rfr · H40WRFR21 · 2017-06-01 00:00:00 — offentliga utfrågning om framtidens innovations- och entreprenörskapsklimat Riksdagstryckeriet, , 2017 kallade till en öppen utfrågning i om framtidens innovations- och entreprenörskapsklimat. Till utfrågningen inbjöds företrädare från , regeringen och näringslivet för att ge sin syn på hur innovations- och entreprenörskapsklimatet i kan utvecklas . I det följande redovisas programmet, en utskrift av de uppteckningar som gjordes vid utfrågningen och de bilder som visades av föredragshållarna under deras presentationer. Stenografiska uppteckningar från den offentliga utfrågningen....................... Bilder som visades av föredragshållarna under den offentliga offentliga utfrågning om framtidens innovations- och entreprenörskapsklimat Datum: Tidpunkt: 11.00–14.00 Plats: Andrakammarsalen, (M), vice ordförande, näringsutskottet Entreprenörskap på fem kontinenter , grundare, The Startup Adventure Företagande i en mansdominerad bransch , vd, Expandera Mera Hur kan företag skapa fler jobb och bidra till samhället? Shori Zand, styrelseordförande, Regeringens arbete med entreprenörskap och innovation , närings- och innovationsminister (S), ledamot, näringsutskottet Stenografiska uppteckningar från den offentliga utfrågningen Ordförande under utfrågningen var (M). Ordföranden: välkomna hit till näringsutskottets offentliga utfrågning om innovations- och entreprenörsklimat! Jag heter och är vice ordförande i utskottet. olika utskott anordnar olika typer av seminarier och offentliga utfrågningar i viktiga ämnen. Innovations- och entreprenörsklimatet är i högsta grad ett sådant ämne. Det är kärnan i vårt uppdrag i utskottet, där vi är politiskt tillsatta för att sköta detta, men också helt avgörande för . Vi vet ju att företagsamheten är det som finansierar viktig välfärdsverksamhet och att innovation och entreprenörskap gör bättre, med nytänkande och nya produkter och tjänster. Vi vet att fyra av fem – ibland säger man till och med nio av tio – nya jobb kommer i mindre företag som startas och växer till. har en tuff konkurrenssituation. Konkurrens är inte något nytt, men konkurrensen hårdnar för ett litet land som i en öppen ekonomi, där svenska företag på daglig basis konkurrerar med andra företag här hemma och i andra länder – i närområdet och lite längre bort. Det är viktigt att ge dessa företag rätt villkor. Vi har också ett stort utanförskap och ett behov av att fler jobb växer till. Ska vi klara detta med konkurrenskraft och utanförskap, ha råd att finansiera det vi tycker är viktigt i välfärden och se nya lösningar komma in i det svenska samhället är just innovation och entreprenörskap svaret. Denna offentliga utfrågning har två syften. Det ena är att verkligen sätta detta viktiga ämne högt på den politiska dagordningen i det svenska parlamentet, . Det andra är att få en diskussion, där vi som beslutsfattare inte minst kan få råd från duktiga entreprenörer om vad vi politiskt kan och bör göra om vi menar allvar med de politiska högtidstalen om innovation och entreprenörskap. Vi i näringsutskottet är jätteglada att vi har några riktigt duktiga personer här, som ska dela med sig av sina erfarenheter och har lovat att vara tydliga med vad de tycker behöver göras. Vi har , som har varit huvudsekreterare i den entreprenörskapsutredning som gjordes för , där man tittade brett – skatterna visserligen undantagna – på vad man bör göra för reformer för att stärka innovation och entreprenörskap. Om detta ska vi få höra lite mer. har enligt Adlibris skrivit en bok som ”är en konkret och visuell beskrivning av framgångsrika och innovativa metoder för att stimulera entreprenörskap”. Han fokuserar just på frågan: Hur skapas förutsättningar för ett framgångsrikt entreprenörskap? är vd för företagetExpandera Mera. Hon har med sitt företag bland mycket annatvaritfinalist i tävlingen , STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN varit gasellföretag, blivit utsett till superföretag