rfr · H40WRFR10 · 2017-01-01 00:00:00 — Många av de stöd som getts inom ramen för handlingsplanen liknar andra stöd som och ger till företagande i andra branscher för att skapa tillväxt. Tillväxtanalys har gått igenom tillgänglig forskning och utvärderingar på området. Deras slutsats är att det inte går att se om stöden har haft effekt på tillväxten. Andra utvärderingar har visat positiva effekter av vissa näringslivsstöd, t.ex. utvecklingscheckar. Det råder således delade meningar om stödens effekter på tillväxten. Att effekterna är oklara är dock inte liktydigt med att stöden inte har någon effekt alls. kommer fram till en liknande slutsats i en granskning som publicerades . anser att det går att se resultat av stöden på kort sikt, pengarna används som avsett och företag kommer igång. Det kan också finnas mer svårmätta långsiktiga effekter såsom att kunskapsnivån ökar i en bransch som har fått stöd. Både givare och mottagare av stöden framhåller att stöden har effekter men att de inte alltid fångas upp i de utvärderingar som görs. 4 Fördjupad uppföljning av inkubatorer I detta kapitel redovisas en fördjupad uppföljning av och satsningar på inkubatorer. Denna del av uppföljningen går här lite längre ut i effektkedjan och fördjupar sig mer i verksamheterna än vad som är fallet i kapitel 3. En inkubator är en fysisk plats där nystartade verksamheter samlas och utvecklas. Enligt den definition som branschorganisationen (Swedish In- cubators and Science Parks) använder erbjuder en inkubator en dynamisk process för utveckling av människor, affärer och företag. Inkubatorn bistår entreprenörer med aktivt och anpassat ledningsstöd, finansiella, tekniska och kommersiella nätverk samt en kreativ tillväxtmiljö med tillhörande kontorsservice. En inkubator ska ha en omsättning av företag. Inkubatorn rekryterar nya företag, låter deras idéer växa tills verksamheten blir självbärande och därmed mogen för marknaden, som nya företag rekryteras. Målsättningen är att löpande ha ett antal företag i inkubatorn. 4.1 Åtgärdens syfte och finansiering Enligt regeringsbeslutet skulle satsningen främja innovationer inom kultur och konstnärlig verksamhet. Dessa innovationer skulle kunna vidareutvecklas till nya tillväxtföretag. Man skulle också ta till vara kulturell och konstnärlig kompetens inom inkubatorer och därmed skapa en större bredd i inkubatorsystemet. Uppdraget skulle genomföras i samråd med kulturmyndigheterna.46 och genomförde en gemensam utlysning av de beviljade medlen till inkubatorer. De beviljade medlen på totalt 9,1 miljoner kronor47 delades mellan (4,6 miljoner, varav från egna medel) och (4,, varav från egna medel). Samtliga inkubatorer fick utöver den statliga finansieringen också medel från regioner och/eller kommuner. I fall bidrog exempelvis med till satsningen på spelinkubatorn48 och med till modeinkubatorn.49 I fall uppgick medfinansieringen till . 46Regeringsbeslut , N2009/8901/ENT (delvis). 47Vinnova beviljades även för att påbörja ett pilotprogram för inkubatorer inom kulturella och kreativa näringar. Pilotsatsningen innehöll två större aktivi- teter, spelinkubatorn och ett projekt i regi med fysisk hemvist i inkubatorn Minc i . Spelinkubatorn följs upp här i kapitel 4 och Minc i kapitel 3. De medel som fördelades till nämnda inkubatorer i satsningen 2009 följs dock inte upp särskilt annat än som en del i vidareutvecklingen av inkubatorerna som skedde med hjälp av medel från regeringens satsningar på inkubatorer . 48 The Game Incubators slutrapport till , dnr 2011-04002. 49 Mejl från modeinkubatorn . 4 FÖRDJUPAD UPPFÖLJNING AV INKUBATORER I praktiken förbrukades inte alla beviljade medel av inkubatorerna. Enligt förbrukades av de två inkubatorer som fick stöd. beviljade också medel till andra satsningar inom ramen för inkubatorprogrammet. Enligt förbrukade de inkubatorer som fick stöd knappt 4 miljoner kronor.50 Resterande medel användes bl.a. till konsultuppdrag för att följa upp satsningen. Projektet bestod av tre delar. gav stöd till specialiserade inkubatorer inom spelutveckling respektive mode men genomförde även specifika satsningar gentemot modeindustrin. ansvarade för att ge bidrag till pilotprojekt för inkubatorer som tog emot företag inom ett brett spektrum av kulturella och kreativa näringar. 