rfr · H40WRFR12 · 2017-01-01 00:00:00 — Bland annat hade det varit svårt att skilja mellan å ena sidan folkbildningsverksamhet och å andra sidan idrottens traditionella ledar- och utbildningsverksamhet.78 fick ett riktat statsbidrag direkt från staten 2007. An- slaget fördubblades från 2006 till 2007. 4.7.1 Statens bidrag till RF och I diagram 4.1 nedan redovisas utvecklingen av idrottsstödet inklusive bidragen från AB fördelat på statens bidrag till RF och 2000–2015. Diagram 4.1 Statligt stöd till RF och (tkr) Diagram 4.1 illustrerar den kraftiga tillväxten av de statliga bidragen till id- rottsrörelsen fördelat på RF och –2015. Det är i syn- nerhet bidraget till RF som har ökat kraftigt. Bidraget till RF svarar för den 2006/07:1, utg.omr. 4 DEN STATLIGA FINANSIERINGEN AV IDROTTEN allra största delen av idrottsstödet. Bidraget till fördubblades 2007, men detta skedde från en låg nivå i förhållande till bidraget till RF. 4.8 Anslag för stöd till idrotten I tabell 4.2 redovisas hur statens bidrag till idrotten har fördelats på anslag och anslagsposter 2016 och 2017. Tabell 4.2 Anslag och anslagsposter för stöd till idrotten 2016 och 2017 (be- lopp angivna i tkr) Stöd till idrotten: Ramanslag Bidrag till internationellt samarbete m.m. Bidrag till specialidrott inom gymnasieskolan Särskild satsning på idrott och motion Verksamhet av gemensam natur inom idrottsrörelsen samt bidrag till lokal barn- Stöd till idrotten med finansiering från 1:8 Bidrag till psykiatri** * Inklusive ändringsbeslut av regleringsbrev . ** Anslaget 13:1 Stöd till idrotten utökades med 2017 för insatser för att öka syssel- sättningen. Finansiering sker från anslag 1:8 Bidrag till psykiatri. Källa: (anslag 13:1) och (anslag 14:1), regleringsbrev för Kammarkollegiet och budgetproposition utgiftsområde 9 och 17. Av tabell 4.2 framgår att de statliga anslagen till idrotten 2017 uppgår till , vilket är en ökning med ca jämfört med . Det är två departement inom , och , som svarar för bidragen till idrottsrörelsen. Det statliga stödet till idrottsrörelsen finansieras med två anslag som dispo- neras av Kammarkollegiet. Anslaget 13:1 utbetalas till RF efter rekvisition i förskott varje kvartal. Även anslaget till , anslaget 14:1, utbetalas med en fjärdedel varje kvartal. Regeringen anger följande villkor för anslaget 13:1. Anslagspost 1 ska användas för den särskilda satsningen på nyanländas eta- blering. I vårändringsbudgeten tillfördes idrottsstödet för att bättre utnyttja idrottsrörelsens möjligheter att spela en roll i ny- anländas etablering. uppgår satsningen till . 4 DEN STATLIGA FINANSIERINGEN AV IDROTTEN Enligt ändringsbeslut av regleringsbrevet till Kammarkollegiet om anlaget 13:1 framgår att Kammarkollegiet ska utbetala en- gångsvis till utan rekvisition.79 Av regleringsbrevet framgår att anslagsposten har beräknats för den sär- skilda satsningen på nyanländas etablering samt särskilda insatser för asylsö- kande. Av RF:s webbplats framgår att RF har fått stöd för att skapa menings- full väntan för nyanlända flyktingar.80 När det gäller anslagspost 3 framgår att bidrag till internationellt samarbete m.m. utbetalas i enlighet med särskilda regeringsbeslut. Enligt en uppgift vid en intervju täcker anslagsposten utgifter för samarbete om dopning inom Världsantidopningsbyrån (, ).81 I anslagspost 4 ingår bl.a. medfinansiering av Dopinglaboratoriet vid Ka- rolinska i . Bidraget till specialidrott inom gymnasieskolan (anslagspost 6) ger ungdo- mar möjligheter att kombinera studier med idrott på elitnivå vid riksrekryte- rande riksidrottsgymnasier.82 Anslagspost 7 avser den särskilda satsningen på Idrottslyftet. be- räknas för Idrottslyftet och ytterligare för särskilda insatser för idrott i segregerade områden. Enligt en uppgift vid en intervju är satsningen på särskilda insatser i segregerade områden ett initiativ från RF som har resulterat i särskilda medel.83 Anslagspost 9 omfattar verksamhet av gemensam natur inom idrottsrörel- sen samt bidrag