rfr · H40WRFR10 · 2017-01-01 00:00:00 — De långsiktiga resultaten, dvs. läget , har kartlagts bl.a. genom att man har tagit del av mer aktuella rapporter, intervjuer med företrädare för myndigheterna och sökningar på internet. Inkubatorsatsningen behandlas särskilt i kapitel 4. 3.1 Resultat av mäklarfunktioner 3.1.1 Åtgärdens syfte och finansiering Projektet skulle länka in i det övergripande syftet att stärka företagande i kulturella och kreativa näringar samt främja kulturell och kreativ kompetens i näringslivet. Mer specifikt skulle utveckla och stärka mäklarfunktioner som knyter samman kulturella och kreativa entreprenörer med marknaden. Utifrån det skulle modeller utvecklas och spridas genom pilotprojekt.16 Regeringen fördelade till projektet, tillförde i egna medel och mottagarna (regionala huvudmän med ansvar för näringslivsutveckling – oftast regionförbund) lade till ytterligare . Totalt omsatte projektet –2012, vilket gör det till handlingsplanens största satsning pengamässigt. Projektet om mäklarfunktioner gick i huvudsak ut på att bygga upp en regional infrastruktur (plattformar) för att varje region mer strukturerat skulle kunna arbeta med att främja kulturella och kreativa näringar. Mest pengar till regionerna Arbetet med mäklaruppdraget genomfördes i två steg. Först fick alla regioner ta fram en strategi eller ett styrdokument för främjande av kulturella och kreativa näringar. Därefter beviljades alla regioner medfinansiering för projekt som utgått från de strategier som respektive region hade tagit fram. 16 Regeringsbeslut , N2009/8901/ENT (delvis). 17Avsnitt 3.1.2 och 3.1.3 baseras på Slutrapport – Mäklarfunktioner/nätverk/modeller för samverkan, , dnr 012-2010-2662. vilka projekt som skulle tilldelas pengar fattades tillsammans med samver- kande myndigheter och organisationer. Projekten i länen beviljades samman- i lämnade tillbaka sitt bidrag, varför den egentliga summan som fördelades blev 16,1 miljoner kro- nor.18 Denna summa matchades i stort sett av de mottagande regionerna, vilket gjorde att den totala omslutningen för att bygga infrastrukturen blev ca 34 mil- En dryg handfull av projekten delfinansierades av EU-fonder. Utslaget per region som tog emot pengar blev bidrag ungefär Men också pengar till särskilda satsningar Utöver bidragen för att bygga en infrastruktur genomfördes en rad särskilda satsningar som finansierades med de dryga som återstod i projektet om mäklarfunktioner. Det största enskilda bidraget, drygt 2 miljoner kronor, gavs till föreningen som –2012 var tänkt att fungera som en nationell samlingspunkt för de regioner som arbetade med kulturella och kreativa näringar. Ungefär hälften av regionerna deltog i före- Andra projekt som genomfördes var bl.a. resecheckar till svenska illustratörer för att de skulle kunna delta vid , en halv miljon kronor till Kreativa Kommunikationslösningar i för att genom- föra rådets slutsatser i sin egen handlingsplan. bidrag har använts på olika sätt i regionerna Grovt sett kan användningen av bidragen delas in i två kategorier. bygger på den slutrapport som lämnade och som i sin tur bygger på regionernas slutrapporter. I den första kategorin återfinns de regioner som arbetade med uppstartsprocesser. Aktiviteter som dialoger, nätverk, informa- tion, samverkan, möten, kartläggningar och liknande var vanligt förekom- I den andra kategorin fanns de regioner som använde pengarna till att finansiera redan existerande projekt, som satsade på en delbransch som t.ex. spel, musik eller design, eller prövade någon särskild affärsutvecklingsmetod. Ett intryck är att de regioner som redan hade hunnit en bit på väg när det gäller kulturella och kreativa näringar omsatte bidragen i konkreta redan existerande De som inte hade hunnit så långt i sitt arbete med dessa näringar sat- sade främst på att använda pengarna till att kartlägga området, samla aktörer i regionen till möten osv. Ungefär hälften av regionerna bedöms tillhöra kate- gorin ”uppstartsprocesser”. Resterande har kunnat ge mer konkret stöd till en- gav exempelvis stöd till tre projekt som redan var igång (, 100 kontor samt Kulturarv och landsbygdsutveck- Ett annat exempel var län som satsade pengarna på talangcoach- ning inom musik. 