rfr · H40WRFR12 · 2017-01-01 00:00:00 — Utgångspunkten för denna uppföljning är beslut om mål och inriktning för den statliga idrottspolitiken.3 Mål och syfte med stats- bidraget är att ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att mo- tionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och själv- ständig idrottsrörelse samt att ge flickor och pojkar, kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. har i olika samman- hang lyft fram idrottsrörelsens stora betydelse när det gäller bl.a. att främja en god folkhälsa och att skapa gemenskap och engagemang, inte minst hos barn och unga.4 Utskottet har också förutsatt att arbetet med att uppnå en jämställd idrott prioriteras och intensifieras inom idrottsrörelsen.5 1.2 Svenskar uppger att de idrottar ofta I en undersökning som gjordes inom EU 2014 är svenskarna de som uppger att de idrottar mest. Enligt undersökningen uppger av svenskarna att de tränar minst en gång , vilket kan jämföras med EU-genomsnittet som ligger på 40 procent.6 Det finns dock resultat från bl.a. den svenska s.k. Scapisstudien som visar att det finns skillnader mellan den självskattade och den faktiska rörelsen. De första resultaten visar att få medelålders är tillräckligt aktiva. Inom Scapisstudien har man använt rörelsemätare, och resultaten från mätningarna visar på en stor skillnad mellan hur mycket deltagarna faktiskt rört sig och hur mycket deltagare i tidigare rapporter, som byggt på självskatt- ning, själva angett. Rörelsemätarna ger mer verklighetsnära resultat.7 Aktivitetsgraden inom idrott är hög i de nordiska länderna och ett skäl till detta kan enligt en forskningsrapport vara idrottens organisering. Aktivitets- graden är generellt högre i de länder där idrotten baseras på frivilligt arbete. Länder med lägst andel frivilligarbete inom idrotten har också lägst idrottsak- tivitet (, , och ). En generell välfärdsmodell, 1 4 kap. 8 § regeringsformen. 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23; framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8. 2014/15:KrU6. 2008/09:KrU8. , Sport and physical activity, 2014. 7 Scapis, Swedish cardiopulmonary bioimage study. breddidrottsideologi och hög grad av jämställdhet kan vara andra förklar- ingar.8 Ett utmärkande drag för idrotten i är den stora och breda barn- och ungdomsidrotten. En kartläggning av ungas fritidsvanor visar att nästan alla, nio av tio, har varit medlem i åtminstone en idrottsförening . Utvecklingen av barn- och ungdomsidrotten i , och är likartad den i Sverige.9 I finns det beräkningar som pekar på att av alla barn och unga idrottar och att gör det inom ramen för idrottsrörelsen. Man har även här samma problem som i , nämligen att tonåringar slutar idrotta. Enligt () hade idrottsrörelsen ca 3,2 miljoner medlemmar.10 Enligt RF är den vanligaste idrottaren i föreningarna . Högre upp i åldrarna minskar antalet utövare.11 1.3 Motiv och omfattning av statens stöd till idrotten Staten har lämnat stöd till idrottsrörelsen under drygt hundra år.12 Statens skäl till att stödja idrotten har varit två. Det ena har varit att uppmuntra och tillva- rata de positiva effekter som idrott leder till i form av exempelvis en god hälsa. Det andra har varit att staten vill stödja en fri och självständig folkrörelse, id- rottsrörelsen, vilket också är ett erkännande av de ideella krafter som gör id- rottandet möjligt och ett stöd till de ideal och värderingar som folkrörelserna står för.13 Statens stöd till idrotten uppgår till . Stödets utformning har varierat . Det fördelas huvudsakligen av RF, som är idrottsrörelsens huvudorganisation, och darna, som lämnar bidrag till utbildning för de behov som finns i idrottsrörel- sen. Staten har således överlåtit myndighetsutövningen att fördela statsbidrag till idrottsrörelsen till RF och , som är ideella föreningar. I normala fall fördelar statliga myndigheter statsbidrag till olika verksamheter enligt princi- per som beslutats av regeringen