rfr · H40WRFR22 · 2017-01-01 00:00:00 — Om ett huvudkontor flyttar från medför det alltså inte mindre kostnader för den sakens skull. Däremot finns det kvar betydande indirekta kostnader, som är förknippade med kriser, exempelvis bnp-fall, som visade tidigare, stor skuldsättning som ökar, fallande sysselsättning etcetera. De kostnaderna beror i väldigt låg grad på var huvudkontoret är placerat. De beror på var verksamheten finns, och den behöver inte nödvändigtvis flytta ut bara för att huvudkontoret gör det. Om en bank flyttar skulle konsekvenserna däremot bli att svenska myndigheter förlorar inflytandet över krishanteringen. Vår ekonomi blir således beroende av hur utländska myndigheter väljer att agera för att hantera krisen. Dessutom kan kraven i andra länder vara lägre. Det betyder att man bygger upp mindre motståndskraft. Och det leder till att riskerna ökar för svensk del. När det gäller stabilitetsläget har mycket redan sagts. Det finansiella systemet bedöms vara stabilt. Men det finns risker kopplade till bostadsmarknaden och till hushållens skuldsättning. Huspriserna har stigit och i snabb takt. Det visar den vänstra övre grafen som ni kan se på det diagram som visas på skärmen här i salen. Men det är värt att påminna om att huspriser kan falla. Även om det inte har skett på länge kan de faktiskt gå ned. Och de kan gå ned ganska rejält. Det är någonting som man måste hålla i minnet. Skuldsättningen är hög och stigande. Och byggandet är nära historiska toppnivåer. Byggkonjunktur och bnp brukar sammanfalla väldigt väl. Vad som orsakar vad låter jag vara osagt. Men de samvarierar kraftigt. Och går det fort i byggsektorn. Det finns tecken på att utbud och efterfrågan inte alltid matchar varandra. Och ränteläget är väldigt lågt. Tillsammans utgör det en oroande bild. När konjunkturen viker – det kommer den att göra – är svensk ekonomi mer sårbar . Det finns större risk för en mer utdragen konjunkturnivå. Att vi har hamnat i den här situationen beror inte, enligt min mening, på brist på regleringar – visade en lång rad regleringar som har gjorts. Det beror på att vi inte har adresserat själva grundproblemet. Det är helt enkelt för billigt att låna. Ränteläget är som det är. och Riksgälden har gjort vad vi kan och får göra. måste andra hjälpa till, på en rad olika områden. Sammanfattningsvis ansvarar för regler, tillsyn och kapitalkrav. Och kapitalkraven har två funktioner, dels att premiera ett lägre risktagande med riskvägda kapitalkrav, dels att säkerställa att det finns tillräckliga resurser för förlusttäckning. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Riksgälden ansvarar för hantering av banker i kris. Vi ställer förebyggande krav på motståndskraft. Vi säkrar resurser för återkapitalisering av banker. Och vid behov ändrar vi deras strukturer. ger bra incitament till minskat risktagande. Dessutom ansvarar vi för resolutionsreserven. Vi har möjligheter att ge garantier och kapitaltillskott till institut i resolution. De samlade kraven från framför allt inspektionen och Riksgälden sänker, enligt akademiska studier, märkbart sannolikheten för att en kris ska inträffa. Och i och med att kostnaderna är otroligt stora vid en kris är det väldigt viktigt. Vi gör alltså så att kriser inträffar mer sällan. Om en kris likväl inträffar säkerställer den här nya ordningen att vi kan hantera krisen på ett mycket mer effektivt sätt. Och det sänker kostnaderna för krishanteringen högst betydligt. Men låt oss inte invaggas i någon falsk trygghet. Och kostnaderna för samhällsekonomin, alldeles oavsett hur pass effektivt vi hanterar dem, kommer potentiellt sett att kunna vara enorma. Vi är inte klara med alla förberedelser. Det vet jag inte om man blir . Men en sak vill jag att ni ska veta: Vi är beredda. Finansmarknadsminister (MP): Tack för inbjudan att komma hit och tala! Och tack för det utmärkta initiativet att samla till en sådan här hearing om finansiell stabilitet. Det är en fråga som förtjänar att diskuteras. Det