18 Av olika skäl blev det projekt som i planerat att genomföra med hjälp av medel försenat. valde därför att avbryta projektet och betala tillbaka samtliga medel till . 3.1.3 Redovisade resultat 2012–2013 Strukturer för att främja kulturella och kreativa näringar fanns i varje region I sina slutsatser konstaterar att ungefär hälften av landets regioner redan arbetade med kulturella och kreativa näringar när verkets arbete påbörjades. I dessa regioner har myndighetens insatser förstärkt det arbetet; i resterande regioner har myndighetens insatser lett till att processer för att stärka kulturella och kreativa näringar har påbörjats. hade landets samtliga regioner en strategisk plan som i vissa regioner också hade åtföljts av ett särskilt handlingsprogram. Alla regioner bedömdes ha en grundkompetens om vad kulturella och kreativa näringar betyder för den regionala tillväxten. stöd bidrog till att utveckla ”stöd- och främjandestrukturer”, vilket kan tolkas som att det finns personer, kunskap, mötesplatser och processer för att stödja kulturella och kreativa näringar. Genom uppdragets olika projekt har ett tjugotal nya företag kunnat startas. Projekten i , , , och har handlat om konkreta affärsutvecklingsmetoder och man har där i många fall samarbetat med . Flertalet projekt på regional nivå skulle, enligt , komma att fortsätta efter 2013 i någon form. Ingen region hade i sin slutrapport framfört att arbetet avslutades i och med att regeringens satsning på kulturella och kreativa näringar avslutades. Mest effekter på kort sikt Företrädare för bedömer att stödet till mäklarfunktioner hade störst betydelse för de regioner som inte arbetade med frågan innan tillkomsten av regeringens handlingsplan. Dessa regioner hade inte kommit igång om inte staten hade bidragit med pengar. satsning gav legitimitet åt kulturella och kreativa näringar och varje region byggde upp någon form av struktur för att ta hand om frågorna. Alla regioner tog fram en strategi för kulturella och kreativa näringar, och i de län där det inte fanns några tidigare satsningar på kulturella och kreativa näringar föregicks planen av kartläggningar som gav en uppfattning om vilka behov och företag som fanns inom sektorn i regionen. En viss avmattning när regeringen inte längre satsar Genom sökningar på internet har regionernas19 webbplatser gåtts igenom. I 13 av de 20 regionerna som fick stöd är det svårt att se några bestående effekter. En internetsökning på orden ”kulturella och kreativa näringar” i respektive region ger få eller inga relevanta träffar. De träffar som kommer upp härrör –2013. I sju regioner bedöms aktiviteterna kring kulturella och kreativa näringar ligga på en sådan nivå att regionen ger intryck av att vara aktiv i frågan. Det handlar om att handlingsplaner lyfts fram, att möten ordnas, att det man stöttade 2010–2102 finns kvar och att träffarna på sökordet kulturella och kreativa näringar är aktuella. Exempel på regioner där verksamhet fick stöd –2012 och där verksamheten finns kvar är , och . Avmattningen bekräftas av andra undersökningar En uppföljning som lät genomföra visar att utvecklingen har stått stilla eller delvis fallit tillbaka. Det är färre regioner än 2010 som har handlingsplaner för kulturella och kreativa näringar. I en del fall bedöms dock dessa planer ha integrerats i andra planer, t.ex. i de regionala utvecklingsplanerna eller i de regionala kulturplanerna. Att de integreras kan enligt vara ett positivt tecken. Kulturella och kreativa näringar har blivit en bransch som andra och behöver inte lyftas fram särskilt. Enligt uppföljningsrapporten anser de regioner som har handlingsplaner för kulturella och kreativa näringar att dessa planer har lutat mer åt näringspolitik än åt kulturpolitik. Vanliga mål