och, ibland, . kommenterade detta förhållande i en granskning 2004. Att regeringen delegerat uppgiften att fördela bidrag till en ideell förening innebär alltså att ett privaträttsligt subjekt ges ansvar för en uppgift som vanligen sköts av myndigheter som lyder under regeringen. Detta är av stor betydelse ef- tersom RF är en i förhållande till regeringen och staten fri och självständig organisation, vilket innebär att regeringens möjlighet att styra hur de statliga medlen fördelas begränsas.14 8 , På jakt efter den goda idrotten – Lärdomar från och i Spela vidare – En antologi om vad som får unga att fortsätta idrotta, 2013. 10RF, verksamhetsberättelse 2015. 11RF, remiss Svensk idrott – strategi 2025. 14Riksrevisionen, Offentlig förvaltning i privat regi − statsbidrag till idrottsrörelsen och folk- bildningen, RiR 2004:15. 2016/17:12 1 INLEDNING Frågan om statens styrning av idrotten har prövats genom olika översyner. Den senaste översynen gjordes 2008 av Idrottsstödsutredningen.15 Som en följd av utredningen tog 2009 ställning till ett förslag till en revidering av statens mål för idrottsstödet. Den principiella ansvarsfördel- ningen mellan staten och idrottsrörelsen förändrades emellertid inte. Den in- nebär att staten anger de mål och syften som man har med sin bidragsgivning och att idrotten lägger fast målen för sin verksamhet och ska fördela statliga bidrag i enlighet med vad regeringen bestämmer.16 Gymnastik- och () fick 2009 ansvaret att följa upp statens stöd till idrotten. Uppföljningen skulle göras i form av en regelbunden och långsiktig uppföljning av det statliga id- rottsstödets betydelse utifrån ett antal indikatorer, fördjupade analyser och kompletterande forskning. I regeringens senaste resultatredovisning av idrottspolitiken till i budgetpropositionen konstaterar regeringen att idrottsrörelsen alltjämt är största folkrörelse. Den engagerar många barn, ungdomar och vuxna, både som aktiva och ledare. Det ideella arbetet är omfattande och skapar goda förutsättningar för ett aktivt idrottande runt om i hela landet. Men regeringen konstaterar också att det finns brister när det gäller att uppfylla sta- tens mål med det idrottspolitiska stödet. Utifrån det statistiska underlag som LOK-stödet ger konstateras att antalet deltagartillfällen för barn och ungdomar i åldern 7–har minskat och att det främst är flickors deltagande som har minskat. Regeringen uppger vidare att en av utgångspunkterna för statens stöd till idrotten är att idrotten, såväl i verksamheten som i beslutande församlingar, ska vara öppen för alla, oavsett ålder, kön, könsidentitet, könsuttryck, sexuell läggning samt social, etnisk och kulturell bakgrund och eventuell funktions- nedsättning. Trots detta är det många grupper som är underrepresenterade och som i liten utsträckning deltar i verksamheten eller i beslutande församlingar inom föreningsidrotten. Mot bakgrund av det minskande deltagandet samt den fortsatta ojämställd- heten och ojämlikheten inom föreningsidrotten bedömer regeringen att ge- nomförandet av det strategiska arbetet som riksidrottsstämman beslutat om 2015 är synnerligen angeläget. Regeringen uppger att idrottsrörelsen i detta arbete vill utveckla verksamheten så att barn, unga, vuxna och äldre väljer att idrotta under hela livet i framtidens ideella och demokratiskt uppbyggda id- rottsrörelse.17 uppföljning kan ses som ett kunskapsunderlag i denna pro- cess när det gäller de statliga bidragen till barn- och ungdomsidrotten i förhål- lande till resultaten. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8. 2016/17:1 utg.omr.17. 