rfr · H40WRFR12 · 2017-01-01 00:00:00 — Under den nuvarande programperioden –2019 syftar Idrottslyftet till att utveckla verksamheten så att barn och unga i åldern 7–25 årväljer att idrotta i förening och stimuleras till ett livslångt idrottande i föreningsidrotten. Målet är att samtliga SF, utifrån sina unika behov, vid programperiodens slut har utvecklat sin verksamhet för barn och unga i åldern 7–. Utvecklingsinsat- serna ska vara i linje med RF:s anvisningar för barn- och ungdomsidrott och leda till att svensk idrott utvecklas, samverkar med andra aktörer och ger goda möjligheter att idrotta i förening. Idrottslyftets syfte och mål ska enligt detta upplägg vara tydligt kopplat till idrottens pågående strategiarbete, vilket innebär att Idrottslyftet inte ska vara en egen verksamhet utan ett medel för att utveckla föreningsidrotten i linje med den av svensk idrott beslutade strategiska inriktningen.102 Fördelningen till SF och DF utgår från en fördelningsnyckel. För att få del av medlen tar SF med stöd av RF fram en utvecklingsplan där man beskriver vilka områden man prioriterar, vilken strategi man tänker välja för att uppnå önskade effekter och hur uppföljningen ska göras. En kartläggning och analys av verksamheten är utgångspunkten för arbetet med planen och alla förbund har följt en gemensam mall. Även DF har genomfört motsvarande process som SF för att komma fram till hur de bäst ska nyttja sina Idrottslyftsresurser. För att dessa medel ska tillfalla förbunden krävs dock att utvecklingsplanen god- känts. I processen med att ta fram SF:s planer har elva personer från RF och varit ett stöd. Ett konsultbolag har engagerats för att göra en s.k. processutvär- dering av Idrottslyftet –2019.103 101 /ekonomisktstod/sf-stodinkl.stimulansstod hämtad och RF, intervju . 102 /Ekonomisktstod/Idrottslyftet hämtad . 103 RF, e-brev . 5 FÖRDELNINGEN AV STATSBIDRAGET 5.6 Utveckling av bidragen Av diagram 5.1 framgår fördelningen av statens bidrag på SF-stöd, LOK-stöd och Idrottslyftet. Diagram 5.1 Fördelning av statens bidrag till idrotten fördelat på LOK-stöd, SF-bidrag och Idrottslyftet/Handslaget (mnkr) Källa: RF. Diagrammet visar att LOK-stöd svarar för den största delen av bidragen till idrottsrörelsen. Särskilda projektmedel i form av Idrottslyftet och Handslaget är det näst största bidraget. Detta bidrag har också ökat kraftigt. uppgick det till och ökade sedan till –2015. LOK-stödet har ökat kontinuerligt –2009 med undan- tag . Därefter är trenden att utbetalningarna har minskat. avsåg LOK-stödet åldern 7–, men 2014 höjdes åldern till . Trots detta minskade utbetalningarna till föreningarna. Minskningen av LOK-stödet beror på att aktivitetsnivån inom barn- och ungdomsidrotten har minskat. Stödet utbetalas på grundval av antal deltagare och sammankomster. SF-bidraget har haft en tillväxt från 2000 till 2015. Därutöver fördelas medel för Idrottslyftet till respektive SF som i sin tur ska fördela pengarna vidare till olika projekt i föreningarna. 