i handlingsplanerna är att •insatser för kulturella och kreativa näringar infogas i det ordinarie näringsfrämjande systemet •företag inom kulturella och kreativa näringar ska bli bärkraftiga •tillväxten i regionen ska öka. Det är också vanligt att kulturella och kreativa näringar kopplas till besöksnäringen.20 tidigare projektledare för mäklaruppdraget bedömer att cirka hälften av regionerna är aktiva när det gäller kulturella och kreativa näringar. I de regioner där aktivitetsnivån är låg handlar det ofta om personalomsättning, omorganiseringar och därmed nya prioriteringar. Verksamheten styrs ofta av att det finns personer som är intresserade av frågorna, och om dessa byter arbete eller arbetsuppgifter kan frågorna prioriteras ned. Projektledarens sammantagna intryck är att frågorna inte drivs lika intensivt nu som under den förra mandatperioden. Om det inte finns särskilda pengar från regeringen har de regioner där kulturella och kreativa näringar inte har 19Regioner syftar i detta fall på de regionala aktörer, i normalfallet regionförbund, som bl.a. har ansvar för att driva och samordna offentliga satsningar på kulturella och kreativa näringar inom sin geografiska region. 20Regionalt utvecklingsarbete med kulturella och kreativa näringar, , 2015. fått ett starkt fotfäste en tendens att tappa intresset. Ett exempel på ett bestående resultat är att tillsammans med regionerna ordnar en konferens om kulturella och kreativa näringar. Även den tidigare ansvariga projektledaren för arbete med kulturella och kreativa näringar bedömer att det är 7–8 regioner som är aktiva i frågan, medan det i andra regioner är betydligt mindre aktivitet. Kulturella och kreativa näringar är mer nedtonade än satsningen pågick. Det finns dock regioner där det satsas mer än genomsnittet, exempelvis i och i . Kulturella och kreativa näringar nämns i flertalet regionala kulturplaner Inom ramen för den regionala kulturverksamheten fördelade till samtliga län i . Dessa bidrag har betydelse för att upprätthålla den kulturella infrastrukturen med bl.a. länsteatrar, regionala museer, regionbibliotek och hemslöjdskonsulenter. 20 av landets 21 län är med i den s.k. kultursamverkansmodellen. Endast står utanför.21 Län som är med i modellen har alla tagit fram en kulturplan som beskriver ambitionen för utvecklingen av flera områden i länets kultursatsningar. Planerna beslutas av respektive landstings-/regionfullmäktige och är också ett underlag för beslut om medel till regionerna. Frågor som berör kulturella och kreativa näringar får således trängas med många andra initiativ i kulturplanerna. Sekretariatets genomgång av kulturplanerna visar att nästan samtliga regioner tar upp kulturella och kreativa näringar i sina kulturplaner. Ambitionsnivån skiljer sig dock åt mellan regionerna. I en del kulturplaner redovisas allmänna formuleringar såsom att kulturella och kreativa näringar är viktiga för regionens utveckling. I andra kulturplaner är skrivningarna mer konkreta, enskilda branscher lyfts fram och det lämnas uppföljningsbara förslag på hur kulturella och kreativa näringar ska utvecklas i regionen. läser utkasten till planer och lämnar kommentarer som ibland följs. Kulturella och kreativa näringar kan finnas med både i de regionala utvecklingsplanerna (RUP) och i kulturplanerna. I RUP kommer kulturella och kreativa näringar in i ett större sammanhang som en del i den allmänna regionala utvecklingen. De särskilda satsningarna inom mäklaruppdraget Flera av de verksamheter som stödde inom ramen för mäklaruppdraget vid sidan av uppbyggnaden av mäklarfunktioner har inte fått någon fortsättning. Det gäller bl.a. Generator. Annat finns kvar som t.ex. The Global 21Riksdagen har följt upp kultursamverkansmodellen: Är samverkan modellen? 