rfr · H40WRFR10 · 2017-01-01 00:00:00 — Vad gäller effekter särskiljs kortsiktiga effekter som t.ex. att företagen fick bättre förutsättningar att utveckla sina affärsidéer – 2013 och långsiktiga effekter som t.ex. att företagen är verksamma tre () efter satsningen och att de bidrar till tillväxt. 6.1 Förutsättningar för att utveckla företagandet i kulturella och kreativa näringar skapades Handlingsplanen angav åtgärder inom tio områden, allt från relativt konkreta åtgärder som att utveckla nystartade företag i inkubatorer till mindre konkreta åtgärder som att skapa opinion och att bygga kunskap. För ett i näringspolitiska sammanhang relativt blygsamt belopp, , skapades mycket verksamhet kring kulturella och kreativa näringar – 2013. Att verksamheten blev omfattande i relation till de pengar som anslog beror bl.a. på att olika offentliga aktörer bidrog med ytterligare pengar till ursprungssatsningen, på att genomförande myndigheter snabbt kom igång och kanske främst på att det fanns ett behov och en beredskap hos kulturella och kreativa näringar att omsätta offentliga medel till aktiviteter för att utveckla näringarna. Med de ytterligare pengar som offentliga aktörer bidrog med till ursprungssatsningen kom satsningen att omfatta totalt . Sammanfattningsvis bedöms handlingsplanen, framför allt på kort sikt 2010–2013, ha skapat bra förutsättningar för att utveckla företagandet. På , dvs. såvitt kan överblickas , bedöms effekterna av vissa åtgärder som har vidtagits inom ramen för handlingsplanen vara mer oklara, medan andra satsningar kan antas ha en mer bestående effekt. 6 SLUTSATSER OCH REFLEKTIONER INFÖR FRAMTIDEN 6.1.1 Effektivt genomförande av satsningen Det är en påtaglig prestation att myndigheternas, framför allt och , arbete genererade närmare hundra projekt inom många områden i de kulturella och kreativa näringarna. På så vis har regeringens handlingsplan synliggjorts för de som är verksamma inom näringen, och området fick en skjuts såväl nationellt som regionalt –2013. Myndigheterna genomförde satsningen effektivt i den meningen att de utformade projekten, skapade utlysningar, bedömde ansökningar, betalade ut pengar och följde upp projekten. Effektiviteten i satsningen främjades sannolikt av att myndigheterna hade erfarenheter av att hantera projekt som involverar ansökningar, bedömningar, utbetalningar etc. 6.1.2 Myndigheternas verksamhet ledde till resultat på kort sikt De tio åtgärdsområden som fanns i handlingsplanen byggde framför allt och ut till ytterligare ett antal områden. I den utsträckning som det har kunnat bedömas har resultat – på kort sikt – åstadkommits inom alla dessa områden. Landsomfattande regionalt stöd för kulturella och kreativa näringar Handlingsplanens enskilt största område, mäklarfunktioner, kostade eller av hela den slutliga satsningen på kulturella och kreativa näringar. För de pengarna byggdes regionala funktioner upp i hela landet. Dessa funktioner blev den offentliga part som drev kulturella och kreativa näringar på regional nivå. hade varje region en strategisk plan för hur näringarna skulle drivas, och det fanns personer, kunskap och processer för att stödja näringarna. Satsningen på design var handlingsplanens näst största insatsområde. hanterade ansökningar från drygt 220 verksamheter, vilket resulterade i närmare 40 projekt. Dock var en del av dem sådana som låg närmare miljöområdet än kulturella och kreativa näringar. till helheten skapades ändå –2013 mycket verksamhet som gynnade designbranschen, exempelvis designcheckar, resebidrag och sommardesignkontor. Utbildningar i entreprenörskap ordnades på konsthögskolor Kursinnehåll med entreprenörskap hade blivit en integrerad del i utbildningarna vid flera av landets konsthögskolor när regeringens satsning avslutades . Entreprenörskapet blev till sitt innehåll mer inriktat på hur studenten skulle förhålla sig till sin yrkesroll och framtida försörjning än på att lära sig att sälja sig själv. Detta bidrog till att minska de konstnärliga högskolornas initiala skepsis till satsningen. 