rfr · H40WRFR15 · 2017-01-01 00:00:00 — Så tar jag frågan var, eftersom även den har varit aktuell. I början, med stambanan och det analoga marknätet, var det väldigt enkelt. Det fanns ett slags konstitution i botten som handlade om att allmänhetens tv skulle nå alla medborgare i landet. har ju distributionen fullständigt exploderat, eftersom tillgängligheten till rörlig bild eller ljud är väldigt allmän och enkel. Egentligen är den enda begränsningen att en del bredbandspipor är för svaga. Då kan man inte, tycker jag, säga att public service inte får vara där eller där eller där. De ungdomar som formade sin faktabank inför valet gick till Facebook. I mitt enkla perspektiv betyder det att public service måste vara där människorna befinner sig, det vill säga på alla tillgängliga plattformar. Den viktiga frågan är hur, och den behöver redas ut. Inte ”får inte”, om någonting är populärt. Mina barn och barnbarn informerar sig inte särskilt ofta framför platt-tv- sändningar via det digitala marknätet, och det där tror jag att man måste ha med sig på riktigt. Det för då med sig en liten komplicerande omständighet, och det är ju varför inte , eller DN:s onlineverksamhet då inte ska kunna ha public service-materialet tillgängligt på sina plattformar. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE Jag vill inte ha ett enkelt svar på den frågan, men den måste liksom behand- Public service ska finnas där människorna finns, och i de kommersiella mediernas värld blir det på något sätt rätt motsägelsefullt om flera eller alla delar av public service-innehållet finns på exempelvis Facebook, medan Af- tonbladet i sin onlineverksamhet inte kan ha samma public service-material. Jag ger er inte svaret, men frågan måste på något sätt hanteras. Jag tycker också att det är extremt olyckligt att det avtal som daterar sig har en sådan distributionsteknisk inlåsning som det har. gärna se att man lyfte ut den frågan illa kvickt och skapade den här friheten som jag talar om, med de komplikationer som måste redas ut. Det är en kvar- leva av en väldigt ålderdomlig tidsperiod. Ska man vänta till 2019 kan jag bli riktigt orolig, måste jag säga. : Det handlar om vad, och det är väl här som jag till en del blivit rätt kritisk mot public service. Jag tycker att public service lever i något slags hägn av gamle vd tid när man talade om att SVT måste ha av den tillgängliga publiken för att det skulle finnas Sedan har det där gått vidare till något slags önskan om att man ska vinna det där kommersiella racet om att vara den största tv-kanalen och ha den största publiken, och då kryddar man sitt utbud med ibland, måste jag säga, rätt provocerande innehåll som Tro, hopp och kärlek där präster ska gifta sig eller kändisar ska skickas ut på grönbete. Varje gång man säger det där ramlar man rakt in i fällan, nämligen huruvida man ska bestämma exakt med pekfingret vad public service är. faktiskt att public service-bolagen gör sig själva en otjänst genom att vara så utmanande inom det här området. Jag tycker inte att det politiska uppdraget ska vara ett pekfinger, men ni måste nu våga ta frågan om att peka ut fokus- områden där public service absolut måste vara. Ett uppenbart fokusområde är ju lokal verksamhet. Det finns hur många vita fläckar som helst på den svenska kartan där det inte ens finns jour- nalister på plats i kommunen. Det är ett område. Det handlar också om stark nyhetsförmedling , ännu mer korrespondenter ute i värl- den, ännu fler lokala redaktioner och ännu mer stöd till film. Självfallet handlar det också om underhållning. Det går inte längre att köra med motsatsparet brett och smalt. Ta mina barnbarn igen – de definierar inte saker och ting på det sättet. Ungdomarna som ni såg här vet pre- cis lika mycket om Trump som jag. Det finns ett oerhört stort intresse för ny- heter och samhällsjournalistik. Jag tror att vi ska försöka tänka bort ifrån smalt eller brett och i stället hitta fokusområden. Allra sist vill jag säga att om den sittande public