rfr · H40WRFR7 · 2017-01-01 00:00:00 — konstaterar att lönsamheten för de fartyg som fiskar inom det pelagiska systemet har ökat, och detta kan till stor del förklaras av överlåtbara fiskerättigheter. HaV menar att det pelagiska fisket numera är lönsamt. Systemet har bl.a. lett till att bränsleförbrukning, lönekost- nader m.m. har gått ned eftersom antalet båtar har minskat. Lönsamheten för de kvarvarande stora fiskefartygen har ökat, medan det inte har blivit någon förändring i lönsamheten för de mindre fartyg som fiskar på kustkvoten. I en rapport som har tagits fram till pekas på att det pelagiska fisket sker efter arter som har ett lågt värde, vilket gör att stordriftsfördelar slår igenom. Gruppen fartyg har därför en liten andel av det pelagiska fisket.108 I denna uppföljning har flertalet aktörer konstaterat att införandet av det pelagiska systemet har lett till större och färre pelagiska fiskebåtar. De stora pelagiska båtarna kan åka på längre fiskeresor och kan få mycket fisk. Flertalet aktörer menar att det pelagiska systemet har lett till att de olönsamma företagen har försvunnit. Den kvarvarande pelagiska fiskeflottan har investerat i flera nya båtar. SFPO lyfter fram att lönsamheten numera är god i det pela- giska fisket: är lönsamheten i det pelagiska fisket mycket bättre än i det demersala fisket. Det finns en fortsatt positiv trend för det pelagiska fisket, vilket gör 107Gränsen för efforttillstånden var . Frågan om skrotning av fiskefartyg behandla- des av miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp, se bet. 2011/12:MJU2. 108Schou (2014). 6 KONSEKVENSER FÖR OMSTRUKTURERINGEN AV FLOTTAN att man kan investera i förbättrad arbetsmiljö m.m. […] Yrkesfiskarna kan föra över kvoter mellan varandra, vilket leder till att fisket blir mer flexi- belt och att ingen behöver gå ut på olönsamma fiskeresor. Man kan på så sätt matcha både upp- och nedgång i tillgången på fisk.109 SPF har i uppföljningen betonat att systemet fungerar mycket bra. Då det in- fördes var lönsamheten dålig, och fisket var så reglerat att det inte gick att driva med lönsamhet. Omställningen har skapat möjligheter till investeringar och satsningar på framtida verksamhet. Både köpare och säljare av fiskerättig- heterna har enligt SPF varit nöjda med systemet: För dem som har sålt sina fiskerättigheter har det varit en lönsam väg ut ur fisket. Yrkesfiskarna vill själva styra fisket och göra det lönsamt. Det är viktigt att fiskeföretagen kan tjäna pengar för att ett svenskt yrkesfiske ska finnas kvar. Det pelagiska fisket står för en stor andel av det samlade svenska fisket och sysselsätter många personer.110 SPF betonar att systemet har bidragit till att det pelagiska fisket har haft en mycket bra utveckling . har priserna på sill stigit och fartygens bränslekostnader har halverats. De pelagiska yrkesfiskarna har ut- vecklats till moderna företag som verkar på en marknad med hård konkurrens, ofta med företag från andra länder. SPF menar att det är viktigt att satsa på moderna fartyg som snabbt kan transportera fångsten från fiskeplatsen till landningshamnen för att få en hög kvalitet på produkten. Det är också mycket viktigt med kylningen av fångsten. Att bygga ett nytt fartyg är en mycket stor investering, och det tar att bygga ett nytt fartyg. Ett nytt fartyg kostar i inköp. SPF framhåller att i ett internationellt per- spektiv är de svenska pelagiska fiskefartygen förhållandevis små. Bland annat HaV har i uppföljningen uppgett att lönenivån inom yrkes- fisket har höjts sedan det pelagiska systemet infördes. HaV konstaterar att nä- ringen numera har fått mer normala inkomster, och en del fartyg kan ha olika besättningar i olika skift. HaV konstaterar att det finns en stor variation mellan de pelagiska företagen, men oftast har man ett lottsystem som innebär att man delar på intäkterna av fångsterna. SFPO menar att systemet med överlåtbara fiskerättigheter har säkerställt en långsiktig lönsamhet för fiskaren. Det har gett den enskilde fiskeföretagaren en bättre planeringshorisont, vilket också kan innebära att kustsamhällen ut- vecklas med de maritima näringarna: Om kustsamhällena ska leva måste förutsättningar finnas för att bedriva ett hållbart och lönsamt fiske.111 SFPO betonar att fiskenäringen gynnas av ett fördelningssystem som undviker kollektiva redskapsstopp, då konsekvenserna av sådana är förödande. Bland annat länsstyrelserna i och har konstaterat att det pelagiska systemet har lett till färre och större båtar, vilket från miljösynpunkt 109Sveriges Fiskares (), intervju . 