2015/16:RFR4. Se även webbplats för mer information: . in Sustainable Apparel. Det bör noteras att vissa av sats- ningarna var av engångskaraktär som exempelvis att följa upp hemslöjdens 3.2 Resultat av innovation och design 3.2.1 Åtgärdens syfte och finansiering Ett av syftena med uppdraget var att i högre grad integrera design som metod och process i näringspolitiken och att vidareutveckla design som verktyg för behovsbaserad innovation.22 Ett ytterligare syfte var att skapa förutsättningar för små designföretag att växa och utvecklas. Åtgärden finansierades enligt följande: Merparten av pengarna, , användes till mindre designprojekt av olika slag och till en inkubator benämnd Minc. Resterande medel fördelades till särskilda satsningar såsom sommardesignkontor, designcheckar, resebidrag och . Många mindre projekt skapades genomförde två utlysningar av projektpengar, 2010 och 2012. De dryga fördelades till ett knappt fyrtiotal projekt inom designområdet. Söktrycket var relativt högt med 130 sökande till den första omgången och 90 sökande till den andra omgången. Utlysningarna hade något olika profil. ansökningsomgång fick ett tiotal företag pengar för att utveckla it-baserade produkter och tjänster med ett miljöperspektiv, bl.a. för att underlätta konsumenters miljörelaterade beslut i privatlivet och för hållbar stadsutveckling. ansökningsomgång fick 28 projekt med en tydligare inriktning mot design stöd. Exempel på företag som fick stöd med större belopp 2010 var för att utveckla en it-baserad tjänst för hemleverans av färdiglagad mat (Plan Eat Smile), för att utveckla en digital plattform för reseplanering och för att utveckla mobilapplikationen Ecofriends, som ska vägleda konsumenter till att köpa frukt och grönt som är i säsong. Alla dessa företag fick vardera i bidrag, vilket var ett relativt vanligt belopp i denna ansökningsomgång. I ansökningsomgången 2012 fördelades mindre belopp till fler projekt. I normalfallet fördelades till varje projekt. 22 N2009/8901/ENT (delvis). Exempel på projekt var olika typer av förstudier och design som metod för att utveckla produkter och tjänster och för att sprida kunskap om mode och design. Mottagare var allt från företag och högskolor till kommuner och ideella föreningar. Inkubatorn Minc i fick för att kunna hjälpa designföretag att komma igång. Minc skulle hjälpa företagen med metoder för affärsutveckling med immaterialrätt och med att få finansiering. Minc skulle också skapa ett nationellt nätverk för designföretag. Övriga satsningar som lyfter fram Designcheckarna gavs till 22 små och medelstora företag så att dessa kunde köpa in designkompetens för att utveckla produkter inom hälso- och sjukvård. Totalt delades ut. fick fyra av företagen tilläggsfinansiering för att kunna arbeta vidare med det som de hade utvecklat. satsade också på s.k. sommardesignkontor. var samverkanspart i uppdraget. svensk industridesign (Svid) fick 38 studenter under en sommar arbeta med designuppdrag inom hälso- och sjukvård. Totalt fick studenterna 27 uppdrag, och av studenterna avsåg att gå vidare med sina koncept. delade också ut resebidrag till ett sammanlagt värde av till små företag inom designområdet. Företagen hade färre än tio anställda och i omsättning. 55 resebidrag beviljades för att möjliggöra deltagande i internationella mässor och andra affärsutvecklande sammanhang. Även beviljades ett bidrag för att främja designprocessen i deras verksamhet. är en stiftelse som delar ut prispengar till kreativa idéer med kommersiell potential. 3.2.3 Redovisade resultat 2012–2013 Enligt har fördelningen av pengar skapat spridning och genererat positiva effekter för ett stort antal mindre aktörer i branschen. mål har varit att nå så många som möjligt inom designvärlden. Enligt återrapportering nåddes många. Drygt 40 projekt finansierades, och vissa av dessa nådde i sin tur ut till ytterligare ett antal andra aktörer, t.ex. med resebidrag och designcheckar. Merparten av bidragen har riktats till små företag, vilket också är den vanliga företagsstorleken i designbranschen. Vad gäller långsiktigheten har Minc och en inbyggd långsiktighet. Svid och Svensk Form hoppades också kunna fortsätta med resebidrag och designcheckar även efter