till lokal barn- och ungdomsverksamhet. I anslagsposten har medel beräknats för barn- och ungdomsverksamhet, verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft, ett för internationella idrottsevenemang samt administration, förberedelser och deltagande i och Paralympics. RF ska avsätta behövliga medel för förbundets egna förvaltningskostnader från anslagspos- ten. För anslaget 14:2 anges att anslagspost 4 finansierar de bidrag till idrottens studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet som beslutar om. får även använda medel för egna förvaltningskostnader. När det gäller förändringen framgår att anslagspos- terna som avser insatser mot dopning svarar för den procentuellt största ök- ningen. Utgifterna för det internationella arbetet mot dopning har ökat med , vilket är en ökning i förhållande innan. Särskilda insatser för idrott i segregerade områden har tillkommit och ingår i anslagspost 7 som omfattar Idrottslyftet. har tillförts , vilket är den till beloppet största ökningen av alla anslagsposter i förhållande till beslutet . 79Regeringsbeslut, S2016/07332/RS. 80www.rf.se/Idrottfornyanlanda hämtad . 81RF, intervju . 82SOU 2008:59 och , hämtad . 83RF, intervju . 2016/17:12 4 DEN STATLIGA FINANSIERINGEN AV IDROTTEN Av redovisningen ovan framgår att statens bidrag till idrottsrörelsen inte är uppdelad mellan bredd- och elitidrott. Det saknas i stor utsträckning villkor för anslagens användning som riktas till barn- och ungdomsidrott. I anslaget 13:1 anslagspost 9 ingår bidragen till lokal barn- och ungdomsverksamhet till- sammans med andra delar som avser bl.a. elitidrott. 5 Fördelningen av statsbidragen –RF:s idéprogram Idrotten vill har funnits . Till en följd av riks- dagsbeslutet om att statligt stöd ska utgå enbart till de föreningar som bedriver verksamheten ur ett barnrättsperspektiv gjordes 2009 ett tillägg i programmet om detta. –RS beslutade om anvisningar om barns och ungdomars idrottande 2014. Där framgår att i barnidrotten leker man, och barnen ges tillfälle att pröva på olika idrotter. Att ge barnen möjlighet till allsidig idrottsutveckling är normgivande för verksamheten. Tävling är en del av leken och ska alltid ske på barnens villkor. I ungdomsidrotten skiljer man på breddidrott och elitinriktad idrott. Anvisningarna bygger på att all idrottsverksamhet ska bedrivas utifrån ett barnrättsperspektiv och följa . –RF och har antagit en ny verksamhetsinriktning –2017 som innebär att man vill att barn, unga, vuxna och äldre ska ha möjlighet att idrotta i en förening under hela livet. Vidare bedrivs ett strategiskt arbete, och det finns förslag om att ta fram underlag för ett nytt ekonomiskt stöd- system (). –LOK-stöd till föreningar svarar för den största delen av de bidrag som RF fördelar. LOK-stödet har ökat . Därefter har det minskat be- roende på att aktivitetsnivån inom barn- och ungdomsidrotten minskar. har antalet deltagartillfällen minskat med 6,8 mil- joner i åldern 7–, vilket motsvarar . Minskningen är störst bland flickor i åldern 13–. Deltagartillfällen för pojkar i åldern 7–har däremot ökat. Även LOK-stöd till föreningar med verksamhet för personer med funktionsnedsättning har minskat. Reglerna för LOK-stödet förändrades 2015 och man höjde åldern för bidraget från 20 till , men trots detta har aktivitetsnivån fortsatt att sjunka. –De särskilda satsningarna Idrottslyftet och Handslaget uppgick till 2003 och har ökat till år- ligen. –Inom Idrottslyftet har drygt 143 000 satsningar genomförts /2008–2015. –SF-stödet har ökat från 2000 till 2015. 