rfr · H40WRFR10 · 2017-01-01 00:00:00 — I inkubatorn finns tolv företag. Inkubatorn är enda renodlade modeinkubator och är öppen för alla som vill starta och driva företag i branschen. Man erbjuder bl.a. produktionsstöd, kommersiella nätverk och en tillväxtmiljö med tillhörande kontorsservice, ateljé och maskinpark. , och stad är några av de parter som finansierar verksamheten.65 4.6.2 De inkubatorer som fick stöd av finns kvar Sekretariatets uppföljning visar att Cred, som är knutet till , är aktiva när det gäller kulturella och kreativa näringar. Det är dock oklart om något särskilt företag är knutet till inkubatorn. Cred verkar arbeta mer med kortsiktig rådgivning och med att få igång nätverk. är alltjämt verksamma. De företag man arbetar med i inkubatormiljö är samlokaliserade med mer teknikinriktade företag. Tre till fyra av företagen inom kan kopplas till kulturella och kreativa näringar. Företrädare för The Creative Plot framhåller att inkubatorns finansiering är så knapp att det är mer effektivt att hjälpa företag med rådgivning och nätverk utanför själva inkubatorn i den s.k. Creative Plot Excubator. Genom mobila lösningar och samarbeten med andra parter når man betydligt fler personer inom kulturella och kreativa näringar än via de traditionella inkubatorlösningarna. Man menar vidare att många företag inom de kulturella och kreativa näringarna inte passar in i inkubatorkonceptet. Inkubatorer förutsätter kontorslösningar, medan företag i sektorn kanske har mer nytta av att jobba i scenutrymmen och ha tillgång till andra kluster av filmare, tekniker etc., dvs. har behov av mer rörliga lösningar. Movexum finns kvar och arbetar med ett till två företag som har koppling till kulturella och kreativa näringar bland de företag som man stöder. Inkubatorn är helägd av Region och arbetar med ett tiotal företag. Science Park har verksamhet och 2–3 företag av de 15 inkubatorföretag som finns i parken har en koppling till kulturella och kreativa näringar. Transit Kulturinkubator är aktiv och specialiserar sig på utövande konstnärer inom bl.a. bild och skådespel. Uminova Innovation finns kvar och stöder företag – dock inget med uttalad inriktning mot kulturella och kreativa näringar. Som en följd av stöd utvecklades dock grunden till det som är inkubatorn för kulturella och kreativa näringar i , nämligen Uminova Expression. Inkubatorn är en del av universitets innovationssystem och ägare och initiativtagare är och kommun. är tio företag knutna till inkubatorn.66 65http:///om-modeinkubatorn/. 66http:///foretag/. 4 FÖRDJUPAD UPPFÖLJNING AV INKUBATORER Sekretariatet har följt upp de företag som fick stöd av inkubatorerna 2010– 2012. Det rör sig om ett nittiotal företag. Alla inkubatorer har kontaktats via mejl och telefon. Med några av inkubatorerna har längre intervjuer genomförts. Därutöver har sekretariatet sökt efter uppgifter om företagen på webben, bl.a. via webbplatsen allabolag.se.67 I sökningen efter företagen har hänsyn tagits till att en del av företagen har bytt namn. Om det är samma verksamma personer då som i företaget och om de jobbar med samma eller liknande verksamhet som den som fanns vid grundandet av bolaget har det noterats att företaget är aktivt. Om företaget finns kvar men är registrerat som passivt eller är registrerat men har visat ett nollresultat 2014 och 2015 har sekretariatet bedömt det som overksamt. Den sammantagna bilden är positiv i den meningen att av de företag som var verksamma i inkubatorerna –2013 är verksamma. Tabell 4 Företagens verksamhet efter 3–5 år Källor: Inkubatorernas slutrapporter och . – The Creative Plot Av de företag som arbetade med –2012 finns två av fem företag fortfarande kvar. Inget av dessa tycks ha vuxit, åtminstone inte personalmässigt, sedan tiden i inkubatorn. Ett av dem har haft ökande omsättning. För företag som inte finns kvar gäller att den ursprungliga verksamheten eller ägarkonstellationen inte längre existerar. De som var verksamma i företagen fortsätter dock i en eller annan form att vara verksamma inom den kulturella och kreativa sektorn. 