service-utredningen gör som jag tycker att det har blivit väldigt tidigare, det vill säga nästan ingenting alls för det funkar ändå, så skulle jag vilja säga: Vi befinner oss i en dramatisk och omvälvande tid när detta inte längre håller. faktiskt våga komma med tydligare definitioner, lösa finansieringsfrågan på ett begripligt och uthålligt sätt och reda ut det här med var public service ska Annars tror jag att den verksamheten utsätts för risker och hot som gör OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE att den stora demokratiska betydelse som public service har riskerar att devalveras. Ordföranden: tack! Det har blivit dags att hälsa vår kultur- och demokratiminister välkommen. Hon behöver kanske inte någon närmare presentation, men hon har faktiskt också inlett sin karriär på SVT. Hjärtligt välkommen – vi är glada att du är här! Kultur- och demokratiminister (MP): Jag vill börja med att tacka ordföranden och hela utskottet för att ni anordnar denna offentliga utfrågning, som det så fint heter, om framtidens public service. Jag hoppas att detta är en av många delar som kommer att utgöra ett gott underlag för så många som möjligt att ta del av de svåra och stora frågor vi står inför. En mångfald av oberoende medier är nödvändigt för att demokratin ska fungera. I där den fria pressen på alltför många håll i världen är satt under tryck är det viktigare än någonsin att värna medierna och den fria journalistiken. Alla människor, oavsett var man bor i landet, ska ha tillgång till allsidig nyhetsförmedling av hög kvalitet för att var och en självständigt ska kunna bilda sig en uppfattning om samhället utifrån fakta och kunskap. Journalistiken är också ett viktigt skydd mot maktmissbruk och korruption. Genom att fria medier granskar samhällets olika maktsfärer upprätthålls allmänhetens insyn i maktutövningen, och det blir möjligt för allmänheten att utkräva ansvar. Journalistiken är avgörande för att demokratin ska kunna hållas vital. Den digitala revolutionen har förändrat förutsättningarna för mediepolitiken. Det är vi alla väl medvetna om. Internet och sociala medier har blivit en central infrastruktur för nyhetsförmedling, och aldrig förr har det varit så enkelt att dela information och kunskap. Men den digitala revolutionen manar till eftertanke om hur framtidens mediepolitik bör utformas. Det är min absoluta övertygelse att betydelsen av professionella medier och journalistisk granskning är större . I en flora av medier och informationskanaler kan ansvarstagande kommersiella nyhetsmedier och public service göra verklig skillnad för det offentliga samtalet. Villkoren för public service i det nya medielandskapet är därför en central mediepolitisk fråga. Den viktigaste utgångspunkten i politiken för tv och radio i allmänhetens tjänst är att värna public services oberoende. Public service måste stå bortom samhällets olika maktsfärer. Detta gäller särskilt den politiska sfären. Om trovärdigheten ska kunna hållas intakt får det aldrig råda några tvivel om att public service som institution står oberoende i förhållande till politiken. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE Därför har jag sedan jag tillträdde som kulturminister varit mån om att inte blanda mig i diskussionen om public services rådande verksamhet – vad bola- gen gör och hur de gör det – i det avtal som gäller, och detta ställningsta- gande har jag stått bi trots den väldigt livliga debatten. Tidningsföretagen har haft sin egen public service-kommission. redningens särskilda pm om public service har genererat debatt, liksom den rapport om marknadspåverkan som initierades av den förra regeringen. välkomnar jag med emfas en levande diskussion om public ser- vices verksamhet som engagerar många, men det är inte en kulturministers sak att delta och lyfta detaljer och tyckande och tänkande i den diskussionen under Om allmänhetens förtroende ska kunna upprätthål- las är det nödvändigt att public service under pågående tillståndsperiod fredas från