6 SLUTSATSER OCH REFLEKTIONER INFÖR FRAMTIDEN fick pengar för att starta en verksamhet med mentorer till företagare i kulturella och kreativa näringar. när handlingsplanen var i kraft etablerades närmare 800 mentorspar mellan blivande företagare inom kulturella och kreativa näringar och etablerade företagare. och rådet fick tillsammans ca . Resultatet blev några rapporter som bl.a. handlade om framgångsrika arkitekt- och designföretag samt ledning och kommersialisering av kreativa processer. 6.1.3 På är effekterna mer oklara Figur 10 illustrerar vad som vid uppföljningen bedömdes vara de mer långsiktiga effekterna av satsningen, dvs. hur utfallet är tre till efter satsningen. De långsiktiga resultaten är mer blandade än de kortsiktiga. 6 SLUTSATSER OCH REFLEKTIONER INFÖR FRAMTIDEN Av figuren framgår att det för vissa av satsningarna är svårt att se några långsiktiga effekter. Dessa är vitmarkerade i figuren. För övriga verksamheter ses mer bestående effekter. De är blåmarkerade i figuren. Siffrorna som anges i figuren är dels regeringens ursprungliga satsning (61,), dels satsningens fördelning på myndigheterna i nästa led. Som nämnts har myndigheterna byggt ut regeringens ursprungliga satsning med ytterligare medel så att den slutligen kom att omfatta . Avmattning av intresset i regionerna Såväl denna uppföljning som den uppföljning som lät göra 2015 tyder på att regionernas aktivitet kring kulturella och kreativa näringar är lägre än vad den var 2013. Det bör dock noteras att kulturella och kreativa näringar nämns i så gott som samtliga regionala kulturplaner, men då tillsammans med många andra initiativ på kulturområdet som också är prioriterade. Svårt att veta om den kunskap som togs fram har använts Uppföljningen har inte kunnat påvisa några tecken på att kunskap i form av rapporter från eller rådet har fått någon särskilt stor spridning eller användning. Sannolikt hade kunskap och opinionsbildande större betydelse under de år som handlingsplanen var i kraft. är begreppet kulturella och kreativa näringar mer accepterat och branschen mer etablerad. Flera andra av handlingsplanens satsningar fick ingen fortsättning finns inga satsningar på designcheckar, sommardesignkontor eller resebidrag. Dessa satsningar drevs av branschorganisationer inom design och har inte fått någon fortsättning. Modesatsningen Pop-up stores liksom flera av de projekt som satsade på inom ramen för mäklaruppdraget, bl.a. organisationen , finns inte heller kvar. Inga säkra bevis för att näringslivsstöd har långsiktiga effekter Det är tydligt att det näringspolitiska stöd som gavs inom ramen för handlingsplanen har haft kortsiktiga effekter i form av ökad aktivitetsnivå inom kulturella och kreativa näringar. Statens pengar har i stort sett använts på avsett sätt och många projekt kom igång och drevs . På är effekterna av stödet mer osäkert, vilket även andra myndigheter och forskare har bedömt (se avsnitt 3.9 och 4.8). Inom forskningen har det varit svårt att påvisa skillnader i bl.a. omsättningsökning eller överlevnadsgrad mellan de företag som fått respektive inte fått näringslivsstöd. Företrädare för de som arbetar med eller tar emot stöden menar dock att de har effekt. De anser t.ex. att satsningen i sin helhet har skapat strukturer och kunskap som kan nyttiggöras i det nuvarande arbetet med kulturella och kreativa näringar och därmed även skapa tillväxt. 