4.2.1 satsade på nischade inkubatorer51 fördelade ca till ett antal olika projekt. riktades till de nischade inkubatorerna. Av sju ansökningar valde ut två. •En modeinkubator i fick för att hjälpa befintliga och nystartade företag inom mode- och textilindustrin att etablera sig. •En inkubator för dataspel fick för att hjälpa spelutvecklare att etablera sig på spelmarknaden. Därutöver satsade på tre särskilda projekt med koppling till modebranschen. •Svenska fick för att bistå med arrangemang kring tillfälliga affärslokaler, s.k. Pop-up stores, där nystartade modeföretag kunde ställa ut sina kläder. •Modeindustrins branschorganisation () fick för att ta fram branschstatistik. •Textilhögskolan i fick för att visa vad deras forskningsresultat kunde användas till i modebranschen. 4.2.2 satsade på inkubatorer med olika inriktning Efter en utlysning av medel fick 22 ansökningar varav 6 inkubatorer valdes ut. I utlysningen riktade sig myndigheten till etablerade inkubatorer. Syftet med utlysningen var att utveckla nya affärsmodeller i etablerade inkubatorer och bredda den befintliga verksamheten i inkubatorn 51Slutrapport för uppdrag avseende fortsatt utveckling av inkubatorer, företagshotell och liknande som är anpassade för kulturella och kreativa näringar, , 2013, dnr 2011- 4 FÖRDJUPAD UPPFÖLJNING AV INKUBATORER med kompetens från kulturella och kreativa näringar. användes för ändamålet. De inkubatorer som fick stöd var •Alexandersoninstitutet/Cred: Remix. Inkubatorn arbetade bl.a. med besöksnäringen i . •Ideon Innovation i för The Creative Plot. Inkubatorn erbjöd främst plats till forskningsbaserade teknikprojekt. •Movexum: 1. Inkubatorn hade fokus på teknik- och tjänsteutveckling. •Science : The challenge. Inkubatorn var främst inriktad på teknik- och tjänsteutveckling. •Transit Kulturinkubator: Ny affärsutvecklingsmodell för kulturinkubatorer. Transit bygger sin verksamhet på konstnärlig grund. •Uminova Innovation: Expression. Erbjöd i normalfallet främst platser till forskningsbaserade teknikprojekt.52 4.3 Myndigheternas redovisade resultat 2012–2013 4.3.1 stöd till inkubatorerna främjade innovationerna I sin slutredovisning bedömer att stödet till inkubatorerna främjade innovationer inom kultur och konstnärlig verksamhet. Inkubatorerna tillvaratog också kulturell och konstnärlig kompetens. Vidare har inkubatorerna blivit bättre på att ta sig an företag i den kulturella och kreativa sektorn. Vid tiden för slutrapporten fanns det, enligt , 42 företag knutna till inkubatorerna. Pop-up stores blev en framgång eftersom man fick in fler intresseanmälningar än vad man hade tänkt sig från början. Insatsen utvidgades därför till att omfatta fler deltagare. Kunskapsspridningen sköttes av Textilhögskolan i . Ett antal seminarier genomfördes. När det gäller de inkubatorer som satsade på anser den intervjuade företrädaren från myndigheten att dessa redan var etablerade när stöden beviljades. hade mest kontakt med modeinkubatorn och mindre kontakt med spelinkubatorn. 4.3.2 satsning ledde till ny kunskap Bland de prestationer som redovisar kan nämnas att Transit Kulturinkubator tog fram en affärsutvecklingsmodell kallad ”organisk processmetod” (OPM) som man fortfarande använder sig av. arbetade med fem företag inom kulturella och kreativa näringar. 52 Inkubatorer för kulturella och kreativa näringar, , 2013, dnr 012-2011-0002. 