eunbil · H40N4751D7 · 2017-01-01 00:00:00 — Enligt den preliminära dagordning som framkom . 1.Godkännande av den preliminära dagordningen Lagstiftningsöverläggningar 3.(ev.) Reducerad mervärdesskattesats för e-publikationer Vid mötet ska det hållas en riktlinjedebatt om kommissionens förslag om ändring i mervärdesskattedirektivet vad gäller mervärdesskattesatser för böcker, tidningar och tidskrifter. Det har inte varit något tidigare samråd med . Överläggning med skatteutskottet planeras . Enligt mervärdesskattedirektivet får medlemsstaterna endast tillämpa reducerade skattesatser på tryckta böcker, tidningar och tidskrifter. Kommissionen presenterade förslag om ändring i mervärdesskattedirektivet vad gäller mervärdesskattesatser för böcker, tidningar och tidsskrifter. Förslaget innebär att det ska vara möjligt för medlemsstaterna att tillämpa reducerade skattesatser även för elektroniska publikationer. Det ska även vara möjligt för medlemsstaterna att tillämpa reducerade skattesatser som är lägre än den minimiskattesats som finns fastställd i mervärdesskattedirektivet (dvs. lägre än ) eller att införa en nollskattesats (med rätt till avdrag för ingående mervärdesskatt). Förslaget beskrivs i faktapromemorian 2016/17:FPM41. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens inställning när det gäller skattesatser på mervärdesskatteområdet är att lika produkter ska beskattas på samma sätt. Regeringen stödjer därför möjligheten att införa en reducerad skattesats för elektroniska publikationer. Regeringen är tveksam till möjligheten för medlemsstaterna att införa kraftigt reducerad skattesats eller en s.k. nollskattesats. 4.(ev.) Omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt Vid mötet ska det hållas en riktlinjedebatt om kommissionens förslag om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt. Det har inte varit något tidigare samråd i , men information har lämnats . Överläggning med skatteutskottet är planerad till . Det finns enligt EU:s mervärdesskattedirektiv möjlighet att tillämpa omvänd skattskyldighet, dvs. att köparen är skattskyldig för mervärdesskatten i stället för säljaren, på vissa varor och tjänster som är särskilt utsatta för mervärdesskattebedrägerier. tillämpar omvänd skattskyldighet på bl.a. byggtjänster. Som ett led i att bekämpa mervärdesskattebedrägerier driver ett antal medlemsstater, främst , frågan om utökad omvänd skattskyldighet. Kommissionen lade fram ett förslag om detta. Förslaget innebär att medlemsstaterna efter tillstånd av kommissionen får möjlighet att införa omvänd skattskyldighet för alla inhemska leveranser av varor och tillhandahållanden av tjänster som överstiger per faktura under förutsättning att följande tre krav uppfylls: 2 (8) medlemsstaten har ett mervärdesskattegap1, uttryckt som en procentandel av den totala mervärdesskatteskulden, på över gemenskapens medianvärde för mervärdesskattegapet medlemsstaten har en karusellbedrägerinivå2 inom sitt totala mervärdesskattegap på medlemsstaten har konstaterat att andra kontrollåtgärder inte är tillräckliga för att bekämpa karusellbedrägerier inom dess territorium Det finns dessutom en möjlighet för en medlemsstat att införa omvänd skattskyldighet om denna medlemsstat delar gräns med en annan medlemsstat som inför omvänd skattskyldighet och följande två krav är uppfyllda: det kan konstateras att det finns en avsevärd risk för att bedrägerierna flyttar till denna medlemsstat till följd av att den andra medlemsstaten inför omvänd skattskyldighet det kan konstateras att andra kontrollåtgärder inte är tillräckliga för att bekämpa bedrägerierna Det är kommissionen som bedömer om förutsättningarna för att införa omvänd skattskyldighet är uppfyllda. Åtgärden är tidsbegränsad till . Om tillämpningen av omvänd skattskyldighet visar sig innebära en