5 FÖRDELNINGEN AV STATSBIDRAGET 5.7 LOK-stödsaktiviteter – deltagare och fördelning I tabell 5.1 redovisas antalet deltagare i LOK-stödsaktiviteter. Tabell 5.1 Utvecklingen av antalet LOK-stödsaktiviteter åren 2004–2015 för- delat på kön och ålder 7–12 år 13–20 år 7–12 år 13–20 år –3 458 239 –3 533 297 –4 004 034 –3 440 126 –6 973 423 Källa: RF e-brev och egen bearbetning. Av tabell 5.1 framgår att antalet barn och ungdomar (7–)104 som deltar i registrerade LOK-aktiviteter inom den lokala idrottsverksamheteten totalt sett har minskat . Minskningen uppgår till ca 7 miljoner regi- strerade deltagartillfällen, vilket motsvarar en minskning . Minskningen har varit störst bland flickor och den uppgår till drygt 3,5 miljo- ner tillfällen, vilket motsvarar . Totalt sett har även aktivitetsnivån bland pojkar minskat, med undantag för åldersgruppen 7–där en ökning med nästan 600 000 deltagartillfällen redovisas, vilket motsvarar en ökning . Nedgången i aktivitetsnivåer är påtaglig för såväl flickor som pojkar i åldern 13–. För flickorna i denna åldersgrupp har deltagandet minskat med knappt 3,5 miljoner tillfällen, vilket motsvarar . Mot- svarande minskning för pojkar är ca 4 miljoner, vilket motsvarar av antalet deltagartillfällen. 104 Åldern för LOK-stöd höjdes till , men för att få ett jämförbart underlag redovisas samma åldersgrupper . 5 FÖRDELNINGEN AV STATSBIDRAGET har jämfört aktivitetsnivåerna med befolkningsförändringarna –2014 och konstaterat att nedgången i aktivitetsnivåer är större än minskningen av befolkningen i dessa åldersgrupper. Vidare har genomfört en analys av hur deltagandet i olika idrotter har förändrats med hänsyn till variationer i ungdomskullarnas storlek. Som exempel minskade antalet unga i åldern 7–2009– 2014. Analysen av olika idrotter visar att när det gäller fotbollen har det skett en nedgång som ligger i paritet med ungdomsgruppens förändring. Det har dock skett en reell minskning i andra idrotter. Störst relativ nedgång uppvisar idrotterna ridsport, basket och friidrott.105 Gymnastik går däremot emot ström- men och har kraftigt ökat antalet deltagartillfällen – 2014.106 Se även bilaga 3 där idrotten gymnastik redovisas. Som framgått ovan ändrade RF reglerna för LOK-stödet 2014 då bl.a. den övre åldersgränsen höjdes från 20 till . För personer med funktionsned- sättning har det inte funnits någon åldersgräns för att vara berättigad till LOK- stöd. I tabell 5.2 redovisas deltagartillfällen för åldersgruppen 21 och över åren 2013–2014. Tabell 5.2 Deltagartillfällen och över 2013–2014 * Avser endast personer med funktionsnedsättning. ** Avser både personer med funktionsnedsättning och övriga i åldern 21–. Källa: RF, Redovisning till regeringen . Av tabellen framgår att förändringen har lett till att antalet deltagartillfällen för åldersgruppen ökat från knappt 400 000 till 4,9 miljoner till- fällen . Det är män som svarar för den antalsmässigt största ökningen. Skälet till den kraftiga ökningen är att åldersgränsen ändrats från 20 till . omfattas endast personer med funktionsnedsättning i redovisningen. 105Övriga idrotter är innebandy, ishockey, handboll, simning och tennis. 106CIF, Statens stöd till idrotten uppföljning 2015. 5 FÖRDELNINGEN AV STATSBIDRAGET 5.7.2 Fördelning mellan flickor och pojkar I tabell 5.3 redovisas LOK-stöd fördelat på ålder och kön. Tabell 5.3 LOK-stödstillfällen fördelat på ålder och kön (procent). 