och också utsetts till årets affärsbragd. Shori Zand är styrelseordförande i . Shori startade sitt första företag , som sysslade med mödravård, i . Inom Avesina har hon också varit verksam inom områden som äldreomsorg, diagnostik, primärvård, specialistvård och hörselmottagningar. Efter en paus kommer sedan närings- och innovationsminister , som kommer att beskriva regeringens arbete med innovation och entreprenörskap. Därefter följer en frågestund, då näringsutskottets ledamöter kommer att ställa frågor till dagens talare. Hela evenemanget kommer att avrundas av min kollega . Återigen varmt välkomna! Jag vill påminna om att detta sänds på webb-tv och i . , : Tack så mycket för denna möjlighet att få komma hit och tala om vår utredning! Det blir lite tajt; jag ska försöka sammanfatta arbete av fyra personer . Men det får gå som det går, och så kanske vi kan återkomma under frågestunden. Det kommer inte att bli så väldigt detaljerat, men jag ska försöka gå igenom några av de viktigaste reformförslag vi kommer med. kom med sitt betänkande . Utredningen leddes av professor , som var särskild utredare. Därutöver var det jag, en till ekonom och två jurister som arbetade på sekretariatet. Vi hade ett speciellt uppdrag att lägga fram ett förslag till ny lagstiftning inom företagsrekonstruktionsområdet, och juristerna sysslade mest med detta. Vi hade som vanligt en expertgrupp, med personer från organisationer, myndigheter och departement, och en referensgrupp bestående av framgångsrika entreprenörer. Betänkandet presenterades i två delrapporter, som kom . I den ena finns utredningens alla huvudförslag. Den andra behandlar just frågan om företagsrekonstruktion; där finns all lagtext, beskrivningar av gällande rätt, förarbeten och liknande. Betänkandet inleds med en beskrivning av uppdraget och framför allt entreprenörens roll i ekonomin. Forskningen, som inte så mycket har berört entreprenörens betydelse, har kommit att handla väldigt mycket om vad entreprenören spelar för roll för att omvandla idéer och liknande till sysselsättning och tillväxt. Sedan har vi en beskrivning av ramvillkoren i och en del internationella jämförelser. Det ingick inte i uppdraget att komma med specifika skatteförslag men däremot internationella jämförelser av hur skatterna ser ut för entreprenörer i olika länder. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Tredje kapitlet handlar om en andra chans för entreprenörer, med stort fo- kus på de förändringar vi föreslår när det gäller lagen om företagsrekonstruk- Sedan följer ett kapitel om samhällsutmaningar och entreprenörens roll i Där tryckte man i direktiven framför allt på en diskussion kring cirkulär ekonomi: Vad har entreprenören för roll i omvandlingen till en Femte kapitlet handlar mycket om samverkan mellan akademi och närings- Det sjätte, som behandlar hur man kan främja den entreprenöriella dynami- ken, handlar mycket om en översyn av det främjarsystem vi har , med rådgivning och finansiering i olika former. När det gäller kapitlet om en andra chans kan man ställa frågan varför fler företagare ska få en andra chans när de har misslyckats. två orsaker till det. Den entreprenör som har misslyckats kan ha skaffat sig värdefulla erfarenheter, som kan vara bra att ta med sig in i ett nytt företa- Sedan har forskningen också visat att ju hårdare man straffas och ju värre det går för de företagare som misslyckas, desto mindre blir intresset från andra, utomstående, för att starta företag. Lagstiftningen har alltså betydelse även för intresset för att starta företag. Märker man att det går totalt åt skogen för den som startat företag och misslyckats minskar det totala intresset för att Detta kapitel handlar som sagt mycket om de förändringar vi föreslår när det gäller företagsrekonstruktion, men vi diskuterar också en del kring det Flera av entreprenörerna i vår referensgrupp tog upp denna fråga och ville att vi skulle lyfta den. Vi hade en del diskussioner kring direktivet och om