är utmärkt att vi kan göra det samlat. Jag vill också tacka de tre myndigheterna för goda presentationer. Jag tänker inte försöka mig på att summera dem. Det gjorde myndighetscheferna på ett utmärkt sätt. Jag kommer snarare att komplettera lite med hur situationen ser ut utifrån regeringens synvinkel, göra en liten utblick på vår omvärld och diskutera aktuella frågor ur regeringens perspektiv. Finansiell stabilitet är ett mycket brett ämne. Det finns många aspekter att diskutera. Jag tänker framför allt följa upp med vad som står på regeringens agenda. Det handlar mycket om bankreglering, inte minst på EU-nivå. Jag tänker också resonera lite om mandatet till när det gäller makrotillsyn och hur arbetet går med det projektet. Jag tänker avsluta med några ord om det finansiella stabilitetsrådet och hur vi arbetar där för att bibehålla den finansiella stabiliteten. Inledningsvis vill jag säga några ord om det ekonomiska läget och den utveckling som vi nu ser i vår omvärld. Vi vet att det finansiella systemet är stort och sammanlänkat och beroende av marknadsfinansiering, särskilt i . Det finns därmed nära kopplingar till omvärlden. Vi kan vara glada över att den svenska ekonomin går väldigt bra, oavsett den lite mindre dippen i bnpsiffran , som vi såg. Man kan ha olika uppfattningar omvi ska likna det vid en Tesla eller kanske en elektrisk . Men ekonomin går helt enkelt väldigt bra just . STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN också att arbetsmarknaden följer med och ger sjunkande arbetslöshetssiffror, vilket är alldeles utmärkt. Det finns dock händelser i vår omvärld som vi har anledning att hålla ögonen på och som har bäring på den finansiella stabiliteten . Jag tänker bland annat på situationen i , som vi har hört lite om. Jag tänker också på den grekiska ekonomin, på oron för vart är på väg och på finansmarknadsreglering och brexit, som såklart hänger ihop. När det gäller situationen i finns det fortfarande ingen överenskommelse mellan och långivarna om den andra översynen i pågående makroekonomiska anpassningsprogram. Förhandlingarna var egentligen tänkta att avslutas , men de har tyvärr försenats. har levererat det institutionerna har efterfrågat när det gäller reformer. Det som återstår är snarare en samsyn om den grekiska skuldhållbarheten och i vilken utsträckning landet kan behöva ytterligare skuldlättnadsåtgärder. I den frågan finns det ganska tydliga spänningar, framför allt mellan och de europeiska långivarna. träffas för att fortsätta diskussionerna. Vår förhoppning är att man kommer att nå en överenskommelse där. Det vore alldeles utmärkt. Vi kan vara glada över att den svenska banksektorn är exponerad mot och den grekiska ekonomin i mycket liten utsträckning. Men självklart har vi erfarenheter från tidigare finanskriser; de ekonomiska systemen är sammankopplade. Och förnyade problem kan ge ringar på vattnet på de finansiella marknaderna. Därför följer såväl regeringen som myndigheterna utvecklingen noga även framöver. Om vi vänder ögonen mot kan vi se att det italienska banksystemet har dragits med problem , som vi har hört . I korthet kan man peka på tre olika problem: låga kapitalnivåer, dålig lönsamhet i banksektorn och en stor andel problemlån. Som kuriosa kan nämnas att andelen problemlån i den italienska banksektorn uppgick till . Med svenska ögon är det en ganska häpnadsväckande siffra. En av världens äldsta banker, dei Paschi di , har varit i centrum för diskussionen. Den italienska regeringen ansökte om förebyggande statligt stöd. har godkänt den planen, även om vi fortfarande väntar på slutligt besked från SSM, bankunionens tillsynsmekanism. Förhoppningsvis kan den här åtgärden vara ett första steg för att på allvar städa upp i banksektorn i . Den har såklart också stor betydelse för den europeiska ekonomin överlag. Den nuvarande situationen är bekymmersam. Man kan närmast likna den vid ett moment 22. Friska banker är en förutsättning för att den reala ekonomin ska kunna