5 FÖRDELNINGEN AV STATSBIDRAGET 5.1 RF:s myndighetsuppgift att fördela statsbidraget På grundval av regeringens förordning fördelar RF statsbidrag till idrottsverk- samheten.84 Barn- och ungdomsverksamheten får statligt stöd genom det lo- kala aktivitetsstödet (LOK-stöd). Därutöver fördelar RF via respektive SF stöd till den särskilda satsningen Idrottslyftet. har efter förslag från regeringen fastställt bidragets storlek för Idrottslyftet medan LOK-stödet ingår i anslagsposten Verksamhet av gemen- sam natur inom idrottsrörelsen samt bidrag till lokal barn- och ungdomsverk- samhet. Det innebär att RF avgör hur mycket medel som fördelas till och till den gemensamma verksamheten inom idrottsrörelsen. Den gemensamma verksamheten består bl.a. av organisationsstöd till RF:s och DF:s förvaltnings- organisationer samt SF-stöd. Användningen av de övriga anslagsposterna som avser t.ex. nyanländas eta- blering, bidrag till gymnasieskola och insatser fördelas av RF enligt de an- slagsvillkor som regeringen har angett i regleringsbrevet (se avsnitt 4.8). 5.2 RF:s visioner och riktlinjer för idrottsrörelsen 5.2.1 Det första idéprogrammet, Idrotten vill 1995 RF antog vid sin stämma 1995 idéprogrammet Idrotten vill där RF presente- rade idrottsrörelsens verksamhetsidé. Man beskrev också föreningsidrottens samhällsnytta och samhällsuppgift. I programmet redovisade RF hur barn och ungdomars idrottande borde utformas. Det framgick att SF ansvarar för verk- samhetsutformningen inom varje idrott. slog man fast att det är i föreningarna som idrottsverksamheten utformas och genomförs.85 Programmet har enligt RF legat till grund för en omfattande ut- vecklings- och utbildningsverksamhet på alla nivåer inom idrottsrörelsen. Många förbund har antagit egna idrottsanpassade program. Lokala föreningar över hela landet har tagit Idrotten vill som utgångspunkt för sina policyskriv- ningar, och därmed för sin verksamhet. Enligt RF har dokumentet legat till grund för lokala idrottspolitiska program.86 5.2.2 Det nuvarande idéprogrammet Idrotten vill 2009 Idrotten vill är fortfarande idrottsrörelsens idéprogram. Det nuvarande pro- grammet är , men i stort sett har det kvar samma andemening som det första programmet som fastställdes . RF gjorde ett tillägg 2009 i pro- grammet till följd av riksdagsbeslutet om att statligt stöd ska utgå enbart till de föreningar som bedriver verksamheten ur ett barnrättsperspektiv. I tillägget står det att i barnrättsperspektivet ingår det att följa FN:s deklaration om de 84Förordningen (1999:1177) om statsbidrag till idrottsverksamhet. 85RF, Idrotten vill, Svensk idrotts idé, mål och innehåll i sammandrag 1995. 86RF, Idrotten vill – Idrottsrörelsens idéprogram, 2009. 5 FÖRDELNINGEN AV STATSBIDRAGET mänskliga rättigheterna, FN:s konvention om barnets rättigheter och FN:s kon- vention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Barnkonven- tionen omfattar barn och ungdomar upp till . I kapitel 7 redovisas erfa- renhet av hur tillämpas inom idrotten. I programmet finns inledningsvis en läsanvisning till förtroendevalda och ledare inom idrotten där det står att man bör läsa igenom Idrotten vill så att man bildar sig en uppfattning om vad svensk idrott gemensamt strävar mot. I dokumentet redovisas vidare idrottens verksamhetsidé, vision och värde- grund. RF:s nuvarande verksamhetsidé som antogs 2015 lyder: Vi bedriver idrott i föreningar för att ha roligt, må bra och utvecklas under hela livet. Den vision som har fastställts för verksamheten är att svensk idrott ska vara världens bästa för alla på alla nivåer. Idrottens värdegrund består av ledord som glädje och gemenskap, demo- krati och delaktighet, allas rätt att vara med samt rent spel. I programmet beskrivs idrott som en fysisk aktivitet som utförs för att man ska ha roligt, må bra och prestera mera. Idrotten består av träning och lek, tävling och uppvisning. Idrotten är organiserad i självständiga föreningar som tillsammans utgör en fri och frivillig folkrörelse förenad i RF. Vidare framgår att idrottsrörelsen värnar om sin självständighet och rätten att själv bestämma över mål, inriktning och verksamhetsformer. RF delar in idrotten efter ålder och ambitionsnivå. Idrott för barn avser id- rott . Av riktlinjerna framgår bl.a. att Idrott för barn ska vara lekfull, allsidig och bygga på barnens egna behov och förutsättningar samt ta hänsyn till variationer i utvecklingstakt. Idrott för barn ska utformas så att de kan lära sig idrotten och få ett livslångt intresse för den. Idrott för barn ska i första hand bedrivas i enkla former i närområdet. Även tävlingsverksamheten ska huvudsakligen ske lokalt och resultaten ska ges liten uppmärksamhet. Idrottsföreningarna ska erbjuda alla barn en kamratlig och trygg social miljö, där de kan utvecklas och bli delaktiga i utformningen av verksamheten87 Idrott för ungdom avser åldern 13–20 år88 och man skiljer på breddidrott för ungdom och elitinriktad idrott för ungdom. Samma uppdelning mellan bredd och elit gäller för vuxna. 