67 är en webbaserad tjänst som presenterar företagsinformation från , och . Det innebär att samlar uppgifter om alla typer av företag, exempelvis aktiebolag, enskilda firmor och ekonomiska föreningar. Bokslut samlas in för aktiebolag och vissa omsättningsuppgifter för övriga typer av företag. 4 FÖRDJUPAD UPPFÖLJNING AV INKUBATORER De tolv företag som samverkade med inkubatorn finns kvar. Flertalet av företagen är fortfarande små med en till två anställda och med en omsättning från upp till ca . Fem av företagen har dock mellan tre och sex anställda och en årlig omsättning på mellan 2,2 och . Av de elva företag som deltog i inkubatorn är åtta verksamma . De som arbetade vid de företag som lagt ned har gått vidare till andra anställningar inom liknande branscher. Några av de företag som finns kvar har haft vikande intäkter . Inget av de företag som finns kvar har fler än två anställda eller mer än i intäkter. Av de åtta företagen är tre verksamma . De verksamma företagen är alla små med en anställd och med en årlig omsättning på som mest ca . Av de 16 företag som deltog i Movexums aktiviteter är 12 verksamma . Alla företag, med ett par undantag, är små företag med en anställd. De två företag som har fler anställda ligger i intervallet mellan tre och nio anställda. har en årlig omsättning på . Av de 15 konstnärer som utvecklade sitt företagande i inkubatorn har 13 ett registrerat företag. Företagen har, med ett par undantag, en anställd. Om- sättningen i företagen är i regel låg, . I tre företag är omsättningen mellan och . Företagen är verksamma inom samma områden som i inkubatorn. Det gäller även de verksamheter (personer) som inte har ett registrerat företag. En person arbetar exempelvis via Frilans Finans. Det bolaget sköter faktureringen åt egna företagare och har anställt dem i bolaget. –2013 släppte inkubatorn ut sex bolag på marknaden. Alla bolag är verksamma i spelbranschen och flertalet har vuxit. Ett av bolagen har varit mycket framgångsrikt och omsatte 2015 nära och hade 20 anställda. Övriga bolag har god men varierande omsättning mellan åren. Den årliga omsättningen i bolagen låg 2015 mellan och . Flera hade lägre resultat 2015 än 2014, men har då å andra sidan goda 4 FÖRDJUPAD UPPFÖLJNING AV INKUBATORER tillgångar i bolaget. Jämfört med de övriga inkubatorföretagen som har följts upp i detta sammanhang har företagen i spelbranschen fler anställda. Antalet anställda varierar mellan 5 och 23. Sammantaget hade bolagen 77 anställda. Av de 16 bolag som modeinkubatorn tecknade avtal med 2013 är samtliga fortfarande verksamma. Ett av dem har flyttat sin verksamhet till medan de andra finns kvar i . Företagen är typiskt sett små med en anställd och en årlig omsättning . Fyra av bolagen har fler än två anställda och omsätter 3–. 4.7 Företagen vill växa men på annat sätt En enkätundersökning som gjorde 2015 visar att tillväxtviljan hos företag inom kulturella och kreativa näringar är ungefär lika stor som hos andra företag. Den stora skillnaden är att färre kulturella och kreativa företag vill växa genom att anställa. Enligt samma undersökning är av företagen i branschen små med mellan noll och nio anställda, vilket är en lägre siffra än för andra branscher. Företagen jobbar ofta i nätverk och samverkar med andra företag. De huvudsakliga kunderna är andra företag. Jämfört med andra branscher är försäljningen till privatpersoner betydligt lägre. Företagen uppger också i större utsträckning än företag i andra branscher att de exporterar sina tjänster.68 4.7.1 Kulturella och kreativa näringar växer som bransch Enligt statistik som konsultbolaget presenterade har antalet företag som är verksamma i kulturella och kreativa näringar ökat med 2007.69 av företagen är enpersonsföretag. sysselsätter branschen ca 200 000 personer och förädlingsvärdet i företagen motsvarar av BNP. har tillväxten i branschen varit ett par procent högre än tillväxten i näringslivet i övrigt, 14 mot 12 procent.70 motsvarade av BNP ca 170 miljarder kronor.71 68Förutsättningar för kulturella och kreativa företag, , 2015. 