110Swedish (), intervju . 111Sveriges Fiskares (2016). 6 KONSEKVENSER FÖR OMSTRUKTURERINGEN AV FLOTTAN kan ses som positivt i och med att båtarna används på ett mer effektivt sätt. De stora båtarna innebär dock större kostnader för personal m.m. har i uppföljningen pekat på att det är värt att notera att även andra segment än det som fiskar inom det pelagiska systemet har haft en positiv utveckling av förädlingsvärde per heltidsekvivalent , t.ex. fartyg längre än som fiskar med passiva redskap och mindre fartyg (10–och 12–) som fiskar med aktiva redskap. Denna utveckling är dock enligt sannolikt oberoende av infö- randet av överförbarhet i det pelagiska systemet. bedömer att det sannolikt går att bedriva ett lönsamt fiske med en lägre koncentrationsgrad i fisken efter högvärdesarter som t.ex. kräfta och räka. Pelagiska systemet gör att planeringen underlättas HaV menar att det pelagiska systemet har gett ett friare fiskemönster och gjort det enklare att planera fisket . Yrkesfiskarna kan numera välja när de vill fiska. Även flertalet övriga aktörer menar att det pelagiska sy- stemet har medfört en ökad möjlighet för fartygen att planera sitt fiske. Exem- pelvis pelagiska fiskare i och menar att det har gjort att de har kunnat planera sitt fiske och att mottagaren har fått jämnare tillgång på råvara, därav bättre priser och mindre bränsleförbrukning per kg fångad fisk. En del fiskare som har sålt pelagiska fiskerättigheter går in i kustfisket SPF har uppgett att alla de fartyg som fick pelagiska fiskerättigheter inte var rena pelagiska fiskefartyg – det var fartyg som under referens- perioden hade fiskat in så mycket av en pelagisk art att de kom in i systemet. För många fiskare var det därför självklart att ta sig ur det pelagiska fisket omgående för att satsa på ett komplett fiske av annat slag. har i sin utvärdering konstaterat att det efter försäljning av fiskerättigheter inte längre finns någon restriktion på hur ett far- tyg får användas inom andra fisken. Därmed kan fiskare som har sålt sina rät- tigheter enligt rapporten använda fartyget ”till förvärrad överkapacitet inom andra svenska fisken eller förvärrad överfiskning av utländska bestånd”. konstaterar att HaV:s utvärdering inte diskuterar vilka konsekvenser det får när fiskare flyttar kapacitet till andra fisken och därmed bidrar till eventuell överkapacitet och överfiske där. Som framgått tidigare konstaterade i sin utvärdering att av de fartygstillståndsinnehavare som hade sålt samtliga sina pelagiska fiskerät- tigheter fortfarande var permanent verksamma inom det svenska fisket som fiskelicensinnehavare. HaV kan inte redogöra för vad som har hänt med de andra fartygen: 6 KONSEKVENSER FÖR OMSTRUKTURERINGEN AV FLOTTAN Det är oklart vad som har hänt med de övriga. Det finns inget fog för att det pelagiska systemet har lett till att dessa fiskefartyg t.ex. ska ha expor- terats till eller andra länder. Vi vet om åtminstone två pelagiska fartyg som fiskat utanför och blivit fällda i domstol för detta, men de lämnade det svenska fisket innan det pelagiska systemet in- fördes.112 När det pelagiska systemet infördes fanns en oro för att de som sålde sina fiskerättigheter permanent skulle fortsätta att vara fiskare. I denna uppföljning har flera aktörer pekat på att det är möjligt att sälja sin individuella fiskerättig- het i det pelagiska fisket och sedan övergå till t.ex. kustfiske med ett nytt far- tyg. Omfattningen