7–12 år 13–16 år 17–20 år 21–25 år Källa: stöd till idrotten uppföljning 2015. Tabell 5.3 visar att pojkar i genomsnitt svarade för av samtliga till- fällen och att flickor svarade för 2014. Av tabellen framgår också att pojkar och män är mer aktiva inom föreningsidrotten än flickor och kvinnor inom alla åldersgrupper. Skillnaderna tenderar att öka i takt med stigande ål- der. I tabell 5.4 finns uppgifter om de idrotter som hade flest deltagartillfällen, fördelat på flickor och pojkar. Tabell 5.4 Idrotter med flest deltagartillfällen , fördelat på pojkar och flickor (procent) Källa: , Statens stöd till idrotten, uppföljning 2015. Av tabellen framgår att de idrotter som framför allt utövas av pojkar, fotboll, innebandy och ishockey, har flest deltagartillfällen, och därigenom får dessa idrotter mest LOK-stöd. Skillnaderna avspeglar att flickor och pojkar ägnar sig åt olika idrotter. Den största skillnaden finns inom ishockey där av aktiviteterna genomförs av flickor. Inom ridsporten är siffrorna de omvända. Det finns dock idrotter som är betydligt mer jämställda, t.ex. basket 5 FÖRDELNINGEN AV STATSBIDRAGET Detta mönster förefaller gälla enligt analyser som har gjort.107 5.7.3 LOK-stöd för personer med funktionsnedsättning Idrott för personer med funktionsnedsättning bedrivs av föreningar inom ett antal olika SF där och är de SF som enbart arbetar med denna målgrupp. RF:s arbete är i huvudsak inriktat på att fördela medel till både SF och föreningar som bedriver verksamhet för mål- gruppen.108 Som tidigare framgått finns det ingen åldersgräns för att vara be- rättigad till LOK-stöd för personer med funktionsnedsättning. I tabell 5.5 redovisas RF:s fördelning av LOK-stöd till personer med funktionsnedsättning för de organisationer som har verksamhet för denna mål- grupp perioden –2014. Tabell 5.5 LOK-stöd för idrott för personer med funktionsnedsättning Källa: RF, Redovisning till regeringen , dnr 929/14-25. Av tabell 5.5 framgår att sammantaget har LOK-stödsaktiviteter till personer med funktionsnedsättning minskat –2014 med ca 28 000 tillfällen, vilket motsvarar av det totala antalet. Aktiviteter inom SF som inte är särskilt inriktade på målgruppen har dock ökat med nästan 10 000 tillfällen (). Parasportförbundets föreningar uppvisar den största minskningen, ca 25 000 tillfällen, vilket motsvarar . Enligt en uppgift vid en intervju med pågår ett arbete med att föra över parasportaktiviteterna till respektive idrottsförbund. Detta görs i dialog med de andra idrottsförbunden och med utgångspunkten att para- sporten skulle drivas bättre i det aktuella idrottsförbundet än i Parasportför- bundet.109 5.7.4 Spridning av det statliga stödet har även gjort två aktuella studier som rör idrottens tillgänglighet för olika ungdomsgrupper. Den första är den fördjupade analys av det statliga LOK- stödets spridning på nivå som genomförde inom ramen för 107CIF, Statens stöd till idrotten, uppföljning 2015. 108RF, Redovisning till regeringen , dnr 929/14-25. 109Parasportförbundet, intervju . 5 FÖRDELNINGEN AV STATSBIDRAGET uppföljning av statens stöd till idrotten.110 LOK-stödet baseras på an- talet deltagare och antalet träningstillfällen i barn- och ungdomsidrotten. Va- riationer i storleken på det utdelade stödet per bidragsberättigad ungdom och kommun blir enligt en indikator på skilda aktivitetsnivåer i olika kommu- ner. I tabell 5.6 redovisas hur LOK-stödet fördelas till kommunerna. Tabell 5.6 Kommuner med högst utbetalning av LOK-stöd i kronor per indi- vid 2013 i förhållande till några parametrar individ (kr) 285 832 (22) 225 315 (225) 288 642 (20) 253 297 (64) 310 387 (4) 336 703 (1) 324 554 (2) 254 013 (57) 276 949 (30) 250 695 (72) Av tabellen framgår att med något undantag fick föreningar i medelstora och socioekonomiskt välmående städer och förortskommuner, särskilt i Stock- holms- och