69http:///2016/05/kulturella-och-kreativa-naringarna-vaxer-starkt/. 70Volantes uppgifter bygger på en sammanställning och bearbetning av SCB:s branschstatistik. De branscher som räknas in följer den definition av kulturella och kreativa näringar som använder i rapporten för kulturella och kreativa företag . Bidraget till BNP mäts som branschens förädlingsvärde, vilket förenklat motsvarar branschens intäkter minus kostnader. 4 FÖRDJUPAD UPPFÖLJNING AV INKUBATORER 4.7.2 Framgång behöver inte vara tillväxt genom omsättningsökning Enligt företrädare för Transit Kulturinkubator är traditionella mått för tillväxt (omsättningsökning etc.) inte relevanta för många företag i de konstnärliga och kreativa näringarna. Själva verksamheten är målet, och ekonomi är medlet att nå dit. Varje enskilt företag i sätter upp sina egna mål för verksamheten, och bedömningen av hur företagen lyckats bygger på dessa mål. Målen behöver inte handla om tillväxt. Transit mäter framgångarna hos de som har varit verksamma i inkubatorn i termer av exempelvis erhållna arbetsstipendier samt i antalet nomineringar och utmärkelser i olika konstnärliga sammanhang. I flera intervjuer framförs det att kulturella och kreativa företag bidrar till tillväxt, men att det är svårt att mäta hur de gör det. I många fall är det större företag längre ut i värdekedjan som bygger vidare på och mångfaldigar det som från början var ett bidrag från ett litet företag inom kulturella och kreativa näringar. Det lilla företagets bidrag till det större företaget mäts inte, men borde på något sätt tillgodoräknas i tillväxten. Enligt en av de intervjuade är det bästa sättet att mäta de kulturella och kreativa företagens bidrag till tillväxt sannolikt att be företagen själva ange hur de bidrar till tillväxt och att sedan utforma måtten på framgång efter sådana utsagor. 4.8 Inte säkert att inkubatorer har effekt Ett viktigt syfte med inkubatorer i allmänhet är att tillhandhålla en miljö där nystartade företag kan få tid att utveckla och pröva sina affärsidéer innan verksamheten sätts på prov på marknaden. Inkubatorn ska skapa företag med förutsättningar att växa och bli självbärande. Det är därför förvånande att det inte finns särskilt mycket forskning om hur företag som har varit i en inkubator överlever på marknaden.72 I jämfördes överlevnadsgraden för företag som hade deltagit i en inkubator (inkubatorföretag) med liknande företag som inte hade gjort det (kontrollföretag). Företagen återfanns inom flera branscher, bl.a. teknologi, medicin samt kulturella och kreativa näringar. Jämförelsen gjordes efter att företagen deltagit i inkubatorn. För båda typerna av företag fann man en relativt hög överlevnadsgrad. 72 utvärderings- och forskningssekretariat gav i uppdrag att ta fram forskningsartiklar om överlevnadsgraden hos företag som varit i en inkubator. Sökningen gjordes brett . Man fann tre artiklar av en och samma forskare, från samt en rapport beställd av och som hade tagits fram av konsultbolaget . 4 FÖRDJUPAD UPPFÖLJNING AV INKUBATORER kvar , medan motsvarande siffra för inkubatorföretagen var 94 procent.73 svenska studier visar också att inkubatorföretag i teknologibranschen har en högre överlevnadsgrad än andra liknande företag utanför inkubatorn.74 4.8.1 Företag utanför inkubatorn kan bli lika framgångsrika I har flera studier gjorts av företags överlevnadsgrad. I den mest omfattande jämfördes 371 inkubatorföretag med 371 företag i en kontrollgrupp. Företagen arbetade främst med teknologi och återfanns vid fem olika inkubatorer. Man fann inga statistiskt signifikanta skillnader mellan inkubatorföretagen och kontrollföretagen. Det var t.o.m. så att överlevnadsgraden i vissa fall var större hos kontrollföretagen. Beroende på inkubator varierade överlevnadsgraden normalt mellan . hade överlevnadsgraden sjunkit till mellan drygt 