av detta har inte kartlagts sedan HaV:s utvärdering gjordes. Agrifood SLU har i en rapport framfört att principiellt överensstäm- mer detta med den politiska intentionen om nyetableringar i kustfisket men för fram frågan om att det kan bli många fiskare inom kustkvoten: är det viktigt att uppmärksamma att det blir fler som ska dela på kustkvoten och existerande kustfiskare kan därför få minskade fiskemöj- ligheter.113 Flera aktörer har framfört att det finns exempel på fiskare som har sålt sina pelagiska fiskerättigheter och som vill in och börja fiska på kustkvoten. I uppföljningen har även företrädare för de pelagiska yrkesfiskarna uppgett att flera av dem som sålde sina fiskerättigheter när det pelagiska systemet infördes sedan köpte mindre fiskebåtar och blev kustfiskare. De flesta uppges dock ha slutat för gott med fisket och pensionerat sig.114 Fördelningen av fiskerättigheter byggde på en referensperiod När det pelagiska systemet infördes och fiskerättigheterna fördelades utgick HaV från en referensperiod. HaV har i uppföljningen framfört att det från bör- jan var vissa diskussioner kring valet av referensperiod och hur stora rättig- heter som varje yrkesfiskare tilldelades. Flera aktörer konstaterar att fördel- ningen av fiskerättigheter gjordes av HaV under medverkan av yrkesfisket. Bland annat FR menar att det gick bra. Från aktörer på sydkusten har det dock framförts att fisket i missgynnades vid fördelningen av rättigheter när det pelagiska systemet infördes. Vid uppföljnings- och utvärderingsgrup- pens studiebesök i framförde en yrkesfiskare som ingår i det pe- lagiska systemet att införandet av det pelagiska systemet har medfört problem för Östersjöfisket: När systemet infördes och de individuella rättigheterna fördelades miss- gynnades Östersjöfisket av HaV. Problemet är dock att det snart inte finns några fiskare kvar i . Det är västkustfiskare som håller uppe fisket i i dag.115 112Havs- och vattenmyndigheten, intervju och e-brev . 113Waldo & (2014) i Havs- och vattenmyndigheten (2014a). 114Bland annat FR, intervju , och SPF, intervju . 115Yrkesfiskare från , gruppens studiebesök i . 6 KONSEKVENSER FÖR OMSTRUKTURERINGEN AV FLOTTAN Yrkesfisket har delats upp i pelagiskt och demersalt fiske I uppföljningen har flertalet aktörer uppmärksammat att det pelagiska systemet har bidragit till en tydligare uppdelning mellan pelagiskt och demersalt fiske. Detta värderas på olika sätt av aktörerna. SPF uppger att de fartyg som har pelagiska fiskerättigheter med några undantag är helt beroende av intäkter från pelagiskt fiske. SPF menar att struk- turen i det pelagiska fisket har blivit mer greppbar . Innan det pelagiska systemet infördes fiskade de pelagiska fartygen också torsk, vilket inte sker längre. En del i införandet av det pelagiska systemet var nämligen att de pela- giska fartygen som hade möjlighet att fiska torsk i fick lämna ifrån sig detta. Svenska pelagiska fartyg var enligt SPF en icke obetydlig aktör i det demersala fisket i före det pelagiska systemets genomförande. Detta fiske togs bort genom dåvarande beslut vid införandet av syste- met. Bland annat SFPO har lyft fram att yrkesfisket därmed har blivit mer renodlat: var det många fiskare som bedrev t.ex. både sill- och torskfiske. I och med införandet av det pelagiska systemet avstod de stora pelagiska yrkesfiskarna från torskfisket.116 Flera aktörer har även uppmärksammat problem med det uppdelade fisket. En intervjuad kustfiskare på menar att det är viktigt att man kan alter- nera mellan olika typer av fiske. Som exempel nämner han att det senast tog att fiska upp tvåveckorsransonen för torsk – ”då måste man ha även något annat fiske att komplettera med.” Fiskaren menar att möjligheterna till flexibilitet inom kustfisket är en förutsättning för ett långsiktigt och hållbart fiske, där man ges möjlighet att fiska på flera olika arter och följer deras na- turliga beståndssvängningar . Vid ett möte i sammanfattades detta på följande sätt: Förutsättningarna för ett kustnära fiske bygger på flexibilitet så att fiskaren ges möjlighet att fiska på de bestånd som finns i området och som är lönsamma och biologiskt hållbara att fiska, samt att det finns underlag för att behålla infrastruktur och kringindustri i närområdet.117 Vid uppföljnings- och utvärderingsgruppens studiebesök i pekade flera aktörer på att det pelagiska och demersala fisket hänger ihop. Flera förde fram att fisket tidigare var mer flexibelt och säsongsanpassat, medan det nu har blivit mycket renodlat och uppdelat på pelagiskt och demersalt. Flera ställde frågan om det kanske skulle vara bättre med mer flexibilitet igen mellan torsk- och sillfiske. Olika aktörer på sydkusten formulerar sig på följande sätt: Torsktrålfiskare har i stort sett inte haft någon möjlighet att växla över på sillfiske, vilket har gjort det fisket sårbart och inte gjort det möjligt för lokala beredare att få tag i råvara.118 116Sveriges Fiskares (), intervju . 117Fiskekommunerna m.fl. vid möte i . 118Östersjöfiske 2020, e-brev . 6 KONSEKVENSER FÖR OMSTRUKTURERINGEN AV FLOTTAN betonar att ett regionalt fiske där man gör enbart en- dagsresor är beroende av flexibilitet när det gäller vilka arter som man fiskar och vilka fiskemetoder som passar. menar att den indelning som har gjorts i torsk- och sillfiske förstör hållbarheten. fram- för att det pelagiska systemet har inneburit att torskfiskets tillträde till pela- giska fisken har stoppats och att Östersjöfiskets flexibilitet ”har gått i graven”. Östersjöfiske 2020 formulerar frågan på följande sätt: Bristen på flexibilitet är ett problem som måste hanteras. I finns bara sill, skarpsill och torsk kvar som bas för ett fiske. Frågan är hur man utifrån dessa få arter ska skapa bästa möjliga förutsättningar för att nå må- let.119 Marint centrum i konstaterar att historiskt har sill- och torskfisket alltid kombinerats, men i och med införandet av det pelagiska systemet har det blivit en tydlig uppdelning mellan dessa fisken: Uppdelningen går på tvärs mot ekosystemtänkandet. Pelagiskt och demer- salt fiske hänger ihop och ett kombinerat fiske är mer hållbart. Torsk och sill ingår i samma ekosystem: Torsken är en rovfisk som äter sill. Det finns en risk för att ett renodlat pelagiskt fiske har intresse av att torskbestånden hålls på en låg nivå så att de inte äter upp sillen. De stora pelagiska fartygen är inte byggda för att fiska torsk.120 SPF menar att frågan om hur sill- och torskfisket hör samman också har en koppling till att fartyg har riktat in sig på att fiska torsk. SPF uppger vidare att det har funnits en diskussion inom näringen om hur ett regleringssystem ska utformas men att man inte har kommit fram till något resultat. SPF pekar vi- dare på följande: För oss är det inte heller självklart att ett fartyg utan rätt utformning och utrustning på ett rationellt sätt kan bedriva sill- och torskfiske. Industrier ställer krav och det är inte så enkelt att uppfylla allt som förväntas av varje fartyg.121 119Östersjöfiske 2020, e-brev . 120Simrishamns kommun, Marint centrum, intervju . 121Swedish (), e-brev . 7 Konsekvenser för det småskaliga fisket I detta avsnitt behandlas vilka konsekvenser systemet med överlåtbara fiske- rättigheter har fått på det småskaliga fisket. Uppföljningen visar att utveckl- ingen går mot större fartyg. Det finns ca 300 kustfiskare som nyttjar de pela- giska kustkvoterna. Dessa kvoter är viktiga för det småskaliga kustnära fisket. Det finns olika synpunkter på kustkvoternas storlek och andel av de totala kvo- terna. Miljö- och jordbruksutskottet framhöll i sin beredning att det är viktigt att en- dast en del av den för tillgängliga kvoten för pelagiskt fiske fördelas med överlåtbarhet så att staten även kommer att ha goda möjlig- heter att tillgodose bl.a. småskaliga fiskeintressen.122 Införandet av det pelagiska systemet innebar att ett antal styrinstrument inför- des i förvaltningen för att gynna utvalda delar av flottan. Det bestämdes att endast en