Skåneregionerna, mest stöd 2013. fick 2013 mest LOK-stöd av alla kommuner (per LOK-stödsberättigad ungdom). Därefter finns det ett glapp till nästa kommun , där utbetalningen var per stödberättigad. Eftersom LOK-stödet är baserat på antalet genomförda ak- tiviteter och deltagare går mest stöd till de kommuner där idrottslivet är mest aktivt. uppger att i en regional granskning av och län upp- visade utbetalningen av LOK-stödet ett liknande mönster. Högst stöd – och därmed högst idrottsaktivitet – återfanns i förortskommuner med hög genom- snittlig förvärvsinkomst medan det omvända gällde för de kommuner som till- delats lägst stöd.111 Enligt saknas kunskap om varför har ett avsevärt högre belopp än övriga kommuner när det gäller utbetalat LOK-stöd.112 110CIF, Statens stöd till idrotten uppföljning 2015. 5 FÖRDELNINGEN AV STATSBIDRAGET Tabell 5.7 Kommuner med lägst utbetalning av LOK-stöd i kronor per indi- vid 2013 i förhållande till några parametrar individ (kr) 204 552 (284) 247 258 (82) 220 210 (242) 213 837 (271) 228 819 (198) Kommun i tätbefolkad region 233 442 (170) 216 072 (261) 197 244 (289) 237 948 (143) 218 635 (249) Av tabell 5.7 framgår att lägst stöd tillföll på motsvarande sätt små kommuner huvudsakligen belägna på landsbygden eller i glesbygden. fick minst LOK-stöd (per LOK-stödsberättigad ungdom) och därefter följde () samt och (var- dera). 5 FÖRDELNINGEN AV STATSBIDRAGET 5.8 Satsningar inom Idrottslyftet Av tabell 5.8 framgår hur insatser inom Idrottslyftet har fördelats på antal sats- ningar, föreningar och deltagare upp till /2008– 2015. Tabell 5.8 Antal satsningar inom Idrottslyftet fördelat föreningar och delta- gare perioden /2008-2015 upp till 20 år flickor (%) pojkar (%) 2011/2012* *Verksamhetsåret avser 18 månader. **Ingen uppgift. Källa: RF, verksamhetsberättelse 2015 och e-brev . Av tabellen framgår att inom ramen för Idrottslyftet har över 143 000 sats- ningar genomförts /2008–2015. När det gäller uppgifterna om deltagare kan en deltagare vara med i flera projekt. Det finns inte uppgifter om unika deltagare. RF har inte tagit fram statistik på vilka föreningar som deltar. Det är enligt RF många föreningar som återkommer med ansökningar år , men karaktären på ansökningarna kan dock förändras. Även nya föreningar, som inte tidigare ansökt om medel, och föreningar som inte sökt på finns med varje år.113 I tabell 5.9 finns uppgifter om anläggningsobjekt inom Idrottslyftet och an- talet idrotter som har tagit del av dessa medel. 113 RF, e-brev . 5 FÖRDELNINGEN AV STATSBIDRAGET Tabell 5.9 Anläggningsobjekt inom Idrottslyftet och berörda idrotter 2011/2012 (18 mån) Källa: RF, e-brev . Av tabell 5.9 framgår att totalt har 2 300 objekt fått stöd /2008 till 2015. Antalet har ökat som Idrottslyftet har bedri- vits. 5.9.1 Fördelning av bidrag är idrottens studie-, bildnings- och ut- bildningsorganisation. fördelar statsbidraget till de 19 distrikten utifrån kriterier som fast- ställts av föreningsstämman. Av dessa medel fördelas som ett grundbidrag till distrikten. Av detta grundbidrag är lika för alla och fördelas utifrån antalet kommuner i distriktet. Övriga fördelas som verksamhetsbidrag. Verksamhetsbidraget är baserat på den genomförda verksamheten , och den be- räknas utifrån kriterier som antalet utbildningstimmar, antalet föreningar som bedriver verksamhet, antalet unika deltagare och glesbygdsstöd. Utifrån de år- liga beräkningarna fastställs anslaget till distrikten och betalas ut . Distrikten använder anslaget för studie-, bildnings- och utbildnings- verksamhet i sin lokala och regionala verksamhet.114 Omfattningen av Sisus studieverksamhet, som främst riktar sig till förbund och föreningar inom RF, är ett mått på idrottsrörelsens insatser för att utbilda sina ideella ledare. I tabell 5.10 redovisas antalet arrangemang, deltagare och utbildningstim- mar i Sisus studieverksamhet –2014. 