ta fart. hoppas och den italienska regeringen på att bättre ekonomisk tillväxt ska bidra till friskare banker. Det är alltså ett moment 22, där man försöker hänga upp saker på varandra. Flera bedömare, bland annat IMF, har varit tydliga med att bättre ekonomisk utveckling inte kommer att räcka för att komma till rätta med problemen STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN inom den italienska banksektorn. Det kommer att behövas strukturförändringar också. Vi hoppas att en förändring är på gång. Mer glädjande, på tal om bankkrishantering, är det sätt på vilket SRM, bankunionens resolutionsmekanism, har hanterat den spanska banken – vilket vi också har hört om . SRM bedömde som fallerande eller på väg att fallera och försatte därför banken i resolution. SRM tog kontroll över banken, skrev ned aktieägarnas aktier till noll och konverterade sedan vissa långivare till aktieägare. Därefter såldes banken till den solventa banken . Det är något av ett skolboksexempel på hur vi vill att krisande banker ska hanteras i det nya systemet med en resolutionsmekanism. Aktieägarna och långivarna får ta förlusten, medan insättare och skattebetalare skyddas. En annan oroande internationell fråga är agerande på finansmarknadsområdet. Det råder tyvärr fortfarande stor osäkerhet om hur den nya amerikanska administrationen kommer att gå till väga för att hantera risker i det finansiella systemet. Det handlar om den inhemska finansmarknadsregleringen, men det handlar också om hur man kommer att agera i internationella samarbeten på vårt område – särskilt med tanke på hur man har agerat när det gäller andra internationella överenskommelser och samarbeten. Jag tänker givetvis främst på . På finansmarknadsområdet är det fortfarande i allra högsta grad oklart om och i så fall vilka förändringar man kommer att göra. Vad betyder till exempel First på just det här området, och hur kommer det att påverka finansiell stabilitet ? Det är bäst att låta det vara osagt för tillfället och att försöka analysera det medan det utvecklas. Det är också viktigt att säga några ord om brexit, eftersom det kan påverka den finansiella stabiliteten och den finansiella sektorn i i stor utsträckning. Mycket av EU-arbetet har präglats av förberedelser inför brexitförhandlingarna. Tonläget mellan parterna har också, som ni har kunnat konstatera, bitvis varit ganska högt. gick britterna också till val, och resultatet blev minst sagt lite oväntat, inte minst för – tror jag. Det konservativa partiet förlorade sin majoritet i parlamentet. Och har ett så kallat hängande parlament där inget parti har ensam majoritet. Förhandlingar pågår just nu mellan det konservativa partiet och DUP. Var de kommer att landa återstår att se. Det nya läget i brittisk politik introducerar ytterligare ett osäkerhetsmoment inför brexitförhandlingarnas start. Förhandlingarna var tänkta att inledas strax efter the Queen’s Speech, som är någon sorts regeringsförklaring, som äger rum . är det betydligt mer osäkert om och när förhandlingarna kan börja och även hur den brittiska förhandlingspositionen kommer att se ut i och med det nya läget. Förhandlingarna kommer, när de väl har börjat, att ske i två faser. Först kommer man att diskutera utträdesförhandlingarna, hur utträdet ur unionen ska gå till. Och först när de diskussionerna har kommit tillräckligt långt kan man börja diskutera framtida avtal och eventuella övergångsarrangemang. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vi ser redan diskussioner som har koppling till brexit och som förs i parallella spår. Ett exempel på det är det lagförslag som har aviserats om central clearing av derivat i euro i tredjeland. Där dominerar i ganska stor utsträckning, och diskussioner pågår nu om hur regleringen ska utformas. Om förhandlingarna om utträdet går framåt i förväntad takt kan diskussioner omett framtida avtal inledas . Då kommer viförhoppningsvis också att få mer klarhet i hur ett framtida avtal kommer att kunna se ut och vilka förutsättningar det finns för handel mellan och också när det gäller finansiella tjänster. En viktig utgångspunkt för EU i förhandlingarna är att de fyra friheterna är odelbara. Det innebär att britterna inte kan få full tillgång till den inre marknaden, för till exempel finansiella tjänster, och säga nej till bland annat fri rörlighet för människor. Eftersom britterna har sagt tydligt att de avser att lämna den inre marknaden kommer det som kallas passporting av finansiella tjänster med största sannolikhet inte att vara möjligt längre. Det finns däremot möjlighet att få tillgång till EU-marknaden om tredjeländers regelverk anses likvärdiga med EU:s – det som kallas ekvivalens. Det kan dock inte ses som ett substitut för passporting. Dels finns ekvivalens bara på vissa specifika områden, dels är den rättsliga grunden mer osäker när det gäller ekvivalens eftersom kommissionen när som helst kan dra tillbaka sin ekvivalensbedömning. Som ni hör är det fortfarande osäkert vilka konsekvenser brexit kan få för aktörer på den svenska finansmarknaden. Det är för tidigt att säga. Det beror mycket på vilket avtal som till slut förhandlas fram mellan och . Men det svenska intresset är att fortsätta ha goda relationer med när det gäller handel. Vårt finansiella system är nämligen till stor del sammanlänkat med det brittiska. Då tar vi steget över från det internationella perspektivet till regleringen av banksektorn. Banksektorn är en av nycklarna för att säkerställa finansiell stabilitet. De allra flesta kriserna börjar trots allt hos bankerna. Fokus har från regeringens sida till stor del varit på EU-förhandlingar omdet somkallas bankpaketet. Det handlar i korthet om kompletteringar och omarbetningar av regelverken när det gäller både kapitaltäckning och krishantering. Bankpaketet är textmässigt mycket omfattande. Om jag ska sammanfatta det kort handlar det dels om att komplettera regelverket med nya och reviderade standarder, som man har kommit överens om internationellt, dels om att göra justeringar i befintliga EU-regler för att göra dem både mer effektiva och mer ändamålsenliga. Min bedömning är att förhandlingarna kommer att pågå ett bra tag till. Vi kommer att behöva diskutera många viktiga förslag under resans gång. För svensk del är fokus i förhandlingarna på att regelverket ska ställa krav på banker som också speglar den risk bankerna tar i sin verksamhet. En viktig del i det är att medlemsstaterna får bra möjlighet att anpassa kapitalkraven till de risker som finns i det egna landet och i den egna ekonomin. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vi har sett ett behov av att i våra kapitalkrav kunna ta höjd för de risker vi ser i just , med en stor banksektor och risker med till exempel hushållens befinner sig också i ett annat och mycket mer gynnsamt läge än Vi har ett mycket gynnsamt konjunkturläge, medan eurozonen fortfarande kämpar med sviterna efter finanskrisen. Det gäller inte bara den finansiella strukturen utan också var vi befinner oss i kreditcykeln. nerellt betydligt längre än konjunkturcykeln. Och i har vi, till skillnad från stora delar av övriga , upplevt av relativt kraftig kredittillväxt, vilket alla myndigheter också pekade på – särskilt riktat mot Det, tillsammans med olikheterna i de finansiella systemens struktur och storlek, gör att olika medlemsstater kan behöva ställa olika hårda krav, som vi ser det från svensk sida. pågår det i samband med bankpaketet också ett harmoniseringsarbete inom EU och ett arbete med att stärka bankunionen. Det är något vi måste komma ihåg och förhålla oss till. kan de här in- riktningarna motverka varandra. Att regelverket ska spegla den risk bankerna tar kan också handla om att göra regleringen mer proportionerlig i en del avseenden. Det är till exempel inte rimligt att ha samma rapporteringskrav för en globalt systemriktig bank som för en lokal sparbank. Där verkar det nu också finnas möjlighet att ta stora Glädjande med bankpaketets utveckling är