allt som kan uppfattas som politisk påverkan och alldeles särskilt sittande Public service har genom sitt oberoende en unik position. Jag är därför glad över att public service-företagen år fortsätter att ha ett mycket högt förtroende hos det svenska folket. Det förtroendet är avgörande för att SR, SVT och UR ska fortsätta vara oberoende röster som når ut i hela landet. För nästan exakt en månad sedan hade jag förmånen att få sitta i ett långt samtal med vd:arna för public services tre programföretag. den halvtidsöversyn som enligt beslut ska genomföras mitt i till- Samtalet handlade om public services uppdrag, förutsätt- ningar och utmaningar. En stor del av samtalet handlade om viktiga frågor och om den parlamentariska public service-kommittén. För mig var samtalet en möjlighet att få ställa alla de frågor som jag varken kan eller bör ställa annars. Samtalet har rapporterats till kulturutskottet. var mycket givande och kommer att utgöra ett viktigt underlag i det fortsatta arbetet med tilläggsdirektiven till den parlamentariska public service-kommit- Denna kommitté med representanter från samtliga riksdagspartier tillsattes Kommittén kommer att arbeta i två steg. I ett första steg ska de utreda och lämna förslag till en ny finansieringsmodell för public service som ska ersätta den nuvarande radio- och tv-avgiften. Denna del är svaret på riks- dagens tillkännagivande som begärt en utredning av radio- och tv-avgiften i god tid före nästa sändningstillståndsperiod. Att hitta ett nytt finansieringssy- stem som är långsiktigt hållbart, garanterar public services oberoende och upp- levs som legitimt av allmänheten är en avgörande framtidsfråga för public ser- Det är därför min stora förhoppning att kommittén ska lämna ett förslag i bred politisk enighet. Uppdraget ska redovisas . I nästa steg ska kommittén utreda och föreslå hur villkoren för public ser- vice ska utformas inför nästa sändningstillståndsperiod. I det nya medieland- skapet där olika typer av medier smälter samman och där till exempel skillna- den mellan en tv-kanal och en tidning blir allt mindre uppstår mängder med nya frågor och utmaningar också när det gäller villkoren för public service. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE Direktiven till den andra delen av uppdraget tas just nu fram på mitt departement, och min förhoppning är att dessa ska vara klara . Som jag betonade inledningsvis är det min bestämda uppfattning att public service och andra kvalitativa nyhetsmedier har en avgörande betydelse i ett demokratiskt samhälle, och det är en betydelse som sannolikt kommer att fortsätta öka. Public service står alltså inför en ny och utmanande tid. Kommittén kommer att behöva ta ställning till många stora och svåra frågor som handlar om vilken roll public service ska spela . Bolagen har alla högt ställda ambitioner för sin verksamhet. SVT har formulerat en målsättning om att deras verksamhet ska bidra till att publiken blir mer nyfiken och mer insatt. Det är ett motto som jag hoppas ska kunna tjäna som inspiration även för kommitténs arbete, liksom jag hoppas att den här hearingen är det första av många tillfällen till samtal, diskussion och kunskapande om och för framtiden för radio och tv i allmänhetens tjänst. Ordföranden: tack! Vi kommer att gå in på den del där ledamöter från kulturutskottet får möjlighet att ställa frågor till paneldeltagarna. kommer vi kanske till en utmaning, och den handlar om att hålla tidsgränser och så. Jag vill alltså be ledamöterna om att försöka ställa korta, koncisa frågor och gärna också berätta vem man riktar frågan till så blir det lite enklare. Jag kommer att lämna ordet till partierna i storleksordning, och första frågeställare är , Socialdemokraterna. (S): Tack för ordet, och tack för otroligt bra dragningar! Jag vill rikta ett särskilt tack för att ni alla berörde vikten av att finnas i hela landet. Det är en otroligt viktig demokratisk fråga att även nyheter från hela lyfts i riksmedierna, så jag tackar särskilt