1.4 Syfte och avgränsning Syftet med uppföljningen är att redovisa och analysera resultatet av statens stöd till idrotten i förhållande till idrottspolitiska mål. Uppfölj- ningen inriktas särskilt på barns och ungdomars idrottsverksamhet i enlighet med utskottets beslut. När det gäller enskilda målformuleringar i idrottspoliti- ken inriktas uppföljningen på de aspekter som framför allt berör barn- och ungdomsidrotten, exempelvis genomförandet av barnrättsperspektivet. Upp- följningen omfattar den RF-ledda idrottsrörelsen. I uppföljningen ingår en genomgång av hur olika aktörer på central, regional och lokal nivå bedömer att de statliga insatserna har fungerat , vilka resultat de har gett, betydelsen för idrottsrörelsen, regelverket kring bi- dragen, bidragsfördelningsmodeller och olika genomförda satsningar. Frågor om idrott som underhållning eller den internationella konkurrens- kraften ingår därmed inte i uppföljningen. Stödet till elitidrotten ingår inte hel- ler i uppföljningen. Uppföljningsarbetet har genomförts av kulturutskottets uppföljnings- och ut- värderingsgrupp. Underlagen till gruppen har tagits fram av utvärderings- och forskningssekretariatet inom utskottsavdelningen i samarbete med kulturut- skottets kansli. Uppföljningen omfattar en genomgång av publicerat material i form av t.ex. riksdagstryck, utvärderingar, utredningar och rapporter samt intervjuer. Inter- vjuer har genomförts med aktörer på central, regional och lokal nivå i landet. Underlaget har i relevanta delar faktagranskats av uppgiftslämnarna. Pro- fessor har bistått projektet med extern kvalitetssäkring av underlaget. Uppföljningen omfattar fallstudier över fyra idrotter. De fyra idrotter som har valts ut för uppföljningen är fotboll, gymnastik, ishockey och längdskidåk- ning (se bilagorna 2–5). I urvalet av idrotter har flera kriterier beaktats. De utvalda idrotterna representerar både pojkar och flickor, både sommar- och vinteridrott och både lagidrott och individuell idrott. De aktörer som har intervjuats på central nivå är t.ex. , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF), RF, specialid- fyra nämnda idrotterna, , Attention, Friends och (se bilaga). På regional och lokal nivå har man in- tervjuat ett urval av distriktsidrottsförbund, specialidrottsdistriktsförbund, för- eningar och kommuner. () har lämnat ett skriftligt svar på frågor som avser barnrättsperspektivets tillämpning inom idrotten. I urvalet av distrikt och kommuner har man tagit hänsyn till geografisk spridning, storleken på kommun samt distrikt med inriktning på både vinter- och sommaridrott. De tre utvalda distrikten är /, Väst- 2016/17:12 1 INLEDNING Kommunerna är , , , Sö- dertälje, och . Inom dessa kommuner har bl.a. företrädare och ledare i några föreningar intervjuats. Vidare har kompletterande intervjuer ge- nomförts med föreningar i och . Syftet med intervjuerna har bl.a. varit att fånga uppfattningar inom idrottsrörelsen på olika nivåer när det gäller det statliga stödet samt möjligheter och hinder för att utveckla verk- samheten i enlighet med målen för statens bidrag. 2 Idrottsrörelsen – en översikt –() är en ideell förening och paraplyorgani- sation för större delen av den frivilligt organiserade idrottsrörelsen i . –RF har 71 specialidrottsförbund (SF) som medlemmar. –Både RF och SF har en regional organisation (distriktsidrottsförbund, DF, respektive specialidrottsdistriktsförbund, SDF) som i stor utsträckning svarar för kontakterna med föreningarna. –De lokala föreningarna bedriver idrottsverksamhet. Det finns totalt ca 20 000 idrottsföreningar runt om i landet som sammanlagt har ca 3,2 mil- joner medlemmar och ca 650 000 ideella ledare. –RF finansieras i huvudsak genom anslag. SF och föreningarna finansieras genom egenavgifter (medlemsavgifter och träningsavgifter), reklam, sponsring, arrangemang, försäljning, lotterier och statliga bidrag. För- eningarna får kommunala bidrag och de regionala organisationerna kan få bidrag från landstingen. –är idrottsrörelsens utbildningsorga- nisation. –RF och fördelar de statliga bidragen till idrottsverksamheten. 