det att finansiering upphörde.23 23 Redogörelsen bygger på . Slutrapport av uppdrag avseende innovation och design inom regeringens handlingsplan för kulturella och kreativa näringar, De företag som fick stöd i den första omgången bedöms ligga ganska långt ifrån det man i normalfallet definierar som kulturella och kreativa näringar. Den andra omgången var nischad mot formgivning och industridesign. Form och Svid var viktiga samarbetspartner. Det fanns fördelar med att lyfta fram en enskild bransch Enligt företrädare för var satsningen på kulturella och kreativa när- ingar ett ovanligt uppdrag för , men ändå lyckat. på design gav en god spridningseffekt mycket tack vare samarbetet med Svid och Svensk Form. Företrädaren för framhåller även att designcheck- arna var ett lyckat exempel på ett projekt där ett bra samarbete skapades mellan utbildade designer och företag som inte tidigare hade erfarenhet av design. Företrädaren för menar att det fanns goda argument för att lyfta fram en enskild bransch som design. • fick in ansökningar som man annars inte hade fått in. • Designföretagen skulle generellt sett ha haft svårare att klara sig i kon- kurrens med andra mer traditionella teknikintensiva sökande som process för att välja ut vilka verksamheter som ska få stöd är enligt företrädaren för myndigheten utformad för att säkra kvaliteten i urvalet. cessen bygger på att utlyser ett stöd med utgångspunkt i de syften som regeringen angav i uppdraget till myndigheten. nar in ansökningar. Ansökningarna bedöms utifrån ett antal kriterier som grad av innovation, potential (chans att lyckas), behov (om man kan få finansiering från annat håll är man inte kvalificerad) och genomförbarhet (bedömning av bl.a. kompetensen hos de som söker). kallar därefter ett mindre antal sökande till intervjuer. Sållning och intervjuer genomförs med stöd av en ex- tern referensgrupp som består av experter inom det område som ska stödjas. Sekretariatet har översiktligt och stickprovsvis undersökt om de verksamheter och företag som fick stöd –2012 är verk- Minc har sin verksamhet igång, och flera företag med kulturell och kreativ profil finns i inkubatorn. Minc finansieras bl.a. av ett par EU-fonder och av genom verkets excellenssatsning, vilket innebär en kvalitetsstämpel för de relativt få inkubatorer som får stödet. Svid drev sommardesignkontor åtminstone fram Designcheckar delades ut . Därefter har designcheckar inte delats ut att döma av webbplatsen. Svid har fått allt sämre , 2013, dnr 2010-01486. Information om vissa av de bolag som fick stöd har hämtats från (). Såväl externa intäkter som bidragen från har minskat. Svensk Form arbetar med sina frågor, men delar såvitt kan bedömas inte ut några resecheckar. Av de företag som fick stöd av har Plan Eat Smile en webbplats som renderar ca 970 träffar på Google, och Spacetime finns kvar och har flera kommuner som större kunder, däribland . verkar numera uteslutande arbeta med simulatorer för bl.a. golf och jakt. 3.3 Resultat av ledarskap och organisation 3.3.1 Åtgärdens syfte och finansiering skulle analysera förutsättningarna för kulturella och kreativa näringars tillväxt. Uppdraget genomfördes i form av studier som ska bidra med kunskap om hur kreativa processer kan skapa tillväxt i olika företag. Regeringsuppdraget skulle genomföras i samverkan med kulturmyndigheter och Tillväxtverket.24 Den totala budgeten för projektet var . Inom ramen för regeringsuppdraget har fem projekt beviljats medel. Sammantaget genomförde dessa projekt 22 fallstudier inom områdena design, mode, arkitektur, måltider, reklam och film. Projekten startade och slutrapporterades . De fem projekten var •Kreativitet & Kapital – om framgångsrika (i ) •Organisering, ledning och kommersialisering av kreativa processer, sex fallföretag inom måltider, reklam och film (i ) •Fallstudier i design och modeföretag (Textilhögskolan i ) •Kreativ på beställning – En studie av industridesignens ledning och arbetsorganisation (KTH i ) •Arbetsorganisation och ledarskap i svensk modeindustri – avknoppningar, entreprenörer och kreatörer (IMIT i ) förväntade sig att projekten skulle leda till praktiskt användbar kunskap om att främja kreativa processer och affärsverksamhet. Man förväntade sig också att den kunskapen skulle kunna omsättas i exempelvis utbildningar och företagsstödjande insatser. 