2013/14:117, bet. 2013/14:KrU5. 2016/17:12 5 FÖRDELNINGEN AV STATSBIDRAGET Tabell 5.10 Arrangemang, deltagare och utbildningstimmar i Sisus studie- verksamhet –2014 Källa: , Statens stöd till idrotten, uppföljning 2015 Av tabellen framgår att Sisus studieverksamhet har ökat markant och i det närmaste kontinuerligt . Detta gäller för alla delar av verksamheten, arrangemang och studietimmar. Drygt en miljon personer deltog i verksam- heten 2014. har vidare gjort en fördjupad analys av demokratiaspekter inom idrot- ten 2016. I denna redovisas även deltagare i Sisus verksamhet förde- lat på ålder. Resultatet visar att drygt 490 000 personer deltog i ett utbildnings- arrangemang. Nästan hälften () var . Av dessa var 86 000 barn , varav flickor och pojkar. Antalet ungdomar upp till var 133 000, varav unga kvinnor och unga män.115 2016/17:1 utg.omr. Erfarenheter av stödet till barn och ungdomar –Barnens och ungdomarnas idrottsvanor styrs i hög grad av socioekono- miska faktorer, och aktivitetsnivåerna är lägre hos resurssvaga grupper. Det finns även brister när det gäller utformningen av och organisationen för idrott för barn och ungdomar med funktionsnedsättning. Exempelvis idrottar barn vars föräldrar har högst gymnasial utbildning i mindre ut- sträckning än de vars föräldrar har eftergymnasial utbildning. Flickor med utländsk bakgrund idrottar i betydligt mindre utsträckning än pojkar med utländsk bakgrund. –Det statliga LOK-stödet som ges till barn- och ungdomsidrott är ett upp- skattat stöd i föreningarna. Bidraget utgår för antal deltagare och samman- komster. Stödet har karaktären av ett basbidrag utan styreffekt. Utform- ningen av LOK-stödet gynnar idrotter som har många träningstillfällen, vanligtvis lagidrotter. –De särskilda satsningarna Handslaget och Idrottslyftet –2017 syftar till att främja en önskvärd utveckling, t.ex. att öppna dörrarna för fler och behålla ungdomar i föreningarna. Jämställdhet och jämlikhet skulle genomsyra arbetet. Det finns positiva effekter av stödet på såväl förbundsnivå som föreningsnivå. Genomförda utvärderingar visar dock att man generellt inte har lockat nya grupper till föreningsidrotten eller förmått fler att stanna kvar. –Det finns exempel från det kommunala LOK-stödet som innebär att man försöker utforma ett bidrag som stödjer vad man vill uppnå med stödet. Det innebär t.ex. att ett högre belopp ges till flickor eller till äldre ungdo- mar, att antalet aktiviteter och idrott som är bidragsgrundande begränsas och att mer stöd ges till utsatta områden. Som tidigare framgått uppgår det statliga stödet till idrotten till över 2 miljar- der kronor . I detta ingår stöd till såväl RF som . Av dessa medel svarade LOK-stöd, som är särskilt inriktat på barn- och ungdomsidrott, för ca . Den särskilda satsningen Idrottslyftet svarade för ca . Statliga bidrag svarade 2014 för av de genomsnitt- liga inkomsterna i föreningarna enligt uppgifter från RF (se vidare avsnitt 