att det snabbspår som har dis- kuterats, om separata lagstiftningsförslag kring efterställningsfrågan, ska dis- kuteras på Ekofin redan nu . Det diskuteras att skapa en ny skuldklass som ska användas för att möta minimikravet på nedskrivningsbara skulder, det som vi kallar MREL. Det har efterfrågats av både myndigheter och branschen När det går igenom kommer det helt klart att kunna underlätta använ- dandet av det nya krishanteringsregelverket. I sammanhanget är det svårt att inte nämna Nordea och det eventuella val de står inför, att vara eller inte vara i . Jag kan egentligen inte säga Jag har inte särskilt mycket mer information än ni har. ken vill lokalisera sin verksamhet är ett beslut som banken fattar i slutänden. Men vi har lagt fram ett reviderat förslag. Och vi har lyssnat på remissyn- punkterna, inte minst från våra bärande myndigheter. Beslutet om hur Nordea ska göra är givetvis deras eget och ingen annans. Men en flytt skulle såklart leda till att både regeringen och ansvariga myndig- heter skulle behöva göra en analys av det nya läget. Med det sagt om bankreglering vill jag gå över till vårt projekt med att ut- veckla mandatet för när det gäller makrotillsyn. konjunktur som vi är inne i ger inte bara stora möjligheter utan medför också risker, och risker byggs upp. Regeringen anser, precis som myndigheterna har varit inne på, att hushållens höga skuldsättning innebär makroekonomiska ris- Till exempel kan ett kraftigt bostadsprisfall eller en plötslig ränteuppgång STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN ge högt skuldsatta hushåll skäl att dra ned på sin konsumtion. Det kan i förlängningen påverka tillväxten och sysselsättningen på ett negativt sätt. På arbetar vi därför intensivt med att ge ett tydligare och bredare mandat för makrotillsyn. Vi kommer att fatta beslut om det . Förhoppningen är att de lagändringar som kommer att föreslås i lagrådsremissen kommer att innebära att får de verktyg man behöver för att kunna bibehålla den finansiella stabiliteten. Planen är att det ska ha trätt i kraft . Ur vår synvinkel är det viktigt att det mandatet är just brett, för att man ska kunna hantera de olika risker som uppstår. Att nu går ut med ändringar som baseras på existerande regler och det mandat man har betyder inte att regeringen inte ser behov av att bredda mandatet även framåt. Vi välkomnar analys och ser fram emot att få ett färdigt och remissbehandlat förslag för beslut på regeringens bord . Det är först i det skedet som vi har möjlighet att formellt ta ställning till förslaget. Även de lagar och regler som styr har varit i fokus, här och . Flera ledamöter i finansutskottet sitter också med i . Och vi har en reglering när det gäller finansiella oberoende. Det finns en bred samsyn i riksdag. Ett enigt utskott bad regeringen att komma med förslag om förändrad reglering. Vi beaktar nu de remisssynpunkter som har kommit in och räknar fortfarande med att lämna en proposition i frågorna till . Avslutningsvis vill jag säga några ord om arbetet i det finansiella stabilitetsrådet. Där är alla tre myndigheterna och även regeringen representerade. Jag vill börja med att skryta lite grann och nämna granskning av vår beredskap inför den brittiska folkomröstningen. Alla fick goda vitsord. Jag tror till och med att ordet föredömligt nämndes. Det kan vara värt att nämna i ett sådant här sammanhang. Det handlade om förberedelserna inför eventuell finansiell turbulens med anledning av folkomröstningsresultatet. Det visar hur angeläget det är att det finns ett gott samarbete mellan myndigheterna. Det har också byggts upp nu under det finansiella stabilitetsrådet. Sedan förra finanskrisen finns det ett forum för diskussion mellan regeringen och myndigheterna om just finansiell stabilitet. Det handlar mycket om att dela information med varandra men också om att förbereda oss så att en eventuell kris kan hanteras så bra som det över huvud taget är möjligt. Inom rådet har vi , utöver möten för att diskutera finansiella obalanser och åtgärder, som sagt också haft beredskap i samband med folkomröstningen i och i samband med valet i . Vi har även genomfört två stora scenarioövningar, en och en . Och vi har planer på ytterligare en scenarioövning . Inom rådet pågår också arbete med att ta fram en krishanteringsmanual och arbete med att ta hand om lärdomarna från de övningar som genomförts. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Regeringen prioriterar det här arbetet högt. Jag tycker personligen att stabili- tetsrådet har ett stort värde för att se till att finansiell stabilitet ligger högt på agendan och för att klargöra de olika myndigheternas och regeringens roller i hanteringen av framtida kriser. Vi ska givetvis komma ihåg att stabilitetsrådet inte är ett beslutande organ och att alla eventuella åtgärder beslutas av en eller flera oberoende myndig- Men stabilitetsrådet innebär en möjlighet att se till att vi får en väl fun- gerande helhet där de olika pusselbitarna passar väl ihop för att ge en väl fun- gerande finansiell reglering. Med det sagt vill jag avsluta mitt anförande. Jag vill återigen tacka utskottet för ett bra initiativ och för inbjudan att komma hit och tala. Jag ser fram emot era frågor och hoppas på bra och givande diskussioner. Ordföranden: Då finns det möjlighet för ledamöterna i utskottet att ställa frå- Vi tar ett par frågeställare åt gången, och då ges det möjlighet för er på podiet att svara eller kommentera. (S): Tack för intressanta föredragningar! hålla mig vid regleringarna av banksektorn efter finanskrisen. kommit relativt långt. Och precis som finansmarknadsministern sa är bankpa- ketet på väg inom EU. som tydliga regleringar växer fram, kanske också på global nivå, ser vi att i till exempel är staten tvungen att försöka lösa situationen med banker med dåliga lån. Det förs en diskussion om statsstödsreglerna i EU. Finansmarknadsministern berörde det. Men vi ser också en viss rörelse i . Man börjar tala om att det kanske är dags att börja lätta lite på regleringarna. Det är lite dubbla budskap i den Och ovanpå det har vi osäkerheten när det gäller vad som ska hända med den brittiska finansmarknaden efter brexit. heten har spätts på , i och med det osäkra läget i det brittiska parlamentet. Och ovanpå det har vi situationen med den nya administrationen i . Jag tror att det här en av de viktigaste frågorna för oss att adressera , och den har stor betydelse för allmänheten i . Hur allvarligt ska vi ta på oron i diskussionerna om finansmarknaden och bankernas situation i ? Hur oroliga ska vi vara i för situationen i banksektorn, inte minst i Hur stor är smittorisken? Är vi tillräckligt rustade i med de åtgärder som vi har gjort ? (M): Det är uppenbart att vi tar ganska stora risker i den eko- nomiska miljön som befinner sig i just , vilket flera av er har påpe- Man kan understryka lite olika delar. Det är bekymmersamt i sig att det tas stora risker. Men det är också bekymmersamt att vi har någon sorts moment 22 i beslutsfattandet om de här frågorna. Det är uppenbart att det behövs ad- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN ministrativa åtgärder på kort sikt, för att begränsa våra risker. Det är lika uppenbart att administrativa åtgärder inte kommer att kunna ersätta grundläggande politiska reformer på de områden som ni pekar på. krävs det ännu mer långtgående administrativa åtgärder utan de reformerna. Då pekar allt fler på de negativa konsekvenser som åtgärderna riskerar att få för de grupper som påverkas mest. Det här sammanfattar en olustig situation. skulle behöva en kombination av en politisk reformagenda och finansiella regleringar som går hand i hand, inte att de försöker ersätta varandra eller slippa ersätta varandra. Mina frågor gäller två mer detaljerade saker. Den ena frågan går till regeringen. har inom ramen för det givna mandatet återkommit och föreslagit ett skärpt amorteringskrav. Det var svårt att inte tolka regeringens svar i som att ni är emot det.