2.1 () och dess medlemsorganisationer () är en ideell förening och paraplyorganisa- tion för merparten av den frivilligt organiserade idrottsrörelsen i . För- bundets primära uppgift är att stödja sina medlemsförbund och företräda id- rottsrörelsen i dess kontakter med samhället. Därtill ansvarar RF för den stra- tegiska ledningen av idrottsrörelsen i frågor kopplade till bl.a. ekonomi, orga- nisationsform och kommunikation. RF har 71 specialidrottsförbund (SF) som medlemmar. Sammantaget har dessa förbund ca 3,2 miljoner medlemmar, ca 650 000 ideella ledare och ca 20 000 föreningar.18 framgår av bilaga 1 (). RF-stämman är RF:s högsta beslutande organ. RF-stämman består av 200 ombud med var sin röst. Vid RF-stämman har varje SF som uppfyller kraven för medlemskap enligt RF:s stadgar19 en grundröst. Antalet röster kan dock vara större. erhåller tilläggsröster enligt följande: 18www.rf.se/Undermeny/RFochsvenskidrott? 1910 kap. § 2. 2 IDROTTSRÖRELSEN – EN ÖVERSIKT •En tilläggsröst: 101–150 föreningar (alt. 50 000–250 000 medlemmar) •Två tilläggsröster: 151–500 föreningar (alt. 250 000–500 000 medlemmar) •Tre tilläggsröster: 501 eller fler föreningar (alt. mer än 500 000 medlem- mar) Återstående röster fördelas mellan övriga SF med rösträtt i proportion till dessa SF:s föreningsantal det år stämman hålls. RF-stämman fattar beslut om grundläggande policyfrågor och idrottsrörel- sens gemensamma verksamhetsinriktning. Vidare beslutar stämman om vilka idrottsförbund som söker medlemskap i som ska godkännas. Stämman utser även ledamöter till Riksidrottsstyrelsen (RS), som består av ordförande och ytterligare tio ledamöter. Antalet ledamöter, ordföranden un- dantagen, ska vara lika fördelat mellan könen. Styrelsens primära uppgift är att verka för att idrottsrörelsens verksamhets- idé, vision och värdegrund efterlevs, verkställa RF-stämmans beslut samt an- svara för och förvalta RF:s medel.20 Styrelsen beslutar om fördelning av det statliga idrottsstödet på grundval av anslagsbeslut och de villkor som anges i regleringsbrevet (se kap. 4). RS har ett kansli som ansvarar för det operativa arbetet med att genomföra RF-stämmans och RS:s beslut. Därutöver ger kansliet olika former av stöd och service till medlemsförbunden, bedriver utvecklingsprojekt samt ansvarar för opinionsbildning och kontakter med det omgivande samhället.21 20RF:s stadgar i lydelse efter RF-stämman 2015. 21www.rf.se, hämtad . 2 IDROTTSRÖRELSEN – EN ÖVERSIKT 2.1.1 RF:s finansiering och antal anställda Av tabell 2.1 framgår RF:s finansiering, utbetalning av stöd och antalet an- ställda –2015. Tabell 2.1 RF:s finansiering m.m. (tkr) Av RF lämnade stöd/ * Inklusive nio distriktsidrottschefer. Källa: RF verksamhetsberättelse samt RF:s återrapportering till regeringen och 2013. Av tabell 2.1 framgår att RF huvudsakligen finansieras genom anslag. Den näst största intäkten kommer från utförda tjänster och består framför allt av hyresintäkter för lokaler som man hyr ut till SF. Sponsorsmedel och uppdrags- ersättningar består i huvudsak av intäkter från . RF fördelar huvuddelen av anslaget till de olika verksamheterna inom idrotten, t.ex. LOK- stöd, Idrottslyftet, olika elitstöd och Riksidrottsgymnasier. Antalet anställda har minskat något efter 2012. 2.1.2 () och specialdistriktsidrottsförbund (SDF) RF:s 71 specialidrottsförbund (SF) är rikstäckande, självständiga organisat- ioner med ansvar för respektive idrott. SF:s primära uppgift är att utveckla och administrera sin idrott, samordna nationell tävlingsverksamhet och represen- tera förbundet i internationella sammanhang. SF organiserar fler än 250 olika idrotter. Förbunden organiserar även idrottsutövare med funktionsnedsättning men ett par förbund bedriver verksamhet som är särskilt inriktad på denna grupp. () ansvarar för ett 20-tal idrotter i ca 40 medlemsföreningar och för svenskt deltagande i internationella tävlingar.22 22 /Forbundet/OmDovidrott hämtad . 