för detta. Jag undrar: Hur ser public service-bolagen själva på sin roll när det gäller att bidra till en stark, heterogen mediebransch och på att fylla de vita fläckarna eller kanske de svarta hål som finns i medielandskapets geografiska täckning? Ordföranden: Den frågan lämnas brett till public service-bolagens chefer. Jag tittar på er – vem vill börja? , : Jag försökte väl beskriva det där. Jag tror att i vår framtid så blir husen inte så viktiga. Det är därför vi satsar på att ta fram den här nya tekniken som vi vill rulla ut i hela landet, för med den tekniken kan vi komma otroligt mycket närmare alla medborgare och lyssna på dem, vara närvarande, ta upp deras frågeställningar och föra in nya perspektiv i en bevakning både lokalt och sedan ut i hela landet även socialt och digitalt. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE Vi har också publiknätverk kopplade till alla våra lokala kanaler. liga människor hör av sig, säger att de vill vara med och får vara med. spelar de in vilka ämnen som rör sig i deras område och vad de tycker att den lokala kanalen ska bevaka. Det är klart att när radion i har 300–400 personer i sitt nätverk som kommer med inspel till bevakningsområden blir ju det en otroligt mycket bredare bevakning än när tre fyra lokala nyhetsjournalister sitter och tänker på vad de ska bevaka . Vi försöker alltså på alla sätt helt enkelt bjuda in publiken till ett medskap- , : Vi har ju som jag berättade gjort en stor utökning av antalet reportrar runt om i landet, och den bygger på en ge- nomgång där vi tittade på hur faktiskt har förändrats och kommer att förändras. Hur ser flyttströmmarna ut? Vilken typ av frågor Hur har vi lyckats bevaka dem? I grunden för denna omfördelning, där vi alltså har skurit ned på det vi kan för att få fram 70 nya reportertjänster, har vi tittat på just vad vi har för vita fläckar på kartan och hur det egentligen ser ut i . Detta har gjort att vi har öppnat nya redaktioner på väldigt många olika ställen. I grunden finns det alltså en genomlysning av hur faktiskt ser ut och hur håller på att förändras, och det har gett oss en mycket bättre täckning över Sedan är det klart att när vi har reportrar i så kan de rapportera om vad som händer där. Det kan komma in i Rapport och Aktuellt, och det kan också kompletteras med en bild från våra utrikeskorrespondenter. exempel att i finns det många med en bakgrund i , och då kan vi koppla ihop deras verklighet i vardagen i med det som faktiskt händer i i stort och via våra utrikeskorrespondenter även med det som händer i området kring . Vi har alltså en chans att koppla ihop den här utvecklingen: Det som händer lokalt hör ju ihop med det som händer i som helhet och det som händer i andra delar av världen. (Ordföranden: , jag uppfattade att din fråga ställdes lite grann i förhållande till andra medier också?) Det är ju inte så länge sedan jag själv var chefredaktör för en tidning. det , och då jobbade jag i på och hade hand om och en rad andra tidningar runt om i Jag har ju i kroppen de utmaningar som flera av de lokala tidningarna står inför, och jag har mycket kontakt med kollegor runt om i landet på många i debatten hör man ju de stora företagen, men det finns många tidningsföretag runt om i landet också. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE Jag har också initierat en genomgång som vi genomför just , där vi har samtal med framför allt chefredaktörer runt om i landet. Jag var själv i , jag ska åka till , jag kommer att åka till , vi har varit i och vi kommer att vara på en rad olika platser i landet med några förslag som vi har sett där vi kan samarbeta mer med tidningarna. Men vi lyssnar också och hör vad tidningsföretagen själva ser. Finns det områden där vi kan samarbeta mer? Vi har till exempel tittat på granskande journalistik. Det finns en möjlighet för andra att komma med idéer till program till SVT. SVT:s budget är 4,8 miljarder, och 3 miljarder av dem går till andra aktörer. Man kan lämna in förslag och