6 SLUTSATSER OCH REFLEKTIONER INFÖR FRAMTIDEN För vissa andra av handlingsplanens åtgärder har de långsiktiga effekterna emellertid varit mer påtagliga. Detta skildras nedan. Stödet till inkubatorer har varit framgångsrikt när det gäller bredd Regeringens mål att öka bredden och den kulturella och kreativa kompetensen i inkubatorerna bedöms vara nått. Alla inkubatorer är fortfarande verksamma och arbetar bl.a. med före- tag inom kulturella och kreativa näringar. De företag som fick stöd repre- senterar hela fältet av företag inom kulturella och kreativa näringar från kärnan och utåt, men med en tyngdpunkt på företag som verkar nära marknaden. Överlevnadsgraden har varit god – av företagen finns kvar. siffran står sig väl i jämförelse med traditionella inkubatorer som jobbar med Konstnärer utbildas i entreprenörskap Flertalet av de konsthögskolor som fick stöd för att utveckla inslag av entrepre- nörskap i sina utbildningar har även kvar sådana inslag i sina utbild- Vissa av designprojekt lever vidare Även om en del av satsningar på design inte fick någon fortsättning, finns annat som drivs vidare, exempelvis inkubatorn Minc och stiftelsen som delar ut prispengar till kreativa företag. 6.2 Oklart om regional tillväxt och ökad konkurrenskraft har skapats Bedömningen är att målet om regional tillväxt och ökad konkurrenskraft inte är nått, om man med tillväxt menar mätbara effekter på regionernas ekonomi. Målet var för ambitiöst satt med tanke på att statens bidrag var försumbart i förhållande till de kulturella och kreativa näringarnas totala omsättning i och med tanke på hur företagande inom kulturella och kreativa näringar tycks fungera. 6.2.1 Flertalet stödda företag har inte vuxit Inom de områden där handlingsplanen kan tänkas ha haft närmast koppling till tillväxt, såsom direkt företagsstöd i designsatsningen och inkubatorsatsningen, finns inga entydiga forskningsbevis för att stöd leder till tillväxt. I sekretariatets uppföljning av det nittiotal företag som fick stöd inom ramen för inkubatorsatsningen har sekretariatet inte heller, annat än i undantagsfall, funnit belägg för att företagen ökat sin omsättning eller antalet anställda nämnvärt efter 6 SLUTSATSER OCH REFLEKTIONER INFÖR FRAMTIDEN det att handlingsplanen avslutats. Företagen är fortfarande vanligen enpersonsföretag med en omsättning på runt . Olika förutsättningar för tillväxt Spelutvecklingsföretagen är undantaget till huvudregeln att de företag som fick stöd är små. För de sex företag som har lämnat spelinkubatorn har tillväxten generellt sett varit god vad gäller både omsättning och antalet anställda. 6.2.2 Företag i kulturella och kreativa näringar vill inte utöka personalen Enligt undersökningar (se avsnitt 4.7) arbetar företag i kulturella och kreativa näringar gärna i nätverk och med andra företag som kunder. Man samverkar gärna med andra företag i olika projekt, men behåller det egna företagets lilla storlek. Att satsa på kulturella och kreativa företag tycks således inte vara någon garanti för tillväxt om man med tillväxt menar att de företag som stöds växer i omsättning eller antal anställda. Det bör dock noteras att antalet verksamma företag i kulturella och kreativa näringar har ökat stadigt . Tillväxten i branschen har varit ett par procent högre än den genomsnittliga tillväxten för andra branscher, som kulturella och kreativa näringars totala bidrag till BNP än så länge är blygsamt relativt vissa andra näringar, . brukar framhållas som förebild för andra länders satsningar på kulturella och kreativa näringar. har arbetat aktivt med frågan . Bland annat har sektorn definierats och dess bidrag till näringslivets tillväxt följs upp kontinuerligt. I beräknas kulturella och kreativa näringar inte heller bidra till en särskilt stor del av BNP, lite . Då ska också noteras att man i även räknar tjänster i it-sektorn till kulturella och kreativa näringar. It-sektorn står för av förädlingsvärdet i kulturella och kreativa näringar. Precis som i är tillväxten inom kulturella och kreativa näringar högre än för övrigt näringsliv.105 Näringarnas bidrag till ekonomins tillväxt kan dock tänkas följa andra, mer indirekta vägar än att de kulturella och kreativa företagen växer. 6.2.3 Näringens bidrag till BNP kan vara större De som företräder kulturella och kreativa näringar menar att de tjänster som produceras inom näringen i flera fall kapitaliseras av företag längre ut i 105 Economic Estimates, , , Media and Sports. 