avsevärd negativ påverkan på den inre marknaden ska kommissionen återkalla det aktuella beslutet om att tillåta en medlemsstat att tillämpa generell omvänd 1Mervärdesskattegap (VAT Gap) är skillnaden mellan den teoretiska mervärdesskatten, d.v.s. den mervärdesskatt som skulle ha betalats in om reglerna följdes, och den mervärdesskatt som faktiskt betalats in. 2Karusellbedrägeri är en typ av mervärdesskattebedrägeri där samma vara kan säljas och köpas mellan olika företag i syfte att undandra mervärdesskatt. Det förutsätter minst tre parter i två olika medlemsstater, varav minst en av parterna är ett företag med avsikt att genomföra bedrägerier. D etta företag gör ett unionsinternt förvärv utan avsikt att redovisa och betala mervärdesskatt. Företaget säljer sedan varorna vidare till ett annat bolag (köparen) inklusive mervärdesskatt. Köparen gör avdrag för ingående mervärdesskatt, den skatt som inte kommer att redovisas och betalas av företaget som genomfört bedrägeriet. Köparen säljer sedan vidare varan till bolaget i det andra landet som sålde varan från första början. kan sedan säljas igen på samma sätt, därav namnet karusellbedrägeri. 3 (8) Med betydande negativ påverkan avses att bedrägerierna flyttar till andra medlemsstater som inte har infört omvänd skattskyldighet. Förslaget beskrivs i faktapromemorian 2016/17:FPM57. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen stödjer inte en generell omvänd skattskyldighet. Regeringen är också tveksam till att utöka nuvarande möjlighet till omvänd skattskyldighet. Omvänd skattskyldighet kan dock i vissa fall användas för att motverka bedrägerier. En sådan utökad omvänd skattskyldighet måste begränsas i omfattning och . 5.Aktuella lagstiftningsförslag som rör finansiella tjänster Ordförandeskapet väntas informera om hur arbetet går med aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster. a)landrapporter och djupgranskningar Mot bakgrund av de landrapporter som kommissionen publicerade ska få en presentation av landrapporter och djupgranskningar. Ärendet har inte tidigare behandlats i . Samråd om den europeiska terminen skedde inför Allmänna rådet där en syntesrapport om europeiska terminen 2017 presenterades och rekommendationen till euroområdet vidarebefordrades till . 4 (8) Landrapporterna publiceras inom ramen för den europeiska och utgör den analytiska grunden för kommissionens förslag till landsspecifika rekommendationer som väntas publiceras senare i vår. I rapporterna redogör kommissionen även för genomförandet av förra årets landsspecifika rekommendationer. För de 13 medlemsländer som granskas inom ramen för det makroekonomiska obalansförfarandet redogör kommissionen även för sina djupanalyser, vilka utgör grunden för kommissionens bedömning av huruvida makroekonomiska obalanser föreligger eller ej. Kommissionens rapport om berör bland annat hushållens skuldsättning, bostadsmarknaden och arbetsmarknaden. b)Genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna, med särskilt fokus på rekommendationerna om företagsklimatet Mot bakgrund av de landrapporter som kommissionen publicerade ska ha en diskussion om genomförandet av landsspecifika rekommendationer. Det maltesiska ordförandeskapet vill fokusera diskussionen på åtgärder i linje med de landsspecifika rekommendationer som handlar om ett förbättrat företagsklimat. Ärendet har inte tidigare behandlats i . Samråd om den europeiska terminen skedde inför Allmänna rådet där en syntesrapport om europeiska terminen 2017 presenterades och rekommendationen till euroområdet vidarebefordrades till . På mötet väntas medlemsländerna utbyta erfarenheter om genomförandet av reformer i linje med de landsspecifika rekommendationer som handlar om ett förbättrat företagsklimat. fick 21 medlemsstater en eller flera rekommendationer på detta område. är inte en av dessa medlemsstater. Rekommendationer om ett förbättrat företagsklimat omfattar bland annat förenklad byråkrati och lagstiftning för företag, insolvensramverk, tillgång till finansiering och reglering av produktmarknader. 