4 FÖRDJUPAD UPPFÖLJNING AV INKUBATORER soninstitutet/Cred utvecklade affärsmodeller som kunde användas när man arbetade med nystartade företag. Movexum hade inga tydliga resultat att presentera. Science Park hade kommit igång med nätverk gentemot kulturella och kreativa näringar, men ännu inte startat något konkret projekt. Uminova hade inte heller några konkreta resultat att rapportera, mer än att man hade fått ett beslut om att få ha en inkubator som hade fokus på kulturella och kreativa näringar. Enligt har satsningen framför allt lett till ökad kunskap bland de deltagande inkubatorerna om hur man kan stötta företag i kulturella och kreativa näringar. Deltagarna i projekten var på ett allmänt plan nöjda med deltagandet och inkubatorernas erbjudanden. Deltagarna fokuserade på att öka sin omsättning. Ungefär en tredjedel tror på nya affärer och en ökad omsättning.53 4.4 Konsultbolag visar på otydliga resultat Ett konsultbolag hade i uppdrag att följa arbetet i de inkubatorer som satsade på. Av den rapport som konsulten lämnade framgår att de tjänster som de valda inkubatorerna erbjöd företagen inom kulturella och kreativa näringar skilde sig en del från de tjänster som inkubatorer normalt erbjöd.54 4.4.1 lokaliserades till inkubatorn En grundidé med inkubatorer är att företagen ska finnas i samma lokaler som inkubatorn eftersom de personliga och regelbundna kontakterna mellan de olika företagen i inkubatorn antas leda till en bättre utveckling av idéer. Det var endast två av de inkubatorer som fick stöd av – Transit och – som erbjöd en fysisk arbetsplats för de företag som deltog i satsningen. I övriga fall var företagen hänvisade till ”mobila lösningar”, dvs. inkubatorerna erbjöd möten med företagen på andra platser än där inkubatorn hade sin hemvist. 4.4.2 Urvalen av företag gjordes brett Inkubatorerna var inte heller lika noga som de brukar vara i sina val av företag att samarbeta med. I regel är inkubatorerna noga med att välja ut företag som passar inkubatorns profil och som har möjlighet att växa och kommersialisera verksamheten . Inkubatorerna i satsning har i stället riktat sig brett till verksamheter som omfattas av begreppet kulturella och kreativa näringar och inte nödvändigtvis till verksamheter med enbart tillväxtambitioner. 53Inkubatorer för kulturella och kreativa näringar, , 2013, dnr 012-2011-0002. 54Pilotsatsningen på inkubatorer i kulturella och kreativa näringar – utvärdering, Ramböll, 4 FÖRDJUPAD UPPFÖLJNING AV INKUBATORER 4.4.3 Företag i kulturella och kreativa näringar har samma behov som andra mindre företag Företrädarna för inkubatorerna var i stort sett eniga om att små företag, oavsett bransch, möter liknande utmaningar. Det handlar om att komma igång, få tillgång till nätverk och kapital, göra en affärsplan etc. Det stöd som inkubatorerna gav till företagen i de kulturella och kreativa näringarna skilde sig inte från det stöd man ger företag i andra branscher. Det handlade om utbildningar i bl.a. ekonomi och avtalsjuridik, kartläggning av målgruppen och rådgivning om hur den tjänst man tillhandahåller kan utformas för att bli attraktiv för marknaden. 4.4.4 Sättet att kommunicera med företagen kan dock variera Vissa av inkubatorerna hade svårt att nå företag bland de kulturella och kreativa näringarna. En förklaring bedömdes vara att budskap om t.ex. ”att göra affärer” och ”att växa” kan ha skrämt bort vissa företag. Om det alltför affärsmässiga hade tonats ned i kommunikationen med företagen hade det enligt konsultrapporten varit enklare att kommunicera. 4.4.5 Mest kortsiktiga insatser Inkubatorernas insatser gentemot företagen var i huvudsak kortsiktiga. Det fanns dock vissa skillnader i de tjänster som erbjöds. Movexum och förmedlade kunskap främst genom föreläsningar och workshoppar och i viss mån även i form av enskild rådgivning. Expression i och Cred i hjälpte främst till med att utforma affärsidéer och träffade då i huvudsak de involverade företagen i utvecklingsprocessen. i arbetade däremot mer traditionellt med ett långsiktigt engagemang och med företagen lokaliserade till . För att genomföra satsningen på kulturella och kreativa näringar hade flertalet inkubatorer, med undantag för den som fanns i , knutit till sig särskild kompetens inom kulturella och kreativa näringar, antingen externt eller genom att anställa. 