6 SLUTSATSER OCH REFLEKTIONER INFÖR FRAMTIDEN näringskedjan, t.ex. inom it-sektorn eller besöksnäringen. På något sätt borde detta extra värde kunna mätas, menar man. Ett sätt skulle kunna vara att beräkna hur stor andel av en annan branschs förädlingsvärde som har uppstått tack vare en tjänst som har utvecklats i kulturella och kreativa näringar och därmed skulle kunna tillgodoräknas kul- turella och kreativa näringar. Då skulle det kunna visas att sektorns bidrag till BNP är större än . Sådana beräkningar är dock inte helt självklara eller alldeles enkla att göra eftersom alla branscher i större eller mindre ut- sträckning bygger på bidrag från andra branscher. manhang är det därför svårt att visa kulturella och kreativa näringars bidrag till tillväxten på annat sätt än vad som görs . Andra sätt att visa på näringens bidrag till tillväxten En möjlighet att visa på kulturella och kreativa näringars bidrag till tillväxten är givetvis att vidga definitionen av vilka branscher som ingår i näringen. räknar t.ex. bort butiksledet (inklusive e-handel) i modebran- Om det ledet skulle vara med skulle bidraget till BNP öka betydligt. Likaväl kan dock sägas att räknar in för många branscher redan som det är, t.ex. dagstidningar och reklambyråer. Om dessa räknas bort blir bidraget till BNP mindre.106 Ett ytterligare sätt att visa hur näringen bidrar till tillväxt i fler branscher är att göra mer avgränsade regionalekonomiska studier. Sådana har bl.a. gjorts för i och visar att kulturutbudet ledde till en ök- ning av antalet bokade hotellnätter.107 Andra indirekta effekter som kulturella och kreativa näringar kan ha på andra branscher förs fram i forskning om inno- Man menar att näringen ger kreativ input till nytt innehåll i teknik och andra produkter som får ekonomin att växa.108 I en konsultrapport till redovisas att kulturellt och kreativt innehåll är det som driver den digitala eko- Beräkningar har gjorts på världsomspännande nivå. nehållet är med bred marginal den största intäktskällan i den digitala ekono- 6.3 Mer samverkan mellan näringslivet och kulturlivet först efter satsningen I handlingsplanen uttrycktes förhoppningar om en närmare samverkan mellan näringslivet och kulturen. Förhoppningen kom bl.a. till uttryck i att regeringen förutsatte att de huvudansvariga myndigheterna och 106Se bilaga 1 i Förutsättningar för kulturella och kreativa företag, , 2015. 107Ex-post Evaluation of Capitals of Culture, , 2015. 108Kulturella och kreativa näringarna 2012, Statistik och jämförelser, , Volante, 2012. 109Cultural times – The first global map of cultural and creative industries, , rapport skriven av konsultbolaget . 6 SLUTSATSER OCH REFLEKTIONER INFÖR FRAMTIDEN skulle samverka med kulturmyndigheter, bl.a. , i de flesta uppdragen. De förhoppningar som regeringen hade infriades dock inte. Kulturmyndigheterna kände sig underordnade i samarbetet och ansåg inte heller att deras kunskap togs till vara. De näringspolitiska myndigheterna ansåg å sin sida att kulturmyndigheterna inte engagerade sig tillräckligt i de åtgärder som planerades. 6.3.1 Svårt att samverka om det handlar för mycket om tillväxt Att samverkan inte fungerade som det var tänkt kan ha flera orsaker. En viktig bidragande orsak var säkerligen att i stort sett alla pengar i satsningen hanterades av de två stora näringslivsmyndigheterna och . Dessa myndigheter arbetade också i relativt stor utsträckning med traditionella näringspolitiska åtgärder såsom företagsstöd i olika former. Att de gjorde det är inte heller så överraskande mot bakgrund av att regeringen såvitt kan utläsas av handlingsplanen främst betonade tillväxt som motiv för sina satsningar. Kulturella och kreativa näringar består av olika delbranscher, var och en med sin särart och sina förutsättningar att driva och finansiera sin verksamhet. Figur 11 visar hur handlingsplanens olika åtgärder till övervägande del inriktats mot verksamheter som låg relativt långt från den kulturella kärnan. 