detta ingick eller var en ren skattefråga, men vi har i alla fall en diskussion kring frågan utan att komma fram till några riktigt skarpa Även andra saker har bäring på rekonstruktionsfrågan. som genomför företagsrekonstruktioner säger till exempel att det med dagens system i praktiken är helt omöjligt att försöka rekonstruera ett företag som främst har sina kunder inom den offentliga sektorn. Man vänder sig i stället till företag som har privata företag eller hushåll som kunder. Anledningen till detta är att det vid offentliga upphandlingar ofta ställs som skall-krav att man ska uppnå UC:s riskklass 3 eller motsvarande när det För ett företag som är under rekonstruktion hjälper det inte att visa att man kan ställa säkerheter så att uppdraget kan genomföras eller att det finns en extern finansiär; ett sådant företag blir vid upphandlingar diskvalifi- cerat på grund av skall-kravet. är alla måna om att de som levererar till den offentliga sektorn ska ha sunda och stabila finanser. Detta är alltså inte någon jätteenkel fråga, och det säger vi inte heller. Vad vi landar i är att vi vill att upphandlingsmyndigheten ska ges i uppdrag att se över hur man kan formulera STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN krav som garanterar sunda och stabila finanser hos leverantörerna utan att vara skall-krav. När lagen om företagsrekonstruktion infördes tänkte man att det skulle genomföras runt 500 rekonstruktioner . är vi uppe i drygt 200 – det är alltså väldigt få rekonstruktioner som genomförs, och då har det ändå gått . Det har ökat lite , men det är fortfarande få. En av anledningarna till detta är att det är rätt få som är medvetna om möjligheterna; det finns inte så bra information. Tittar man på olika myndigheters hemsidor hittar man väldigt mycket information om konkurs men ganska lite om rekonstruktion. Det finns fler anledningar. För många företag, framför allt mindre, blir det för kostsamt att genomföra företagsrekonstruktioner. Det är inte värt det; tillgångarna i bolagen är inte tillräckligt stora. Vi säger inte att vi ska undvika alla konkurser – de är ett nödvändigt verktyg inom en marknadsekonomi. Men det borde kunna bli fler rekonstruktioner. Vi föreslår bland annat att rekonstruktionsmål tas upp av färre domstolar så att man blir lite mer specialiserad och det kan gå lite snabbare. Kostnaderna för rekonstruktionen ska kunna prövas i domstol. Det kan göras vid konkurs men inte vid rekonstruktion. En viktig fråga är den om separat ackord, just för mindre företag. Man ska kunna tillämpa en process som är betydligt kortare än vid en total rekonstruktion. är det rätt meningslöst för mindre företag att gå igenom en rekonstruktion. Här har man ett system som ska kunna hjälpa. Den som råkar i tillfälliga betalningsproblem kan göra en snabb uppgörelse med sina borgenärer och få detta fastställt via separat ackord. Vi föreslår ändringar när det gäller gäldenärens avtal. Vid konkurs kan ett långt hyreskontrakt som gäller avbrytas. Det kan det inte vid rekonstruktion. Där föreslår vi att ett regelverk liknande det som gäller vid konkurser ska gälla. Jag är inte jurist, så jag ska inte gå in på förlikningsavtal. Det var väldigt komplicerat. Men rekonstruktörerna upplever – och det finns en förståelse för detta bland gäldenärerna – att man vid rekonstruktion av väldigt stora företag måste hitta ett nytt system. Vi har föreslagit förlikningsavtal och utvidgat ackord. Många förslag handlar om att sänka kostnaderna och försöka förbättra verktygen för rekonstruktion, men det är också viktigt att vi ökar förtroendet bland borgenärerna för rekonstruktionsprocessen. är det många borgenärer som frågar sig varför de ska gå igenom detta. Det misslyckas ändå alldeles för ofta, och det kostar bara pengar. Dessutom finns det oseriösa rekonstruktörer där ute. Vi föreslår att borgenärerna ska få möjlighet att godkänna rekonstruktören, att kraven för att få inleda en företagsrekonstruktion ökar något och att den information