4.5 Inkubatorernas redovisade resultat 2012–2013 Framställningen nedan bygger på de återrapporteringar som inkubatorerna lämnade till respektive samt på kontakter via mejl och några intervjuer med företrädare för inkubatorerna. 4.5.1 – The Creative Plot var nöjda Inkubatorn arbetade med fem företag –2013. Företagen var små, och totalt involverades nio personer från företagen i inkubatorn. Företagen företrädde verksamheter som design, mode och event. 4 FÖRDJUPAD UPPFÖLJNING AV INKUBATORER Företrädare för inkubatorn ansåg att de mål som hade satts upp för projektet hade nåtts. Utöver de fem företag som man arbetade med i själva inkubatorn byggde man dessutom ut verksamheten med rådgivning till ytterligare ca 15 företag som stod utanför inkubatorn men som tillhörde kulturella och kreativa näringar. Företagen i inkubatorn har vart och ett fått ca 30 timmars särskild coachning. Därutöver har personal i inkubatorn bl.a. stöttat företagarna vid besök hos leverantörer, med workshoppar om gräsrotsfinansiering (crowdfunding) och med olika seminarier.55 Företrädare för The Creative Plot inom menar att stödet till inkubatorn var helt avgörande för att få in kulturella och kreativa företag i inkubatorn. Innan stödet fanns inga sådana företag inom . 4.5.2 Nya arbetsprocesser vid – Cred: Remix Enligt institutets slutrapport deltog tolv företag i inkubatorn. Dessa var verksamma inom bl.a. foto, restaurang, event, trycksaksproduktion och uthyrning av scenutrustning. Företagen var i regel små och hade en till två anställda. Syftet med stödet från var att utveckla inkubatorns förmåga att ta in och vidareutveckla företag från de kulturella och kreativa näringarna i inkubatorn. Projektet tog fram arbetsredskap för uppsökande verksamhet, för att utveckla nya affärsmodeller, för såddfinansiering samt ett prototyplabb. Inkubatorn byggde nätverk, coachade ett antal företagare, ordnade möten, hjälpte företag att söka finansiering m.m. De deltagande företagen var olika mycket involverade i Creds verksamheter – allt från lite längre samarbeten till att enbart delta i vissa möten. Enligt Creds slutrapport var projektet lyckat. Cred etablerade nya kontakter och utvecklade nya arbetsprocesser som inkubatorn kommer att ha nytta av även framöver. 4.5.3 Uminova Expression satsade på designföretag Syftet med projektet var att undersöka hur designprocessen kunde användas för att utveckla nya produkter och tjänster. I det ingick också att ta till vara konstnärlig kompetens i inkubatorn och att öka Uminovas kunskaper om affärsutveckling i kulturella och kreativa näringar. I projektet deltog elva företag. Nästan alla företag jobbade antingen med design eller mode. Alla företag var enmansföretag. Flertalet påbörjade sin verksamhet i samband med deltagandet i inkubatorn. I sin slutrapport skriver Uminova att ett femtiotal idéer bearbetades och att nio företag startades till följd av aktiviteter i inkubatorn.57 De deltagande företagen fick tillgång till workshoppar, inspirationsseminarier, matchning mellan 55Slutrapport från innovation, inkom till . 56CRED slutrapport, . 57Uminova slutrapport, . 4 FÖRDJUPAD UPPFÖLJNING AV INKUBATORER företag i inkubatorn och andra företag på marknaden samt deltagande på mäs- sor och konferenser. För att driva projektet anställdes en person på deltid. effekt av projektet var att det lades en grund för en ny inkubator på universitets konstnärliga campus. Denna inkubator, Uminova Expression, bil- 4.5.4 bidrog till företagsstarter Målen för projektet var att synliggöra företagare inom kulturella och kreativa näringar som man ville bidra till en tydligare affärsmässighet i de företag man samarbetade med. Inkubatorn gav stöd till åtta företag inom bl.a. design, event, illustration och digital produktion. Stödet bestod bl.a. av utbildningsresor till och , frukostmöten med föreläsare som på olika sätt hade koppling till kreativa näringar och viss utbildning samt coachning. I sin slutrapport skriver inkubatorn att man har bidragit till att starta