del av den för tillgängliga kvoten för pelagiskt fiske skulle fördelas med överlåtbarhet så att berörd myndighet skulle kunna tillgodose regionala och småskaliga fiskeintressen. Mot den bakgrunden infördes pela- giska kustkvoter. Med kustkvot menas att fiske får bedrivas inom det småskaliga pelagiska fisket i och om det bedrivs med mindre vadredskap, med passiva redskap eller med trål på fartyg (det sistnämnda gäller endast ). HaV har infört krav på tillstånd för fiske efter pelagiska arter för fartyg med en längd om för fiske i delområde 30–31. krävdes inte tillstånd om fisket efter pe- lagiska arter om fisket bedrevs uteslutande i det området. Sex fartyg har till- delats individuella fiskemöjligheter i och under 2016.123 Fartyg som fiskar på kustkvoten har en gemensam kvot som inte är fördelad på fartygsnivå. I departementspromemorian angavs att särskilda kustkvoter har avsatts i /och i för fiske med pas- siva redskap, med mindre vadredskap samt för trålfiske med fartyg . De kvantiteter som avsatts för kustfiske ska garantera att detta fiske ska kunna fortsätta utan begränsningar och att möjligheter till nyetablering inom detta segment finns.124 I propositionen anges att för att säkerställa att delar av 2008/09:MJU23. 123Havs- och vattenmyndigheten (2014a) och e-brev . 7 KONSEKVENSER FÖR DET SMÅSKALIGA FISKET den svenska kvoten kan avsättas för att gynna det kustnära, småskaliga fisket i s.k. kustkvoter eller för att ta regionala hänsyn bör det tydliggöras att fiske- rättigheter endast kan grundas på den del av den svenska kvoten som fördelas på fartygsnivå. Det bör ankomma på att fastställa andelens stor- lek med ledning på tidigare fiske under en referensperiod.125 Genom att fiske på kustkvoten inte kräver något särskilt tillstånd har ny- etablering varit möjlig på dessa kvoter. Kustkvoter fastställs för både och . Beslutet om kustkvoternas storlek grundades på uppgifter om fiske av kustfiskefartyg –2004. Dessa dubb- lades , 2007, för att ge kustfisket stabilitet. med det pelagiska systemet höjdes kustkvoten vid behov. Antalet kustfiskare som nyttjar de pelagiska kustkvoterna har legat kring 300 yrkesfiskare. Fångs- terna ökade kraftigt –2013, från ca till , framför allt beroende på den stora kustkvoten för strömming i och . Kustkvoternas storlek bestäms både av hur stor den totala kvoten för re- spektive bestånd är och av hur stor andel av denna kvot som avsatts till kust- fisket.126 fastställde dåvarande den andel som högst kan avsättas för kustkvoten i både /och Öster- sjön: •Skagerrak/, sill: •Skagerrak/, makrill: •Skagerrak/, skarpsill: •Östersjön, delområde 22–24, sill: •Östersjön, delområde 25–29, sill: •Östersjön, skarpsill: 0,5 procent.127 gjordes en bedömning av hur mycket som skulle avsättas till kust- kvoten inför . För att öka förutsägbarheten för de som ingick i det pe- lagiska systemet, så att de skulle veta vilken kvantitet de var berättigade till , låstes kustkvoternas andel.128 Tabell 6 Kustkvoter i ton Ö 30–31 2008/09:169. 126Waldo & (2014) i Havs- och vattenmyndigheten (2014a). 127Fiskeriverket, protokoll , dnr 13-2165-10. 128Havs- och vattenmyndigheten (2014a). 7 KONSEKVENSER FÖR DET SMÅSKALIGA FISKET 2016/17:RFR7 Ö 30–31 Källa: Havs- och vattenmyndigheten (2014a) och e-brev . Anmärkning: S/K = och , V.Ö = , Ö.Ö = , Ö 30–31 = och , Ö = . Kustkvoten för strömming i 30–31 fick en extra tilldelning 2014 (). * = Fördelning av fiskemöjligheter genomfördes i område 30–2016. Fördelningen till kustkvoten styrs av det ovan refererade beslutet av Fiskeri- verket . I beslutet anges den andel i procent som högst kan avsättas som kustkvot. Denna fördelning sker i början av . Därefter har det en- ligt HaV ibland behövts vissa kompletteringar av kvoten i syfte att hålla det öppet under hela året.129 De två största kustkvoterna (som andel räknat) är de för sill i västra och strömming i och (se tabell nedan). Tabell 7 Kustkvotens andel av den svenska kvoten (procent) Källa: Havs- och vattenmyndigheten (2014a) och e-brev . Anmärkning: S/K = och , V.