2.5). Det statliga stödet utgör i genomsnitt en mindre del av föreningens inkomster, men för att få bidrag ska föreningens verksamhet inrymmas inom de mål som har fastställt och det syfte som regeringen har angivit i idrottsstöds- förordningen. Statsbidraget syftar bl.a. till att utveckla barns och ungdomars ERFARENHETER AV STÖDET TILL BARN OCH UNGDOMAR intresse för motion och idrott, göra det möjligt för alla människor att idrotta, bidra till att väcka ett livslångt intresse för motion och därmed främja en god hälsa hos alla människor.116 Detta avsnitt syftar till att ge en bild av eller indikationer på om statens stöd till idrotten bidrar till att uppfylla statens syfte med stödet. Det finns olika upp- gifter om ungas tränings- och motionsvanor i som bl.a. centralbyrån (SCB), RF och har samlat in. ningarna innehåller olika frågor och de avser olika åldersgrupper samt tidspe- rioder, vilket innebär att de inte är jämförbara. Likaså sammanställer och re- dovisar underlag som redovisas . SCB:s undersökningar av ungas levnadsförhållanden () bygger på telefonintervjuer och omfattar svar från 700–1 000 unga . är alltså en urvalsundersökning, vilket innebär att uppgifterna är skattningar och att det finns en osäkerhet kopplat till detta. ska därför tolkas med viss försiktighet. I intervjuade man barn och ungdomar i ålders- gruppen 10–. Därefter ändrade man åldersgruppen till 12–, och inte minst av detta skäl saknas jämförbarhet med . Underlag från fallstudierna används som exempel för att belysa de förhål- landen som redovisas. har vidare fastställt att barn- och ungdomsverksamhet som får statligt stöd ska bedrivas ur ett barnrättsperspektiv. Denna fråga behandlas i 6.1.1 Skillnader mellan könen SCB har frågat ungdomar i åldersgruppen 12–om de tränar minst en gång i föreningar. I tabell 6.1 redovisas hur stor andel av ungdomarna i denna åldersgrupp som svarar att de tränar minst en gång i föreningar eller klubb. Uppgifterna omfattar även de ungdomar som tränar i andra för- eningar än de som ingår i idrottsrörelsen under RF:s paraply. Tabell 6.1 Ungdomar i åldern 12–som tränar minst en gång i föreningar/klubb 2014/15 Källa: SCB, 2015 Av tabell 6.1 framgår att visar att det i åldersgruppen 12–inte var någon skillnad mellan pojkars och flickors idrottande i föreningar 2014/15. 116 Förordningen (1999:1177) om statsbidrag till idrottsverksamhet. ERFARENHETER AV STÖDET TILL BARN OCH UNGDOMAR Uppgifterna i är dock inte samstämmiga med den redovisning som finns genom LOK-stödssystemet som visar att pojkar i genomsnitt sva- rade för av samtliga tillfällen medan flickor svarade för un- gefär 2014. LOK-stödsredovisningen avser deltagartillfälle. Som framgått av avsnitt 5.7.2 tillfaller LOK-stödet i större utsträckning pojkar än flickor. Utformningen av stödet gynnar idrotter som har många träningstill- fällen, vanligtvis lagidrotter, eftersom stödet utgår per deltagare och deltagar- tillfälle. menar att pojkar har fler träningstillfällen än flickor, vilket gör att skillnaderna ökar. Pojkar är också något mer aktiva inom föreningsidrotten än flickor.117 Frågan om att flickor missgynnas och att lagidrotter gynnas av reglerna för LOK-stödet har diskuterats i olika sammanhang. Vid exempelvis RF-stämman 1993 beslutades att man skulle tillsätta en utredning om idrottens finansiering och ekonomiska bidragsmodeller som bl.a. skulle omfatta regler för LOK- stödet. , och hade