två företag.58 4.5.5 Movexum drog nya lärdomar ordnade Movexum tio workshoppar där inbjudna företagare från kulturella och kreativa näringar fick delta i kreativa övningar för att utveckla företagens affärskommunikation. Det första årets arbete fick en del kritik av de deltagande företagen. ordnades därför mer traditionell coachning kring tre teman – affärsmannaskap, prisbilder och internationalisering samt kulturella och kreativa nätverksstrategier. Movexum redovisar de lärdomar som inkubatorn har dragit, t.ex. att de företag som deltog i inkubatorn kom från vitt skilda branscher, men att seminarier och coachning ledde till att några av företagen som inte hade samarbetat påbörjade ett samarbete.59 16 företag deltog i större eller mindre omfattning i de aktiviteter som Mo- vexum anordnade. Företagen representerade kulturell och kreativ sektor i bred bemärkelse. Här fanns bl.a. trädgårdsdesign, teater, konsthantverk, gallerier, textproduktion och företag inom hälsa och livsstil. 4.5.6 Transit Kulturinkubator renodlade sin verksamhet 15 entreprenörer tillika utövande konstnärer deltog i inkubatorn. Företrädda konstarter var främst dans och film, men det fanns också några skådespelare. Konstnärerna fick verka i inkubatorn . Syftet med projektet var att ta fram ett bättre stöd för entreprenörer med ett konstnärligt yrke. Transit har som mål att hjälpa konstnärer att utveckla ekonomiskt och konstnärligt bärkraftiga verksamheter. Inkubatorn tog fram en arbetsprocess kallad OPM (organisk processmetod) som stöder målet att 58 Slutrapport från , inkommen till . 59 Slutrapporter från Movexum till och . 4 FÖRDJUPAD UPPFÖLJNING AV INKUBATORER utveckla både konstnärligt och ekonomiskt bärkraftiga verksamheter. I sin slutrapport bedömer Transit att målen med projektet uppnåddes. I rapporten understryks att traditionella modeller för inkubatorer som fokuserar på tillväxt inte fungerar på ett konstnärskap. Det konstnären tillhandahåller är inte skalbart på samma sätt som en produkt eller tjänst som kan mångfaldigas med ungefär samma innehåll. Det råder dock ingen motsättning mellan att vara entreprenör och konstnär. Konstnären är van vid att driva egna projekt, att finna sitt eget verksamhetsområde och att utforska sitt värde. Företrädare för Transit framhåller att bidraget från hade stor betydelse för att utveckla OPM. OPM var inte bara viktig för att stödja utvecklingen hos de konstnärer som fanns i inkubatorn utan också för att utveckla Transits erbjudande. Genom processen kunde man renodla sin verksamhet och nischa sig mot konstnärer. Processen har också en potential att vara en intäktskälla för Transit då flera andra inkubatorer och liknande verksamheter har visat intresse för den. 4.5.7 The Game Incubator hjälpte nyutexaminerade Inkubatorn The Game Incubator hade som mål att hjälpa främst nyutexaminerade studenter att komma igång med företagande inom dataspelsbranschen. Inkubatorn bistod bl.a. med affärsstöd, juridik, export- och teknikstöd. De resultat som inkubatorn rapporterar är bl.a. att uppemot 30 bolag medverkade –2013, en handfull av dem har avvecklats och fem bolag har startats. Antalet anställda i de medverkande företagen var 172 vid utgången av 2012.61 Enligt projektledaren för inkubatorn är det exakta antalet företag vid utgången av 2013 svårt att ange eftersom en del företag var inne på sitt sista år i inkubatorn, några var nyantagna och andra hade slagits ihop. Projektledaren uppskattar antalet företag till 17 stycken vid utgången av 2013. resulterade inkubatorns verksamhet i att sex bolag lämnade inkubatorn för att verka på marknaden.62 4.5.8 Modeinkubatorn avgränsade målgruppen Syftet med projektet var att bilda en nationell modeinkubator i . Av inkubatorns slutrapport som lämnades framgår att den då fortfarande befann sig i uppstartsfasen. De aktiviteter som rapporterades var en genomförd förstudie och planerade aktiviteter såsom att identifiera samarbetspartner och företagare som kunde ingå i inkubatorn.63 Enligt företrädare för modeinkubatorn i tog det tid att utveckla de sökprocesser och den metodik man ville ha för att få fram bärkraftiga företag med tillväxtpotential. Inkubatorn samarbetade med en del företag – 60Rapport, organisk processmetod – om konstnärskap och entreprenörskap, Transit Kulturinkubator, . 