Ö = , Ö.Ö = , Ö 30–31 = och , Ö = . 129 Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . 7 KONSEKVENSER FÖR DET SMÅSKALIGA FISKET Nyttjandegraden varierar kraftigt mellan åren. endast en liten del av kvoten, medan för andra har kustkvoten fått extra tilldel- ningar vilket gör att kvotutnyttjandet är . varierar över åren kan bero på att både kvoterna och fisket varierar. perioden har det funnits perioder med höga priser på sill som fisket efter torsk har varit dåligt, vilket har lett till incitament för yrkesfiskarna att öka sillfisket vilket i sin tur har lett till högt tryck på kustkvoten.130 Tabell 8 Nyttjande i procent av kustkvoten Ö 30–31 Källa: Havs- och vattenmyndigheten (2014a) och e-brev . Anmärkning: Det kan vara på grund av extra tilldelning. S/K = och , V.Ö = , Ö.Ö = , Ö 30–31 = och , Ö = Ös- tersjön. 7.3 Havs- och vattenmyndighetens utvärdering HaV konstaterade i sin utvärdering att småskaligt fiske bidrar med t.ex. öppna hamnar och småskalig förädling som i sin tur fungerar som attrak- tionskraft för turism m.m., vilket kan innebära att det finns ett samhällsekono- miskt värde i att avsätta en kustkvot. HaV konstaterade att antalet kustfiskare som nyttjat de pelagiska kustkvoterna låg kring 300 –2013. Kustkvoten ökade mätt i antal ton för samt- liga bestånd utom för skarpsill i och . För skarpsillen be- rodde nedgången på en generell nedgång i skarpsillskvoten. Totalt sett ökade kustkvoten från till knappt , en ökning med . HaV konstaterade att förvaltningen av kustkvoten har stor betydelse för kustfiskets utveckling, men även bl.a. beståndssituationen har en stark påver- kan. HaV menade att utformningen av kustkvoten även har haft en viss påver- kan på utvecklingen, i det pelagiska fisket med individuella fiskerättigheter. Kustkvoten har också påverkat fördelningen av de pelagiska fiskerättigheterna inom det pelagiska systemet eftersom dess storlek inte är fastställd i lag utan 130 (2014) i Havs- och vattenmyndigheten (2014a). 7 KONSEKVENSER FÖR DET SMÅSKALIGA FISKET beslutas av HaV, vilket enligt HaV ger mindre förutsägbarhet men ökad flex- ibilitet att ändra systemet. I utvärderingen konstaterades att kustkvoterna se- dan 2010 är fastställda som en procentuell andel av en viss art i ett visst kvot- område. Skulle kustkvotens andel inte fastslagits mellan år skulle osäkerhet skapas kring hur stora de individuella fiskerättigheterna ska vara. Detta kan enligt HaV hämma överlåtelser och strukturomvandling samt försvåra möjlig- heten att skapa långsiktiga relationer till uppköpare. HaV konstaterade vidare att det faktum att kustkvoten är begränsad och att det råder fritt tillträde till den har lett till ett antal fiskestopp sedan kustkvoten infördes.131 Detta drabbade främst makrillfisket och fisket efter sill i västra . I utvärderingen konstaterade att den initiala kustkvoten sattes väsent- ligt högre än infiskningen (2000–2004) och därefter höjdes vid behov . HaV menade att detta visar att fiske- möjligheterna som erbjudits inom kustkvoten generellt sett var större i förhål- lande till det historiska fiske som låg till grund för kustkvoten. Det kustnära fisket ska främjas genom bl.a. kustkvoten Den gemensamma fiskeripolitiken inom EU ska särskilt främja det kustnära fisket, och hänsyn ska då tas till socioekonomiska aspekter. GFP ska även sär- skilt bidra till en rimlig levnadsstandard för dem som är beroende av fiskeri- näringen, med beaktande av kustnära fiske och socioekonomiska aspekter.132 Forskning visar att förvaltning med individuella system kan vara problema- tiskt ur ett socialt perspektiv – risken är att det storskaliga fisket ökar sin lön- samhet på bekostnad av det småskaliga fisket. Det finns forskning som visar att kompletterande åtgärder och regleringar kan motverka den typen av pro- blem – exempelvis kan kvoter öronmärkas för småskaligt och traditionellt HaV konstaterar att det pelagiska fisket är storskaligt och utvecklingen går mot större fartyg.