5 (8) Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar en diskussion om reformer för ett förbättrat företagsklimat. Det finns behov av att genomföra åtgärder för att stärka den långsiktiga tillväxten i . Ökade investeringar, genomförandet av strukturreformer och en ansvarsfull finanspolitik är av avgörande betydelse för att säkerställa återhämtningen i ekonomier. En utgångspunkt för regeringen i den europeiska terminen är att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstater rörande den ekonomiska politiken (inklusive på skatteområdet), sysselsättningspolitiken, utbildningspolitiken och sociala frågor även fortsättningsvis respekteras. 8.Uppföljning av G20-mötet med finansministrar och centralbankschefer i Rådet ska få en rapportering från G20-mötet med finansministrar och centralbankschefer som äger rum i . Samråd med om förberedelser inför mötet skedde . Kommissionen och ordförandeskapet väntas informera om utfallet av G20- mötet som äger rum i . Mötet väntas handla om arbetet med att skapa en stark, stadigvarande och inkluderande global ekonomisk återhämtning. Man ska även diskutera åtgärder för att stärka länders motståndskraft mot kriser, internationella skattefrågor, finansmarknadsreglering, samt initiativ för att stärka investeringar i . 9.Genomförandet av EU-rättsakter på finansmarknadsområdet 6 (8) Rådet väntas få en lägesuppdatering om genomförandet av aktuella EU- rättsakter på finansmarknadsområdet. Samråd med om genomförandet i allmänhet av EU-rättsakter på finansmarknadsområdet har inte skett tidigare. Däremot har genomförandet av specifika rättsakter behandlats vid ett flertal tillfällen. Exempelvis behandlades genomförandet av krishanteringsdirektivet och insättningsgarantidirektivet i . Sedan den finansiella krisen har ett stort antal direktiv och förordningar tagits fram på finansmarknadsområdet. Alla EU:s medlemsstater måste anpassa sin nationella lagstiftning efter dessa. På rådsmötet väntas kommissionen ge information om medlemsstaternas genomförande av aktuella EU-rättsakter på finansmarknadsområdet. Kommissionen väntas informera rådet om den Europeiska försvarsfonden som är en del av meddelandet om en Europeisk handlingsplan för försvar. informerades senast om Europeiska handlingsplanen för försvar inför utrikesrådet () . Samråd med skedde inför möte i och inför . Kommissionen presenterade ett meddelande om en europeisk försvarshandlingsplan. Meddelandet innehåller förslag inom tre områden för att stärka den gemensamma försvarsförmågan: En fond som ska främja finansiering av försvarsforskning och försvarsförmåga Främjande av investeringar i försvarssektorns leveranskedjor genom nyttjandet av vissa befintliga instrument under EU-budgeten Stärkandet av den inre marknaden på försvarsområdet genom t.ex. regelförenkling för gemensam upphandling 7 (8) Förslaget redogörs för i faktapromemoria 2016/17: FPM46. Den föreslagna försvarsfonden består av två delar; en för forskning och en för förmågor. Forskningsdelen avser finansiera samarbetsprojekt på EU- nivå. Förslaget innebär en testperiod med syftet att undersöka vilket mervärde som kan åstadkommas genom EU-finansierad forskning på försvarsområdet. Nästa steg föreslås bli ett europeiskt försvarsforskningsprogram inom ramen för nästa fleråriga budgetramverk . Syftet med förmågedelen av försvarsfonden är att koordinera medlemsstaternas försvarsmaterielsatsningar genom frivilligt deltagande i olika projekt. Kommissionen har inlett ett arbete, i samarbete med medlemsstaterna, för att utforma innehållet och reglerna för förmågedelen. 8 (8)