2 IDROTTSRÖRELSEN – EN ÖVERSIKT ansvarar för verksamheten inom ca 530 med- lemsföreningar. Dessa är ofta också medlemmar i andra SF. Man fungerar som ett ”riksidrottsförbund” som organiserar idrott för personer med funktionsned- sättning integrerad i det egna förbundets verksamhet inom 19 olika idrotter. I uppgift ingår att svara för Paralympiska Kom- mitté som ansvarar för den paralympiska idrotten. Vidare ansvarar leder den svenska Special Olympics-verksamheten. Special Olympics är en internationell organisation som bedriver och utvecklar idrottsverksamhet för personer med utvecklingsstörning.23 Några förbund, s.k. kategoriförbund, riktar sig till särskilda grupper. Sådana exempel är , Akademiska Idrottsför- bund och Korpen Svenska Motionsidrottsförbundet.24 För medlemskap i krävs att det sökande förbundet •är en ideell förening •bedriver idrott i samklang med idrottsrörelsens ideologi •inte bedriver verksamhet besläktad med redan befintligt förbund i RF •har minst 25 medlemsföreningar och •har minst 1 500 individuella medlemmar.25 Specialdistriktsidrottsförbunden (SDF) är de enskilda specialidrottsförbun- dens kontaktyta gentemot föreningarna. Totalt finns ca 840 SDF i landet. De- ras främsta uppgifter är att främja och administrera sina respektive idrotter i distriktet. RF:s regionala organisation består av 20 distriktsid- rottsförbund (DF). DF:s centrala uppgifter är att företräda den regionala idrot- ten gentemot kommuner och landsting, ge operativt stöd till specialdistriktsid- rottsförbund och föreningar samt bedriva idrottspolitisk opinionsbildning inom den egna regionen. Vissa distrikt samverkar även med landstingen i olika folkhälsoprojekt. DF har ett nära samarbete med de regionala Sisudistrikten (se avsnitt 2.2). 2.1.4 De lokala idrottsföreningarna I RF:s medlemsorganisationer ingick ca 20 000 föreningar 2015.26 Vissa för- eningar är starkt elitinriktade medan andra uteslutande är inriktade på bredd och motion. Många föreningar har såväl elit- som breddverksamhet. Förening- arna kan ha många medlemmar och bedriva verksamhet i flera olika idrotter eller ha få medlemmar som endast utövar en enskild idrott. 23www.parasport.nu/Forbundsinfo/omparasportforbundet hämtad och uppgifter från en intervju . 24www.rf.se/Undermeny/RFochsvenskidrott? 25www.rf.se/Undermeny/RFochsvenskidrott/RF-stamman hämtad . 26RF, verksamhetsberättelse 2015. 2 IDROTTSRÖRELSEN – EN ÖVERSIKT En studie som genomfördes av ) 2013 visade att av föreningarna – vanligtvis större föreningar – hade an- ställd personal.27 Detta är en liten ökning enligt en föreningsstudie som genomfördes på initiativ av RF och som visade att då hade anställd personal. Förutsättningen för att få del av statens stöd är att föreningen bedriver sådan idrottslig verksamhet att medlemskap kan fås i något av RF:s specialidrotts- förbund. Vidare måste föreningen att i sin idrottsliga verksamhet följa RF:s och , tävlingsbestämmelser, övriga bestämmelser och beslut fattade av överordnat idrottsorgan. Alla lokala idrottsföreningar är självständiga juridiska personer. ingår endast föreningar med organisationsnummer. är den svenska idrottsrörelsens utbild- ningsorganisation med det övergripande målet att utveckla människor positivt såväl fysiskt och psykiskt som socialt och kulturellt. Förbundets medlemmar är specialidrottsförbund anslutna till RF samt ytterligare fem organisationer. Högsta beslutande organ är Sisustämman som hålls i anslutning till RF-stämman. För sin regionala och lokala verksamhet har 19 distriktsförbund med lokala enheter (lokalkontor). är en egen juridisk person även om det är vanligt att DF har en personalunion med på distriktsnivå. fördelar statsbidrag och stöder den folkbildningsverksamhet som be- drivs i distriktsförbunden i form av bl.a. statsbidragsberättigade lärgrupper, kurser, utvecklingsarbete, föreläsningar och kulturprogram. Därtill bedrivs ut- bildningsverksamhet på uppdrag av RF och dess medlemsorganisationer. I ingår Bosön Idrottsfolkhögskola samt bokförlaget . () är den högsta instansen för olympiska frågor inom den svenska idrottsrörelsen. Kommittén består av de 36 svenska s.k. olympiska specialförbunden (OSF), vars idrotter ingår i det olympiska programmet, och ytterligare 14 s.k. erkända specialidrottsförbund, vars idrot- ter inte ingår i de men som fått officiellt erkännande av den (). RF har ett myndighetsansvar för att fördela statsbidraget till SOK, men SOK är dock en egen juridisk person. 