som ska uppges vid företagsrekonstruktion blir lite mer omfattande. Det finns flera samhällsutmaningar. in i utredningen delrapporterade vi till om cirkulär ekonomi. Detta är en fråga som STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN har diskuterats mer och mer, och det har tagits ett antal initiativ inom EU. har även gjorts en hel del här i . Frågan är egentligen inte ny. är att vi ska bli mer resurseffektiva. Det handlar om de tre stegen reduce, reuse och recycle: att minska produktionsbehovet, återanvända mer och återvinna Det har gjorts en hel del uppskattningar av vad man skulle kunna vinna på detta, både miljömässigt och ekonomiskt, och man har fått fram ganska stora Det är oklart hur säkra dessa beräkningar är. Som exempel kan man ta mobilladdare som går sönder . Produktionen är i allt- för hög grad inställd på att produkterna ska hålla . sönder, och vi går och köper något nytt i stället för att reparera eller uppdatera. Om vi hade affärsmodeller som i stället byggde på att förlänga produkternas livslängd skulle vi kunna göra ganska stora miljömässiga och ekonomiska I detta kapitel diskuterar vi för det första att bilden blir lite förenklad när man talar om detta. Det finns en hel del produkter som egentligen av miljö- mässiga skäl borde ha kortare livslängd. Vi skulle tjäna väldigt mycket miljö- mässigt på att byta ut bilparken och ersätta gamla bilar med nya. verket rekommenderar att man byter ut kylar och frysar , men ofta har vi kvar dem . Hårdvaran går nämligen inte att uppdatera genom att bara ta ut en ficka och sätta in något nytt. Inom vissa områden går det att göra väldigt mycket, men makroberäkningarna över de stora vinsterna tror jag att man ska ta med en nypa salt. Givet detta är förutsättningarna att ställa om till en mer cirkulär ekonomi Fler och fler produkter och tjänster distribueras digitalt – vi behöver inte producera dem och använda en massa energi för det, oavsett om det handlar om böcker, tidningar, skivor eller tv-spel. Delningsekonomin kan göra att vi inte alla behöver ha tre bilar var; det finns bil- och cykelpooler. Tillsammans med att den tekniska utvecklingen, som gör det lättare att ta betalt med hjälp av mobilen, gör delningsekonomin att pro- duktionsbehovet kan minska något. När det gäller återvinning händer det mycket inom robotiseringen. på robotar sjunker . Jag talade med en professor på KTH. hur mycket sanning det låg i det han sa, men en del tror jag. mobiltelefoner, som vi köper och sedan slänger . det gå att producera mobiltelefoner som i stället kunde uppdateras genom att man tog ut en enhet och slängde in en annan för att få den senaste versionen? De som jag talade med menade att det är omöjligt. skärmar och liknande – vi kommer inte att uppdatera mobiltelefoner, utan vi kommer att byta ut dem. Däremot är återvinningen väldigt lowtech. stora ugnar, och så räddar vi det lilla guld de innehåller. Om man bara visste hur telefonen var hopplockad skulle man rent teoretiskt kunna reversera det med en robot – göra precis det motsatta. Det finns mycket att göra, eftersom återvinningen är väldigt lowtech. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det är likadant med reparationer. Det fattas alltid någon del. Med 3D-print- rar, som går ned i pris, kommer det att kunna bli lite effektivare. När det gäller policyförslagen diskuterar vi frågan om producentansvar. Jag talar om att det ska vara lättare att reparera och om återvinning, och då behöver vi ha mer information om vilka delar som ingår i produkten och hur den är ihopsatt. Även om vi har producentansvar på ett antal områden händer det att företagen försvinner från marknaden. Då är frågan om det går att göra något eller om det blir för många affärshemligheter som avslöjas om man försöker ha något slags öppen källkod och så vidare. Vi vet inte hur detta ska vara, men vi menar att det i alla fall är värt att utreda frågan. Går det att hitta lösningar på detta område? Vi diskuterar reparationsavdrag och