5.2.3 Anvisningar för barn- och ungdomsidrotten RS beslutade om anvisningar om barns och ungdomars idrottande 2014.89 Detta är första gången som RS ger tydliga anvisningar om hur barn- och ungdomsidrotten ska bedrivas. Av anvisningarna framgår att 87RF, Idrotten vill – Idrottsrörelsens idéprogram, 2009. 88RF beslutade vid sin stämma om en ny åldersindelning där man är ungdom upp till . 89RF, Anvisningar för barn och ungdomars idrott, beslutade av RS . 5 FÖRDELNINGEN AV STATSBIDRAGET I barnidrotten leker vi och ger barnen tillfälle att pröva på olika idrotter. Att ge barnen möjlighet till allsidig idrottsutveckling är normgivande för verksamheten. Tävling är en del av leken och ska alltid ske på barnens villkor. I ungdomsidrotten och vuxenidrotten skiljer vi på breddidrott och elitinriktad idrott. Inledningsvis uppges att anvisningarna ska ses som RS vägledning vid till- lämpning av stadgarnas riktlinjer för barn- och ungdomsidrotten. Ambitionen är enligt RS att anvisningarna ska hjälpa förbunden och föreningarna att öka medvetenheten om vad man håller på med och varför. Anvisningarna bygger på att all idrottsverksamhet ska bedrivs utifrån ett barnrättsperspektiv och följa . Anvisningarna innehåller 38 punkter som omfattar såväl träning som täv- ling med inriktning på både bredd och elit. Avslutningsvis finns ett avsnitt som omfattar verksamhet som uppenbart strider mot riktlinjerna (se vidare avsnitt 8.2.2). 5.2.4 Verksamhetsinriktning –2017 m.m. RF och antog en ny verksamhetsinriktning –2017 vid RF- stämman i maj 2015.90 Denna omfattade också en ny verksamhetsidé för id- rottsrörelsen: Vi bedriver idrott i föreningar för att ha roligt, må bra och utvecklas under hela livet. Verksamhetsidén är idrottsrörelsens uppdrag. Underlaget innehåller ett antal strategiska områden med övergripande mål som idrottsrörelsen strävar efter att uppnå till 2025. Livslångt idrottande d.v.s. att svensk idrott ska a)vidareutveckla verksamheten så att barn, unga, vuxna och äldre väljer att idrotta i förening under hela livet. b)nå fler idrottsliga framgångar internationellt. Idrottens värdegrund vår styrka d.v.s. att alla lever och leder enligt svensk idrotts värdegrund. Idrott i förening d.v.s. att svensk idrott ska vidareutvecklas, samverka med andra aktörer och ge goda möjligheter att idrotta i förening. Idrotten gör starkare d.v.s. att idrottsrörelsen är en ännu starkare samhällsaktör.91 I den nya strategin illustrerar RF idrotten i form av en rektangel. Traditionellt har man ofta liknat idrottsrörelsen vid en pyramid med en bred bas av barn och ungdomar och en spetsig topp som utgör elitidrotten. I den nya strategin vill man i stället se idrottsrörelsen som en rektangel där såväl barn, unga, vuxna och äldre ska ha möjlighet att idrotta i en förening under hela livet. Pyramiden finns enligt det nya synsättet inuti rektangeln. 90www.rf.se/Strategi2025 hämtad . 91Strategirådet, Utvärdering av . 5 FÖRDELNINGEN AV STATSBIDRAGET att få fler av dem som motionsidrottar på egen hand att göra det inom idrottsrörelsen. 