24 Regeringsbeslut , N2009/8901/ENT (delvis). 3.3.3 Redovisade resultat 2012–2013 Slutresultatet blev antologin kapital skriven av , men med bidrag från de olika forskarna och uppdragstagarna.25 Sekretariatet har vid upprepade tillfällen sökt de som var ansvariga för antologin på Volante för att få reda på hur antologin har använts. Dessvärre fick sekretariatet inte något svar. I de intervjuer som har genomförts inom ramen för uppföljningen är det ingen som har nämnt antologin. Det behöver inte betyda att den inte har använts, men den tycks å andra sidan inte heller vara särskilt spridd. 3.4 Resultat av entreprenörskap 3.4.1 Åtgärdens syfte och finansiering skulle främja att entreprenörskap blir en integrerad del i konstnärliga utbildningar. Vidare skulle myndigheten stödja bildandet av ett nationellt nätverk för de som ansvarar för utbildning i entreprenörskap på konstnärliga utbildningar. Projektet skulle genomföras i samverkan med bl.a. , , och Riksantikvarieämbetet.26 Regeringen beviljade 5 miljoner kronor27 och de mottagande högskolorna bidrog med ca . Totalt omsattes i projektet. gjorde två utlysningar av projektmedel. I den första omgången beviljades 8 av 9 sökande projektmedel. I den andra omgången var det 5 av 16 ansökningar som beviljades pengar. Mottagare av projektmedel har bl.a. varit , och . Vanliga insatser har varit att satsa på seminarieserier med inbjudna yrkesverksamma och att utveckla kurser på såväl grundsom mastersnivå med inriktning mot entreprenörskap. 25Länk till projektets slutrapport: Kapital.pdf. 26Regeringsbeslut , N2010/8901/ENT. 27Av de hade avsatts för kompetensutveckling inom kulturella och kreativa näringar. särredovisar dock inte dessa medel utan de har i stället sammanförts med de medel som användes i entreprenörsskapsuppdraget. Regeringen fattade beslut om entreprenörskapsuppdraget och kompetensutvecklingsuppdraget i ett och samma regeringsbeslut, N 2010/8901/ENT. 3.4.3 Redovisade resultat 2012–2013 konstaterar i sin slutrapport att de 13 projekt som fick stöd bidrog till att uppfylla projektets mål om att integrera entreprenörskap i utbildningen vid konstnärliga utbildningar.28 Kurser, seminarieserier m.m. utvecklades, i många fall med ett innehåll där studenter fick träffa yrkesverksamma, företag och branschrepresentanter. In- slag där eleverna fick reflektera över sin framtida yrkesroll och försörjning uppskattades av eleverna. Inledningsvis var en del av de konstnärliga högskolorna skeptiska till projektet. Det fanns en oro för att inriktningen var att göra konstnärer till säljare och företagare. Den skeptiska hållningen vände efter hand till en mer positiv attityd eftersom entreprenörskapsprojektet kom att handla mer om hur den enskilda studenten ska förhålla sig till sitt yrke och sin försörjning. Här bör nämnas att entreprenörskap var ett inslag på vissa konstnärliga utbildningar även innan regeringens handlingsplan för kulturella och kreativa näringar. Det framgår av en inventering som och Kompetensutveckling () gjorde 2005.29 slutrapporterade projektet 2013 och har inte följt upp satsningen . Därför har verket inte kännedom om det långsiktiga utfallet. Sekretariatet har gått igenom nuvarande kursplaner för de utbildningar som ingick i entreprenörssatsningen 2011–2012. Det kan konstateras att det vid åtta av de elva konstnärliga utbildningar som fick stöd 2010–2012 finns inslag av entreprenörskap i utbildningen, vanligen som en integrerad del, men också som fristående kurser. I ett fall var utbildningsprogrammet inställt () och i övriga två fall kunde några nyare träffar inte hittas, dvs. bara spår efter de aktiviteter som fick stöd –2012.