27 , Etik och ekonomi i idrottsföreningar, rapport 2014:3. 2 IDROTTSRÖRELSEN – EN ÖVERSIKT 2.4 Riksorganisationer utanför RF Den ideella föreningen har utvecklat tävlingsfria gymnastik- och träningsformer. Friskis & Svettis är inte medlem i RF. Man ansökte om medlemskap i 1997 men nekades inträde med moti- veringen att liknande verksamhet redan bedrevs i Svenska Gymnastikförbun- dets regi. Friskis & Svettis har återigen ansökt om medlemskap till RF- stämman . Merparten av de lokala föreningarna inom Friskis & Svettis är med- lemmar i . Friskis & Svettis har över 500 000 med- lemmar, vilket är en ökning då antalet medlemmar var 417 000. I finns det 108 lokala föreningar, och det finns 44 föreningar utanför gränser. Friskis & Svettis centralt finansierar sin verksamhet nästan uteslutande via medlemsavgifter, kurser och konvent. En förutsättning för lo- kala (svenska) föreningars medlemskap i är att de tillhör ett förbund som är medlem i RF.28 RF rekommenderar nya idrotter att gå med i ett närbesläktat SF som är medlem i RF. Exempelvis ingår Svensk armsport i Svenska brottningsförbun- det. Det finns även exempel på andra organisationer som sökt men inte beviljats medlemskap i . har följande organisationer ansökt om medlemskap i men nekats inträde: , , , , , , , , och RF:s avslagsmotiveringar har varierat. I några fall har den sökande organi- sationen bedrivit en verksamhet som ansetts likna en verksamhet som bedrivs av ett medlemsförbund. I andra fall hänvisade man till att verksamheten i fråga inte anses vara en idrott. I flertalet fall har verksamheten varit alltför begrän- sad. Därutöver finns organisationer som arbetar för att få statligt stöd i egen- skap av att vara en idrottsorganisation utan att vara medlem i RF, exempelvis Samernas . Enligt RF uppgår idrottens egenfinansiering (medlemsavgifter m.m.) till , vilket motsvarar av de totala intäkterna. Därutöver tillkommer den tid som ideella ledare lägger på sina upp- drag (se nedan). Sponsorer ger också ett stöd till idrotten på alla nivåer, från den lokala fö- retagaren till det stora företag som har samarbetsavtal med ett större förbund. RF uppger att det är svårt att säga hur mycket pengar det handlar om totalt, 28web.friskissvettis.se/om-friskis-svettis/historia hämtad . Förbundet bedriver ridsport som bygger på westerntraditionen. 2 IDROTTSRÖRELSEN – EN ÖVERSIKT men man menar att det finns beräkningar som visar att det rör sig om . Vidare ger kommunerna på olika sätt stöd till idrottsföreningarna. De kom- munala stöden avser bl.a. att tillhandahålla den infrastruktur som gör det möj- ligt att idrotta. De samlade kommunala driftskostnaderna för de egna idrotts- och fritidsanläggningarna var 2014. I detta belopp ingår förutom idrottsanläggningar även andra fritidsanläggningar, t.ex. småbåts- hamnar och bad. Enligt Kommuner och Landsting (SKL) svarar dock idrottsanläggningar för den största delen. Driftskostnaderna har ökat med i fasta kostnader . Därutöver tillkom- mer driftsbidrag för de anläggningar där idrottsrörelsen bedriver sina aktivite- ter men som inte drivs av kommunen. Uppgifter om dessa bidrag saknas.30 Kommunerna har vidare ökat sina investeringar i kultur- och fritidsanlägg- ningar , från 2012 till 4,37 miljarder kro- nor 2014. I dessa investeringar ingår alltså kulturanläggningar, men en stor del torde vara investeringar i idrottsanläggningar enligt uppgifter från SKL. Därutöver ger kommunerna olika former av organisations- och aktivitets- bidrag till föreningslivet på drygt 2 miljarder kronor.31 Statens bidrag till idrotten uppgår till totalt 2017. (Se vidare kap. Vid sidan av statens bidrag till idrotten ger staten även stöd till idrotten genom nedsatt mervärdesskatt. Statens inkomster minskar till en följd av denna s.k. skatteutgift.