5.2.5 Behov av förändring i bidragssystemen Vid RF-stämman 2015 fick RF i uppdrag att till () 2017 ta fram en strategisk plan för att arbeta mot målen 2025. Planen ska bl.a. inne- hålla förslag på förändrade arbetssätt och stödsystem. Man har mot denna bak- grund tagit fram ett förslag till strategisk plan för svensk idrott 2018–2021 som remissbehandlas inom idrottsrörelsen (). Förslaget kommer att behandlas vid 2017. I remissunderlaget ingår en omvärldsanalys där det bl.a. framgår att det finns en tendens i politiken att se idrottsrörelsen och föreningslivet som en leverantör av tjänster. Man bedömer att det därför finns risk för att de offent- liga bidrag som idrottsrörelsen får kommer att styras mot projektorienterade bidrag där de positiva (bi)effek- terna av idrottandet är det viktigaste. Då kommer även bidragsgivaren att ställa större krav på dokumenterade resultat.92 Man menar att en effektiv styrning mot målen 2025 är nära sammankopplad med ekonomisk styrning: – som vi belönas tenderar vi att bete oss.93 påpekas att svensk idrott även är en värderingsstyrd organisation, i och med den gemensamt beslutade värdegrunden. När det gäller statens bi- dragsgivning uppges att Stora delar av fördelningen av statens stöd till idrotten styrs av nyckeltal, framtagna för att just indikera hur tillståndet är i särskilt viktiga delar av verksamheten. Dessa nyckeltal har dock en väldigt tydlig historisk kopp- ling och speglar vad som har varit snarare än vad som komma skall. De tenderar också att mäta kvantitet snarare än kvalitet och effekt. vill svensk idrott: A.Att en större andel av fördelningen av statens stöd till idrotten baseras på kvalitativa mått kopplade till de övergripande målen. B.Att nya principer utarbetas för RF:s fördelning av statens stöd till idrot- ten. C.Att ett indikatorsystem för att bedöma SF:s bidrag till de övergripande målen tas fram.94 I underlaget föreslås att följande beslut fattas på 2017: –att RF-stämman beslutar att ge Riksidrottsstyrelsen i uppdrag att ta fram principer och kriterier för ett ekonomiskt stöd som bidrar till att styra svensk idrott mot målen 2025. 92Remiss Svensk idrott – strategi 2025, remissunderlag Strategisk plan för svensk idrott 2018–-2021 inför . 5 FÖRDELNINGEN AV STATSBIDRAGET –att en utredning tillsätts som behandlar samtliga bidrag och genomförs i nära samverkan med SF. –att principerna för ett nytt ekonomiskt stödsystem för svensk idrott beslu- tas på 2019. Detta kan innebära att bidragen till barn- och ungdomsidrotten kan komma att behandlas i den föreslagna utredningen. 5.3 Det statliga LOK-stödet Det statliga lokala aktivitetsstödet, LOK-stödet, stöder föreningar som bedri- ver verksamhet med barn- och ungdomsidrott. LOK-stödet infördes efter förslag från en arbetsgrupp inom . De motiv som framför- des för detta var allmängiltiga för alla ungdomsorganisationer, inte bara för stödet till idrotten. De rörde medborgarnas aktiva medverkan i debatten om samhällsfrågorna och organisationernas uppgift att ge medborgarna möjlighet till en sådan medverkan. Det gällde inte minst ungdomsorganisationerna, som ger unga människor möjligheter att medverka i samhällets utformning. Man menade att föreningsarbete också innebär en träning i att använda de arbets- former som tillämpas i demokratiska sammanhang.95 RF blev huvudman för idrottsföreningars LOK-stöd 1971, vilket omfattade administrationen och kontrollen av stödet. När det gäller LOK-stödet till idrotten har regeringen framhållit att RF torde vara bäst lämpat att utforma de regler som ska ligga till grund för fördelningen av idrottens del av det statliga lokala aktivitetsstödet och att RF därför skulle ansvara för att utforma dessa.96 5.3.2 RF:s föreskrifter om det statliga LOK-stödet Idrottsrörelsen bestämmer själva om reglerna för det statliga LOK-stödet men RF informerar regeringen om vilka regelförändringar man avser att göra när det gäller LOK-stödet.97 RS har fastställt föreskrifter om statligt LOK-stöd som riktas mot idrotts- föreningar med stöd av förordningen (1999:1177) om statsbidrag.98 Av före- skrifterna framgår bl.a. att en ideell förening som är medlem i ett specialid- rottsförbund (SF) anslutet till RF har rätt att erhålla LOK-stöd. Samma rätt har också föreningar som tillhör ett idrottsförbund som har ett av RS godkänt sam- arbetsavtal med SF. 95Statens ungdomsråd, rapport: Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet. 1989/90:100, bil. 97RF, intervju . 