6 SLUTSATSER OCH REFLEKTIONER INFÖR FRAMTIDEN Figur 11 Statens åtgärder i handlingsplanen låg långt från den kulturella Som har framgått av rapporten är kulturmyndigheterna främst specialiserade på att stödja och utveckla verksamheter nära den kulturella kärnan. Många av dessa verksamheter kan inte enbart finansieras av en marknad, åtminstone inte om de ska vara tillgängliga för alla. Tankar om tillväxt och kommersialisering följer en annan logik i den kulturella kärnan än i dess periferi. I periferin finns de verksamheter som regeringen valde att lägga tyngdpunkten på i handlingsplanen. Dessa verksamheter ligger närmare marknaden och därmed möjligheter för kommersialisering och tillväxt. Det är också inom denna sfär som och är specialiserade. Mot bakgrund av myndigheternas olika inriktning och logik i den kulturella och kreativa sfären är det kanske inte så anmärkningsvärt att man under handlingsplanens genomförande inte samverkade fullt ut. Man hade svårt att förstå och dra nytta av varandra. 6.3.2 Samverkan försvårades också av otydligheter i satsningens inriktning I handlingsplanen definierades inte kulturella och kreativa näringar. Avsaknaden av en definition kan ha skapat en förhoppning hos kulturmyndigheterna om att satsningen skulle ha haft ett mer kulturellt innehåll än vad som faktiskt 6 SLUTSATSER OCH REFLEKTIONER INFÖR FRAMTIDEN Detta i kombination med att kulturmyndigheterna själva inte förfogade över några pengar för att utforma åtgärder kan ha lett till en besvikelse som var en belastning för samarbetet. anser kulturmyndigheterna och näringslivsmyndigheterna att samarbetet fungerar bättre. Ett viktigt skäl för det är att regeringen inte, som i fallet med handlingsplanen, har föreskrivit samverkan och avgränsat satsningarna till specifika sektorer såsom mode och design. samarbetar man för att man vill, inte för att man måste. 6.4 Reflektioner om framtida policy på området Utöver att undersöka om satsningens genomförande och resultat ligger i linje med de målsättningar som beslutades i regeringens handlingsplan finns ett annat viktigt syfte med denna uppföljning, nämligen att ge näringsutskottet ökad kunskap och ett fördjupat beslutsunderlag inför beredningen av kommande ärenden som berör frågor om näringslivsstöd. I det avseendet kan uppföljningen motivera följande reflektioner. 6.4.1 Handlingsplaner kan ha ett värde om vissa villkor uppfylls Staten bör inte ersätta marknaden I handlingsplanen, liksom för en del andra näringspolitiska stöd, finns en risk för att staten stöder näringar som skulle vara lönsamma på en öppen marknad utan stöd. Om statliga stöd ska ges bör det finnas argument för att detta stöd kompletterar det som marknaden kan tillhandahålla. I fallet med handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar fick många verksamheter nära marknaden stöd. I handlingsplanen framförs många argument för att kulturella och kreativa näringar är en framtidsbransch, men inga argument för varför branschen behöver statliga stöd för att växa. En handlingsplan skapar fokus Genom en handlingsplan och en relativt begränsad summa pengar kan mycket aktivitet skapas kring en fråga. Det visar satsningen på kulturella och kreativa näringar. Branschen var utvecklingsbar, det fanns en stor efterfrågan på åtgärder som den politiska nivån kunde ta fasta på och utveckla till en handlingsplan. Därmed kunde en stor hävstångseffekt och ett starkt fokus skapas . Se till att ge tillräcklig tid för handlingsplanen Flertalet av de intervjuade framhåller att satsningen genomfördes . Många verksamheter hade precis kommit igång och börjat ge resultat när satsningen avslutades. Det ingår många moment i en satsning som handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar. 6 SLUTSATSER OCH REFLEKTIONER INFÖR FRAMTIDEN måste samlas och ena sig, utlysningar måste ordnas, ansökningar prövas, pro- jektmedel betalas ut och uppföljningar genomföras. Det bör också finnas tid att samla ihop erfarenheter för att lära inför en eventuell kommande handlings- plan eller liknande initiativ. Då är för genomförande, som var fallet med handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar, inte tillräckligt. Ha rätt förväntningar på en handlingsplan I en handlingsplan bör ambitionen, dvs. målen, anpassas till de medel man har Det är inte realistiskt att förvänta sig att en monetärt och tids- mässigt begränsad insats ska leda till tillväxt. En handlingsplan med kort tids- horisont och begränsade medel bör styras mot kortsiktiga mål av typen ”skapa förutsättningar för ...” eller ”öka samverkan mellan …”. att säga detta är att handlingsplanen bör innehålla mål där de inblandade aktörerna har möjlighet att påverka utfallet. Om en bransch ska stödjas bör motiv och målgrupp avgränsas noga I handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar definierade regeringen inte den sektor som skulle stödjas. ställde man krav på att stödet skulle leda till tillväxt och ökad konkurrenskraft. Som har framgått kom reger- ingens satsning att inriktats på en mycket bred uppsättning projekt, långt ifrån alla med tillväxtpotential. Om satsningens målgrupp hade definierats utifrån tillväxtpotential skulle fler projekt än vad som blev fallet ha riktats till de ak- törer som stod närmast marknaden, t.ex. mode och spel. gör tillväxten möjlig, den kulturella kärnan, behöver också stödjas, men inte med argument om tillväxt. En jämförelse kan göras med grundforskning res- pektive tillämpad forskning. Båda bidrar med kunskap och därmed tillväxt i samhället, men grundforskningen brukar inte främst motiveras med instru- mentella argument om tillväxt. Ett och samma stöd bör inte heller användas för att finansiera grundforskning och tillämpad forskning, lika lite som samma stöd bör användas för att finansiera både tillväxtnäringar och den kulturella Ett annat motiv för avgränsning är att kulturella och kreativa näringar långt ifrån är en homogen företeelse. Många helt olika typer av verksamheter ryms Det är stor skillnad i drivkrafter och förutsättningar för kom- mersialisering mellan den enskilda bildkonstnären och ett företag som utveck- lar dataspel med sikte på den internationella marknaden, likaväl som det är stor skillnad mellan två företag i näringen som förvisso arbetar i samma bransch, säg spel eller mode, men där det ena är nystartat och det andra redan etablerat med storskalig försäljning på en världsmarknad. formuleringar och avsaknad av definition av kulturella och kreativa näringar gav regeringens handlingsplan i vissa avseenden ett intryck av att alla typer av verksamheter inom näringen kunde få stöd. är det uppenbart att det multinationella modeföretaget inte behöver stöd och att stödet som riktas till 6 SLUTSATSER OCH REFLEKTIONER INFÖR FRAMTIDEN en enskild konstnär bör skilja sig från det som riktas till ett nystartat bolag i spelbranschen. Ha god kännedom om hur den näring som får stöd finansierar sig i övrigt I uppföljningen visas att verksamheter inom kulturella och kreativa näringar kan finna finansiering från många håll. Det fördes dock få resonemang från regeringens och myndigheternas sida om hur andra finansieringskällor länkar in i det stöd som regeringen gav. Kulturella och kreativa näringar kan finansieras både av kulturmyndigheter inom olika konstområden och av näringslivsmyndigheter. Därtill kommer bl.a. EU-fonder. Handlingsplaner och andra typer av näringslivsstöd ska grundas på god kännedom om de olika stödordningar och logiker som gäller verksamheter i de branscher man vill stödja. Annars finns risk att man parallellfinansierar samma sak, men med olika syften och eventuellt med mer pengar än nödvändigt. Om en ny satsning ska utformas bör hänsyn tas till hur hela marknaden för finansiering ser ut. 6.4.2 Ha en realistisk syn på näringen och statens roll Ovan redovisades behovet av att avgränsa statliga stöd inom kulturella och kreativa näringar till de delbranscher eller aktörer inom delbranscher som behöver stödet. För att kunna göra sådana avgränsningar är det naturligt att tänka sig att man också behöver skapa en sådan bransch, nämligen kulturella och kreativa näringar.