programförslag av olika slag. Tittar man till exempel på drama och dokumentärer ser man att mellan av dem görs av andra – produktionsbolag och frilansare. En stor del av de här pengarna går också till upphovsmän. Vi har alltså ett väldigt stort kontaktnät och samarbetar med väldigt många runt om i landet, och för att kunna förbättra det framöver har vi också de här samtalen där vi både har några idéer själva och även åker runt för att höra mer med stora öron. Ordföranden: ska få en kort kommentar också, men jag vill bara säga att för att vi ska hinna med så får svaren vara korta och koncisa. , : Det blir ett jättekort svar som också är ett svar på inlägg: Allt ljud är fritt att använda för den som vill, även våra kommersiella konkurrenter, och det gör de. gör en jättesatsning bakom betalvägg på så använder de av ljud. Det är det enkla svaret på den frågan. (M): Tack, herr ordförande, och tack för alla inlägg som har varit väldigt intressanta! Jag uppfattade att sa att ju svagare kommersiella medier blir, desto viktigare är det med public service. Jag måste ändå som politiker tycka att man ska ha en mångfald, inte bara en public service, utan även kommersiella medier. Det är bra för mångfalden inom medierna. Jag skulle dock vilja fastna vid den fråga som tog upp om hur public service ska vara, och det hänger ju samman med mångfalden. Hur ska vi kunna begränsa public service? Då kommer jag in på förhandsprövningen, och då är frågan till kulturminister : Kommer Public service-utredningen att få ta fram förslag om den framtida förhandsprövningen för public service-bolagen? Kultur- och demokratiminister (MP): Det återstår att se. Jag kommer inte att här och sitta och berätta exakt hur formuleringen kommer OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE att se ut, utan det kommer jag att annonsera i sedvanlig ordning när vi, för- hoppningsvis , ger tilläggsdirektivet till kommittén. , : Vad jag menade är att journalistik Vi talar väldigt mycket om distribution av medieinnehåll och distribu- tion av journalistik, men i grund och botten så handlar det om produktionen, och i den takt som andra medieföretag, privata medieföretag, tidningar inte minst, får det svårare och deras ekonomiska muskler att producera god jour- nalistik försvagas, då blir public service viktigare för att fylla det som tidning- arna tidigare kunde göra. Det är inte ett argument mot mångfald; jag håller självklart med om att det behövs en stor mångfald, och jag ser det som ett stort problem att andra delar av mediebranschen har det så svårt ekonomiskt, för det drabbar ju journalisti- (SD): Tack till alla talare och för de inlägg som har gjorts hit- Vi kan börja med att konstatera att det råder en samsyn om public services grundläggande roll, syfte och existensberättigande i demokratin. ningen och rapporteringen om hur utvecklingen ser ut bland institutioner och aktörer i demokratin är kanske det viktigaste arbetet liksom granskningen av Men sakligheten och opartiskheten är ju också grunden för den folkliga förankringen, och här visar olika undersökningar på olika grad av för- troendeutveckling för de traditionella medierna och också för public service När det gäller teorin i hur vi ser på sändningstillstånd och praktiken i hur det ser ut i många människors uppfattning har vi alltså ett glapp, och därför vill jag ställa två frågor. Den ena frågan riktar sig till kulturministern och den andra till SVT som Den första frågan är: Är kulturministern beredd till en kompletterad utred- ning om just förstärkta saklighetsprövningar och förstärkningar i sändnings- tillståndet för saklighet och oberoende utöver den föreliggande finansierings- Den andra frågan, till SVT, är vad som är det viktigaste verktyget som ni har hittat under de olika verklighetsbesök som nämnde här när det gäller att ta tillbaka nyhetsundvikare och den stora och växande målgrupp som har haft ett väldigt stort förtroende för SVT men som i mötet med oss politiker bland annat hävdar att man har ett