50 och 70 procent.75 Företrädare för inkubatorer brukar framhålla att en investerad krona i en inkubator ger fem till sex gånger tillbaka genom de skattemedel som företagen i inkubatorn betalar. Det resonemanget bygger enligt Tillväxtanalys på att företagen i inkubatorn inte skulle ägna sig åt någon verksamhet om inte inkubatorn fanns. Enligt Tillväxtanalys är det dock ett antagande som går att ifrågasätta. Sannolikt skulle de som deltog i inkubatorn kunna vara lika framgångsrika som anställda eller som företagare även utan inkubatorn.76 I den tidigare omnämnda studien från dras slutsatsen att de samlade regionalekonomiska effekterna av satsningen på inkubatorer och såddfinansiering är begränsade.77 4.9.1 Lite pengar men många företag fick stöd och gav sammanlagt ca i stöd till åtta inkubatorer . arbetade inkubatorerna med ett nittiotal företag. Precis som i fallet med satsningen på kulturella och kreativa näringar i stort fick statens pengar till inkubatorer en bra utväxlingseffekt – åtminstone om utväxlingen mäts i termer av antal företag som 73Effektutvärdering av stöd till näringslivet genom såddfinansiering och inkubatorer, , 2011:01. 74“Science parks and the development of NTBF:s location, survival and growth”, , , 2004. 75“A control group study of incubator impact to promote firm survival”, , i , 2013. 76Tillväxt genom stöd, Tillväxtanalys, 2015. 77Effektutvärdering av stöd till näringslivet genom såddfinansiering och inkubatorer, Västra 4 FÖRDJUPAD UPPFÖLJNING AV INKUBATORER Här bör dock noteras att statens pengar enbart var en del av inkuba- torernas finansiering eftersom exempelvis även regionala medel finansierade 4.9.2 Stödet var inte lika fullödigt som i en normal inkubator Av de åtta inkubatorer som myndigheterna beviljade stöd var det bara hälften som hade möjlighet att ge företagen ett mer strukturerat stöd och kontorsyta, något som i normalfallet gäller för inkubatorer. I stället erbjöds mobila lösningar. Uppföljningarna av de mobila lösningarna visar att stödet och graden av deltagande från företagen var av varierande karaktär. har det handlat om tillfällig coachning, ibland om studieresor eller föreläsningar och seminarier. Av rapporteringen framgår det inte heller klart i vilken utsträckning företagen deltog i de olika verksamheter som anordnades. Uppföljningarna ger ett sammantaget intryck av att inkubatorerna, med några undantag, bedrev en försöksverksamhet där man prövade sig fram allteftersom. Här är det viktigt att nämna att målet med satsningen på inkubatorer inte enbart var att skapa tillväxt. Satsningen var också ett pilotprojekt som syftade till att skapa ökad bredd i inkubatorsystemet. Detta sistnämnda mål kan sägas vara uppfyllt eftersom alla inkubatorer i större eller mindre omfattning arbetar med företag inom kulturella och kreativa näringar. 4.9.3 Stor variation i de företag som fick stöd Lika brett som begreppet kulturella och kreativa näringar är, lika brett var inkubatorernas urval av företag. Tre av inkubatorerna var nischade till olika delbranscher, nämligen spel, mode och design. Ytterligare fyra inkubatorer hade ett bredare urval – allt från trädgårdsdesign till restauranger och eventbyråer. Transit Kulturinkubator avviker från de övriga inkubatorerna eftersom den gav stöd åt entreprenörer som är yrkesutövande konstnärer. Om vi ska följa Throsbys tankegångar om en kärna och en periferi i kulturella och kreativa näringar (avsnitt 2.1.2) har inkubatorerna stött verksamheter både nära den kulturella kärnan och i periferin, dvs. Det är dock en övervikt mot inkubatorer som har arbetat med företag som ligger nära marknaden. Throsbys modell antyder också att verksamheter i periferin har ett större kommersiellt innehåll än de i kärnan. Därmed skulle det kunna tänkas att verksamheter i periferin, såsom spel och mode, skulle kunna ha bättre förutsättningar att kommersialiseras och växa. Uppföljningen av de företag som har fått stöd motsäger emellertid detta till viss del, som framgår nedan. 