61Slutrapport till , dnr 2011-04002, 2013. 62Mejl från The Game Incubator . 63Modeinkubatorns slutrapport till , dnr 2011-04005, 2014. 4 FÖRDJUPAD UPPFÖLJNING AV INKUBATORER 2012, men dessa var inte representativa för den typ av företag man nu arbetar Det var först och i viss mån som man skrev avtal med de 16 företag som lämnat inkubatorn och finns på marknaden. Dessa företag arbetar främst inom kläddesign med egna märken som säljs via Det finns också några företag som arbetar med skor, texti- lier respektive silversmycken. De företag som inkubatorn samarbetade med hade tillgång till lokaler, bl.a. syateljé och kontorsytor. 4.5.9 Flertalet inkubatorer nära marknaden Den ambition som fanns i regeringsuppdraget att uppnå en bredd i inkubatorsystemet är i stort sett uppnådd. Som framgår av figur 9 nedan finns en spridning vad gäller vilken typ av företag som inkubatorerna samarbetade med. Inkubatorerna har samarbetat med företag över hela spektrumet av kulturella och kreativa näringar, från företagande i den kulturella kärnan, t.ex. dans, till företag i periferin som ligger närmare marknaden, exempelvis spelutvecklare. Figur 9 Inkubatorerna i de kulturella och kreativa näringarna Var inkubatorerna verkade i förhållande till den kulturella kärnan är givetvis en bedömningsfråga. En del inkubatorer som och har företag både nära och längre ifrån den kulturella kärnan. 4 FÖRDJUPAD UPPFÖLJNING AV INKUBATORER diagrammet är således en sammanvägning av de olika företagens inriktning. Helt klart är att Transit uteslutande arbetar nära den kulturella kärnan och att merparten av inkubatorerna arbetar med företag som enligt Throsbys definition kan ”relateras till kulturella och kreativa näringar” såsom design och mode. Flertalet inkubatorer arbetar således med företagande som ligger närmare marknaden. Sekretariatet har intervjuat ansvariga projektledare vid både och . De som arbetade med projekten på myndigheterna har inte kunskap om resultatet av stödet till inkubatorerna och företagen på lång sikt, dvs. Pengarna som delades ut var rätt små i sammanhanget eftersom inkubatorerna också finansierades av andra parter och för att stödet bara gavs . Företrädare för menar att behovet av tid för myndigheternas och andra involverade aktörers lärande av projekten ofta förbises när projektens tidsramar och resurser beslutas av regeringen. Handläggarna betalar ut bidrag, följer upp vid projektets slut och går sedan vidare till nya uppdrag. För att få en uppdaterad bild ställde sekretariatet vissa frågor via mejl och telefon till inkubatorerna. Sekretariatet har också sökt på internet för att få en uppdaterad bild av vad som har hänt med de verksamheter som fick stöd 2010– 2012. 4.6.1 satsningar lever vidare Pop-up stores som drevs av Svenska verkar främst ha varit aktivt att döma av en sökning på webben. är dock aktivt på andra sätt och har bl.a. ett stödprogram för unga talanger. Statistik om modebranschen har producerats även fortsättningsvis. Den senaste statistiken publicerades i regi. Företrädare för modeinkubatorn i framhåller att statistiken är viktig för att visa på modebranschens betydelse för den svenska ekonomin. Spelinkubatorn hjälper företagen att marknadsföra sig The Game Incubator är aktiv. Inkubatorn erbjuder lokaler, teknik och rådgivning. Enligt webbplatsen finns 23 spelutvecklingsföretag i inkubatorn.64 Inkubatorn finns i och är en del av det större . , och finns bland de knappt tio aktörer som stöder verksamheten. Marknadsföring av företagen i inkubatorn är prioriterat. genomförs 3–4 säljresor med de inkuberade företagen. Företagen kan då träffa andra aktörer i branschen och sälja in sina idéer. 4 FÖRDJUPAD UPPFÖLJNING AV INKUBATORER