föreslagit att den könsmässiga fördelningen av LOK-stödet skulle vara 50–50, och därmed skulle bidragsbeloppet variera för pojkar och flickor.118 Den genomgång av LOK-stödet som redovisades på stämman visade att den könsmässiga fördelningen av medlen var –till poj- karnas fördel. Beslutet på stämman blev att motionärernas förslag skulle ingå i den utredning som tillsattes.119 Detta ledde dock inte till några förändrade regler i detta avseende. I en senare RF-utredning om LOK-stödet skulle man behandla dels frågan om huruvida bidraget gynnade lagidrotter framför individuella id- , dels om bidraget var jämställt. konstaterade att man tidigare hade ändrat storleken på bidragsgrundande sammankomster från fem till tre deltagare för att tillgodose gruppstorleken för individuella idrotter, t.ex. tennis. Man ansåg vidare att alla idrotter har sina skilda förutsättningar och det finns både lagidrotter som bedrivs i små grupper, t.ex. goalball, och individuella idrotter som bedrivs i stora grupper, t.ex. gång och vandring samt truppgymnastik.120 I påpekas att det inte är LOK-stödets roll att säker- ställa jämställdheten i idrottsrörelsen och att det därmed inte var aktuellt att exempelvis införa differentierade bidrag för flickor och pojkar. När det gäller satsningen på Idrottslyftet –2011 har re- geringen angivit att arbetet skulle utgå från ett jämställdhets- och jämlikhets- perspektiv. Vid utvärdering av projektmedlen i Idrottslyftet har det visat sig att köns- fördelningen bland de som deltagit var jämnare 2007 än 2014. När projektet började deltog flickor och pojkar. Motsvarande siffror var 45 och 55 procent.121 117CIF, Statens stöd till idrotten, uppföljning 2015. 118RF-stämman är RF:s högsta beslutande organ, se vidare kap. 2. 119RF, Streck för miljoner. 120RF, , Utredningen om framtida LOK-stöd, dnr RF 2027/12-22. 121RF, verksamhetsberättelse 2015 och e-brev . ERFARENHETER AV STÖDET TILL BARN OCH UNGDOMAR Exempel från fallstudierna visar att gymnastiken har en stark medlemstill- växt bland både pojkar och flickor, även om flickor är i majoritet. Inom ishockeyn ökar antalet medlemmar inom vissa åldersgrupper främst bland flickor, men detta har skett från en låg nivå. Inom framför allt ishockeyn ser man det som den största utmaningen att rekrytera och behålla flickor. inom ishockeyn och fotbollen finns exempel på att det inte finns lag för flickor. Inom ishockeyn saknas i vissa fall även serier. Inom längdskidåkning är det en förhållandevis jämn könsfördelning bland utövarna upp till Därefter dominerar män som idrottar i föreningar. En tredjedel av med- lemmarna inom längdgren är män och över. Hur olika socioekonomiska faktorer påverkar barns och ungdomars idrottande redovisas också i SCB:s Barn-ULF-undersökningar. I tabell 6.2 finns exempel på några förhållanden som kan påverka idrottandet, t.ex. om föräldrarna lever tillsammans samt deras utbildningsnivå. Tabell 6.2 Idrottande barns bakgrund (procent) Källa: SCB, Av tabell 6.2 framgår att barn med ensamstående föräldrar idrottar i mindre utsträckning än barn till sammanboende föräldrar. När det gäller föräldrarnas utbildning finner man att barn och ungdomar med föräldrar som har eftergymnasial utbildning idrottar i större utsträckning än barn vars föräldrar har högst gymnasial utbildning. En aspekt på ekonomisk ojämlikhet är skillnader när det gäller hur mycket pengar olika grupper lägger ned på sitt idrottande.