4.9.4 har överlevt även på lång sikt av de företag som fick stöd av inkubatorerna för tre till är verksamma . Det finns inget tydligt mönster när det gäller vilken typ av företag som är mer framgångsrik än någon annan. 4 FÖRDJUPAD UPPFÖLJNING AV INKUBATORER finns företag inom design som har fått lägga ned, likaväl som det finns företag med relativt sett sämre marknadspotential inom enskilda konstarter, t.ex. dans, som är verksamma. Överlevnadsgraden för företag i de kulturella och kreativa näringarna skiljer sig inte heller från den som gäller inkubatorföretag i andra branscher, t.ex. teknik. Att så pass många företag som verkade inom inkubatorerna fortfarande finns kvar får också sägas vara ett gott betyg till inkubatorernas urvalsprocesser. Man har satsat på verksamheter som haft förutsättningar att drivas långsiktigt. 4.9.5 Liten tillväxt i de företag som fick stöd Ett av huvudmålen med regeringens satsning var att skapa tillväxt i regionerna. I satsningen på inkubatorer uppnåddes inte detta mål, om man med tillväxt menar att omsättningen och antalet anställda ska öka. Den absoluta merparten av de företag som fanns i inkubatorerna –2013 har även bara en anställd och en omsättning på under . Med undantag för spelbranschen har inget av företagen fler än tio anställda eller en årlig omsättning . Företagen i spelbranschen har haft en större tillväxt och anställer betydligt fler, i snitt ca 13 personer per företag. Mycket tyder på att företag inom kulturella och kreativa näringar vill fortsätta att vara små men samverka med andra företag i olika projekt. Företagen sätter enskilt inga spår i tillväxten; däremot har antalet företag sammantaget ökat i branschen och därmed bidragit till tillväxten. Det bör dock noteras att näringslivet i övrigt också har vuxit nästan lika mycket under de senaste sju åtta åren och att kulturella och kreativa näringars bidrag (mätt som förädlingsvärde) till BNP är litet i förhållande till vissa andra näringar. 4.9.6 Förädlingsvärdet säger inte allt om näringens bidrag till tillväxten gäller också att kulturella och kreativa näringars, liksom andra näringars, bidrag till tillväxt kan mätas på andra sätt än som branschens förädlingsvärde. De som företräder kulturella och kreativa näringar menar att de tjänster som produceras inom näringen i flera fall kapitaliseras av företag längre ut i näringskedjan, t.ex. inom it-sektorn eller besöksnäringen. På något sätt borde detta extra värde kunna mätas, menar man. 4.9.7 Oklart om inkubatorer leder till tillväxt Förvånansvärt lite forskning har handlat om inkubatorers effekter på regional utveckling och tillväxt med tanke på att just tillväxt brukar vara ett av argumenten för inkubatorer. Den forskning och utvärdering som sekretariatet kunnat finna visar att det inte finns några entydiga bevis för att stöd till inkubatorer leder till regional tillväxt. 5 Nuläget för kulturella och kreativa näringar I detta kapitel redovisas hur regeringen och myndigheterna arbetar med kulturella och kreativa näringar. I kapitlet berörs även framtidsfrågor, bl.a. finansieringen av näringarna och behovet av att särskilt skilja ut dem i näringspolitiken. I de budgetpropositioner har som följt efter det att satsningen avslutades – 2013 har regeringen inte gjort några särskilda ställningstaganden annat än att konstatera att fortsätter att driva en satsning för kulturella och kreativa näringar. Spår av satsningen går också att se både i den förra och i den nuvarande regeringens strategier inom näringspolitiken. 