minskat förtroende för till ex- Kultur- och demokratiminister (MP): Tack för frågan! är noterbart att det är en sverigedemokrat som lyfter samsynen. Det är ju så att OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE om det finns ett parti som har uttryckt en snedsyn, en annan syn, kring public services oberoende och hur public service arbetar så är det . I övrigt finns det en bred samsyn, vilket jag är väldigt glad och tacksam för, och det också för ett gott arbete som ska tas i parlamentarisk anda. När det gäller om och vad jag öppnar för är det så att vi i detta nu arbetar med det tilläggsdirektiv som ska komma till kommittén. Vilka frågor och detaljer och vad som ska belysas i detta direktiv återkommer jag till i den process och den ordning som man ska göra det. , : Vi jobbar på många olika sätt med att förstå vilka frågor som verkligen engagerar människor. Jag berättade här om en turné som vi har gjort , när många olika reportrar har varit ute och lyssnat, men vi gör detta ständigt. Vi har otroligt mycket kontakt med vår publik. Nio av tio tittar på något från SVT , och vi får väldigt mycket respons tillbaka. Jag tror att ett av våra främsta verktyg är de redaktioner vi har runt om i . De jobbar med stora, öppna öron för att höra vad det är för frågor som rör sig och belysa dem på ett sakligt och opartiskt sätt, så långt de bara kan. Vi har stora diskussioner internt, där vi prövar var en publicering landar och hur den blev. Jag tror att vi i större utsträckning också kommer att behöva berätta – och det tror jag är bra – hur vi har landat i de nyheter vi förmedlar och berätta mer om processen innan. Varför valde vi att landa i denna fråga? Var kom idén ifrån? Hur landade vi i just denna publicering? Det diskuterar vi en hel del internt, och det tror jag är en sak som vi kommer att jobba med framöver. Sedan visar det sig också – ni såg ju bilden över förtroendemätningen i min dragning – att public service, både SR och SVT, legat stadigt i toppen när det gäller förtroende bland svenskar i . (MP): Jag har två frågor, först en som har debatterats mycket men inte belysts så mycket här , nämligen vilken eventuell påverkan public services närvaro på sociala medier kan ha på andra medieaktörer. Det skulle jag gärna vilja ha belyst, från SVT och/eller . Den andra frågan handlar om det som går under epitetet ”räkna webben”. Vi vet ju att framför allt tablå-tv snabbt tappar mark till förmån för Play. Vi vet också att nästa sändningstillstånd måste ta ett nytt grepp om frågan. får vi höra att detta är väldigt komplext och kräver grundlagsändringar. Är det så? Krävs en grundlagsändring, eller hur skulle frågan kunna lösas? Även den andra frågan är ställd till SVT och/eller SR. De kanske har ett gemensamt svar eller vill svara var för sig. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE , : När det gäller den första frågan, hur vi förhåller oss till sociala medier, är det klart att de ger en möjlighet, som inte riktigt har funnits tidigare, att faktiskt göra saker tillsammans med publiken. När vi till exempel har tittat närmare på och granskat bredbandsutbyggnaden i , som också är en viktig fråga som gäller hur människor kan ta del av information, har vi tagit hjälp av publiken. Vi gjorde en stor granskning som kallades #ettsverige, som fick rätt stor Där tittade vi på hur bredbandstäckningen egentligen ser ut runt om i och var det finns vita fläckar i den bemärkelsen. vi tillsammans med publiken. Sedan använder vi såklart sociala medier för att kunna diskutera med tit- När nio av tio tittar på SVT är det klart att det finns väldigt många olika tankar och idéer. Hur kan SVT bli bättre? Vad borde vi förändra? Varför har vi gjort som vi har gjort? Detta diskuterar vi naturligtvis mycket Annars är vi faktiskt rätt restriktiva på SVT. Vi ser att vi i vissa lägen be- höver jobba extra med sociala medier för att nå ut, faktiskt också i marknads- Vi behöver berätta att det här innehållet finns. Men vi är rätt re- striktiva i den frågan.