funktionsupphandlingar. Cirkulär ekonomi handlar i hög grad om att sälja funktioner i stället för produkter; det är då vi uppgraderar och förnyar. När det gäller samverkan mellan akademi och näringsliv diskuterar vi ett antal punkter. Bakgrunden är bland annat de fallande PISA-resultaten, även om det skett en viss förstärkning senast. Vi har få ledande universitetsmiljöer i . När det gäller näringslivets FoU går siffrorna åt lite olika håll, men det ser ut som att man flyttar en del av forskningen utomlands. är det inte så konstigt – man vill vara nära de största marknaderna. Men i andra fall har man gjort det därför att man vill vara nära ledande forskningsmiljöer, och där ska vi kunna konkurrera. Vi har konkurrensutsatt en del av basanslagen till universitet och högskolor; vi vill att man ska fortsätta med det. En allt viktigare del när det gäller lokalisering av näringslivets FoU kommer att bli att man verkligen har ledande forskningsmiljöer. Även där bör man ha med ett breddat samverkanskriterium, så att det inte bara handlar om hur mycket forskning man har publicerat utan även om samverkan med näringslivet. Vi vill se fortsatta satsningar på strategiska forsknings- och innovationsområden. Dessutom föreslår vi att uppdraget ska utvidgas till vidareutbildning av högskoleutbildade personer under yrkeslivet. Vi tror att det kommer att bli en större och viktigare fråga för svensk konkurrenskraft. Lärarundantaget har diskuterats i jag vet inte hur – om det är bra eller dåligt. Forskningen på det området är inte alls entydig. Är det bra att ta bort lärarundantaget eller ska man behålla det? Det är fortfarande väldigt svårt att göra en bedömning av detta. Vi föreslår den kanadensiska modellen, där man låter högskolorna själva bestämma. Då kan vi få en konkurrens om detta och se vad som fungerar bäst. Vi diskuterar lite om FoU-avdrag och hjälp till företag som drabbas av patentintrång. Sista kapitlet, slutligen, handlar om främjarsystemet. Detta är ett lite roligt område på det sättet att vi ska tala om hur mycket stöd vi betalar, och vårt uppdrag var att titta på hur vi ska effektivisera systemet. En bra start kan vara att titta på hur mycket pengar vi satsar på näringslivsfrämjande åtgärder. När vi tittar på detta kommer vi inte till något så mycket bättre svar än någon annan. Det beror helt på hur man definierar detta. Vissa får det till ungefär 1,5 STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN miljarder och andra räknar fram siffran 100 miljarder ; det är inget dåligt spann vi talar om. Mycket beror på definitionen av företagsfrämjande. Om man tar hela arbetsmarknadspolitiken innebär det att företag kan få subventionerade löner och arbetsgivaravgifter, men insatserna syftar fortfarande inte till att främja tillväxt utan till att stärka personer utanför arbetsmarknaden. Det vi diskuterar mest är insatser som kommer tillbaka och har som uttalat syfte att främja tillväxt och innovation i företagen. Då kommer vi fram till runt 6,5–7 miljarder. Det är ingen siffra jag tänker ta gift på; det är väldigt svårt att definiera vad som ska ingå. Det alla upplever när man talar med myndigheter och aktörer inom detta område är att det finns alldeles för många aktörer och är alldeles för spretigt. Detta måste kunna göras på ett effektivare sätt när det handlar om att stödja tillväxt och innovation. Vi vill alla ha det, men hur ska det se ut? aktörer tycker att de gör väldigt mycket men är underfinansierade, som den allmänna bilden är att det ges för mycket pengar inom detta område. Så det är en väldigt splittrad bild. För oss är det krångligt när vi ska säga vilka effekter vi får ut. föreslå effektiviseringar vill man ju veta vilka effekter de insatser man gör får, oavsett om det är rådgivning eller hjälp med lån eller riskkapital. jättelåga kunskaper om vilka effekter vi får ut. Vi vet inte vad insatserna Från myndigheternas sida – , eller vilken som helst – är man inte så mån om att säga att det här har funkat jättebra