5.1.1 Kulturella och kreativa näringar är en fråga för flera departement I budgetpropositionen menade regeringen att kulturella och kreativa företag bidrar till att öka attraktionskraften för svenska regioner och svenska produkter och tjänster. Regeringen ansåg vidare att kulturella och kreativa näringar kunde främjas med pengar från såväl vissa nationella som vissa europeiska fonder och program.78 I budgetpropositionen refererar regeringen till de satsningar som gör på området. Det rör sig bl.a. om att ta fram strategier och statistik för olika branscher såsom mode och musik. Regeringen drar slutsatsen att satsningar fick ett positivt genomslag såväl regionalt som inom vissa enskilda branscher.79 Inom område redovisar regeringen det arbete som genomför, bl.a. det rundabordssamtal som arrangerades i senhösten 2015 där ett antal relevanta aktörer inom kulturella och kreativa näringar deltog. Regeringen redovisar vidare att kulturella och kreativa näringar lyfts fram särskilt i regeringens exportstrategi. Regeringen konstaterar även att främjande av kulturella och kreativa näringar är en etablerad horisontell fråga som drivs av flera departement.80 Inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan redovisar regeringen att utlandsmyndigheterna har fortsatt sina satsningar på de kulturella och kreativa näringar som bedöms ha störst exportpotential och som är relevanta för Sverigebilden utomlands: musik, film, dataspel, marknadskommunikation, mode, design och litteratur.81 2015/16:1 utg. omr. 24 s. 33. 2016/17:1 utg. omr. 24 s. 74. 2016/17:1 utg. omr. 17 s. 54 och 73. 2016/17:1 utg. omr. 24 s. 24. 5 NULÄGET FÖR KULTURELLA OCH KREATIVA NÄRINGAR Inom utgiftsområde 24 Näringsliv konstateras att regeringen har ökat anslaget till exportfrämjande insatser med för att möjliggöra satsningar inom exportstrategin.82 Även i regeringsförklaringen lyfts de kreativa näringarnas potential fram. Regeringen anser att regeringens exportstrategi förbättrar svenska företags möjligheter att växa och utvecklas. Enligt regeringen föds svenska exportsuccéer inom de kreativa och klimatsmarta näringarna.83 Såvitt kan utläsas ur budgetpropositionen för de olika utgiftsområdena anslås inga särskilda pengar till kulturella och kreativa näringar. Kulturella och kreativa näringar är en integrerad del i det stöd som ger och en del i det exportfrämjande arbete som bedrivs av utlandsmyndigheterna och . beslutade regeringen att inrätta ett exportpris för kulturella och kreativa näringar.84 har fått i uppdrag att lämna ett förslag på utformning och inriktning för ett sådant pris. Det ska delas ut . Kulturella och kreativa näringar nämns i några nationella strategier I den nationella strategin för regional tillväxt och attraktionskraft menar regeringen att kulturella och kreativa näringar kan få ökad betydelse för ekonomi och bidra till att koppla ihop branscher och kunskapsområden på nya sätt. Företagande inom bl.a. mode, design, musik, digitala spel och film växer starkt i och bidrar till internationella attraktionskraft.85 Liknande resonemang förs också i den nationella innovationsstrategin.86 Kraftcentrum ligger på UD Flera av de som har intervjuats hänvisar till regeringens exportsatsning när frågor om statsmakternas syn på kulturella och kreativa näringar kommer på tal. Några av de intervjuade uttrycker dock farhågor om att kulturella och kreativa näringar riskerar att bli en uppvisningsverksamhet om näringen enbart lyfts fram som något som ska förbättra bilden av utomlands. Flera av de intervjuade menar att det finns en tendens till övertro på kulturella och kreativa näringar. Det som lyfts fram är det svenska musikundret, Minecraft, Spotify och liknande. Pengar läggs på att visa upp bilden av ett framgångsrikt där företag inom kulturella och kreativa näringar får följa med som ”gisslan” på utlandsresor. Några av de intervjuade tror inte att 2016/17:1, utg. omr. 24 s. 130 och 134. Satsningen på kulturella och kreativa näringar är en av många olika åtgärder i exportstrategin. 84Regeringsbeslut , UD2016/21867/FH. 85En nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020, regeringen, dnr N2015.31. 86Den nationella innovationsstrategin, regeringen, dnr N2012.27. 5 NULÄGET FÖR KULTURELLA OCH KREATIVA NÄRINGAR det ger särskilt mycket affärer för de som visas upp. Stödet till sektorn borde vara mer långsiktigt och röra sig om bl.a. rådgivning och finansiering. Regeringens exportstrategi talar om globala företag