98Riksidrottsförbundet, Föreskrifter om statligt lokalt aktivitetsstöd, senast fastställda av RS –25. 5 FÖRDELNINGEN AV STATSBIDRAGET LOK-stöd utgår för idrottslig verksamhet som föreningen ansvarar för och bedriver med utgångspunkt i idrottsrörelsens verksamhetsidé, vision och vär- degrund. Med idrottslig verksamhet avses prestationsinriktad tävlingsidrott samt hälsoinriktad bredd- och motionsidrott i vilken det ingår ett centralt mo- ment av fysisk aktivitet. Stödberättigad verksamhet ska utveckla intresset för idrott hos barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning och främja möjligheterna till en allsidig träning efter vars och ens fysiska och psykiska förutsättningar. Verksamheten ska vidare utveckla kvaliteten i idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet utifrån ett barnrättsperspektiv och i idrotts- verksamhet i övrigt så att verksamheten främjar en god etik, ökat deltagande, ideellt engagemang, jämställdhet och integration. Av föreskrifterna framgår att föreningen är skyldig att löpande upprätta re- dovisning av föreningens gruppaktiviteter med uppgift om föreningens namn, SF-idrott, aktivitet, plats, datum, tid samt deltagarnas och ledarnas namn, per- sonnummer, kön, eventuell funktionsnedsättning och närvaro. Redovisningen ska undertecknas eller signeras digitalt av ansvarig ledare. Redovisningen ska på begäran av RF kunna uppvisas i sin helhet. RF har rätt att kontrollera innehållet i en ansökan. Enligt RF genomför man 700 kontroller för att följa upp att LOK-stöd ges för rätt verksamhet och till rätt mottagare.99 RF:s beslut enligt föreskrifterna får överklagas hos av den förening som beslutet angår. De nuvarande LOK-stödsreglerna beslutades av RF-stämman 2013 och trädde i kraft . De innebar bl.a. att den övre åldersgränsen höjdes från 20 till , att bidraget per sammankomst slopades och ersattes med ett ledarbi- drag samt att det krävdes personnummer på deltagarna för att få bidrag.100 För- ändringarna var ett resultat av att man ville stimulera fler föreningar att bedriva aktiviteter för äldre ungdomar. Ledarbidraget och möjligheten att få bidrag för fler ledare per grupp infördes för att stimulera till att fler vuxna skulle delta i träning för att motverka att barn och ungdomar skulle utsättas för kränkningar. Enligt en uppgift vid en intervju var detta en effekt av bok om de sexuella övergreppen som han utsattes för av sin tränare. De nuvarande reglerna innebär att LOK-stöd ges för varje deltagare (per deltagare). Deltagare får endast ingå i en gruppakti- vitet per SF-idrott och dag. Föreningen får ledarstöd om per grupp- aktivitet. När aktiviteten leds av två eller fler ledare får föreningen ytterligare ett ledarstöd på per gruppaktivitet. Organisationsstödet finansierar RF:s och DF:s förvaltningskostnader samt stöd till SF. 99RF, e-brev . 100Det går att söka LOK-stöd för nyanlända barn och ungdomar som saknar personnummer. I dessa fall är det tillräckligt att ange födelsedatum. 5 FÖRDELNINGEN AV STATSBIDRAGET SF-stödet, bl.a. ett basstöd på av det totala stödet som är lika för Därutöver beräknas tillägg utifrån storlek och verksamhet (antalet för- eningar och aktiva medlemmar), barn- och ungdomsverksamhet (deltagare 7– ), genomförda utbildningsinsatser och antalet aktiva på elitnivå. finns ett stimulansstöd som utgör av SF-stödet och som fördelas utifrån kvalitativa aspekter. Varje SF får redovisa hur man avser att använda Modellen har ett bidragstak så att inget SF får av det totala SF-stödet efter avsättningen av stimulansstödet.101 Satsningarna Idrottslyftet och dess föregångare Handslaget är bidrag som RF har fördelat till idrottsrörelsen . Idrottslyftet har förändrats under olika programperioder. Satsningarna har utvärderats och det finns även årliga rapporter om resultatet av satsningen. Resultat från utvärderingar m.m. redo- visas i avsnitt 6.3.