och det här har Det är svårt för en myndighet att utvärdera sig själv. utvärderingar kommer fram till att det har funkat ganska bra men kan göras Men vi vet fortfarande inte om vi ska satsa mer på rådgivning till nyföreta- gande eller på lånefinansiering eller hur vi ska utforma detta. Det finns inom andra områden bra mycket bättre utvärde- Det säger man även på Tillväxtanalys, som har ansvaret: Vi ligger flera år efter till exempel bistånds-, arbetsmarknads- eller infrastrukturområdet. Kostnaderna för insatserna inkluderas sällan i de utvärderingar som görs. säger att det har blivit 300 nya jobb på grund av detta. Det vi föreslår är att förbättra den nationella koordineringen så att det inte blir alltför spritt mellan olika departement. portsatsningar och någon annan innovationssatsningar, och företagen själva vet inte riktigt vad som är en innovationsrespektive en exportsatsning. Vi vill att man utreder möjligheterna till samhällsekonomiska kalkyler, utvecklar uppföljningsbara mål och renodlar och förstärker rollen för Tillväxt- Framför allt vill vi att man konsoliderar stöden till färre program och insatser så att man har möjlighet att utvärdera dem. Det går inte att utvärdera en massa program där man satsar 10 miljoner – en bra utvärdering kostar ett par miljoner, och det kan inte utgöra av kostnaden. många av dessa insatser inte utvärderas. Då var jag i princip klar. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN , The Startup Adventure: Tack för inbjudan att komma hit och tala! Två personer sitter på en buss, mitt emot varandra. Den ena tittar ut genom fönstret och funderar på hur den ska starta nästa Google. Den andra personen tittar ned i golvet och funderar på hur den ska få ihop pengar till mat för dagen. Vad gör att den ena personen lyckas starta nästa Google medan den andra inte lyckas försörja sin egen familj? Jag heter , grundare av och författare till boken med samma titel. Jag vill börja med att ge en kort bakgrund när det gäller varifrån denna samlade beskrivning av erfarenheter kommer. arbetade jag med entreprenörskap i organisationen . Drivhuset har till syfte att stimulera entreprenörskap på högskolor och universitet runt om i landet. Det är en del av det svenska innovationssystemet och har nära samarbete med aktörer som Ung Företagsamhet, Companion, , , , näringslivskontor i flera kommuner och, framför allt, inkubatorer. En naturlig del i arbetet var att förstå vilka metoder och arbetssätt som var de mest effektiva för att entreprenörer och entreprenörskap ska utvecklas. på Drivhuset hämtade vi många idéer från framför allt och . Men vi hörde inte mycket om utvecklingen i de andra delarna av världen. När vi såg på utvecklingen och den offensiva tillväxten i till exempel Bricländerna väcktes frågan: Vilka metoder och verktyg använde man i dessa länder för att stimulera entreprenörskap? Utifrån dessa frågor tog jag tjänstledigt från mitt jobb och grundade 2013. Syftet var att ta reda på hur ledande företagsinkubatorer runt om i världen arbetar med att stimulera entreprenörskap. Dessa inkubatorer var spridda över fem kontinenter. Den första är lokaliserad i , Nailab, i . Nästa ligger i i södra , TBI Technopark. , i , . Nästa är Tecnosinos, strax utanför i . Den sista är Blackbox i i . Jag tillbringade en månad på varje inkubator för att förstå hur man arbetar med entreprenörskap på respektive plats. genomförde jag fokusintervjuer, där fokus låg på vad som skapar värde för entreprenörerna i respektive inkubator. De som intervjuades var entreprenörer, vd:ar och coacher vid inkubatorerna. Alla dessa intryck formades i fältbeskrivningar och dokumentation i form av bilder. Projektet finansierades genom en crowdfundingkampanj, där bland andra , en ledande schweizisk forskare när det gäller entreprenörskap, var med och finansierade. Totalt tillbringade jag på resande fot, en månad på varje plats, utan stopp i . Väl tillbaka i bearbetade jag materialet systematiskt utifrån frågeställningarna.