rfr · H40WRFR12 · 2017-01-01 00:00:00 — Att delta i utvärderingarna har varit frivilligt. RF frågade alla SF om man ville i ingå i utvärderingen av Idrottslyftet, och 24 av 70 SF önskade delta, dvs. cirka en tredjedel av dem som fick stöd deltog. Det går alltså att erhålla statliga medel inom satsningen utan att resultaten blir föremål för en närmare granskning. Resultat från utvärderingarna visar att det överlag var svårt att veta vilka resultat som var en effekt av Idrottslyftet och vad som var ett resultat av den ordinarie verksamheten. Idrottslyftet har alltmer – via rutinisering, professio- nalisering och normering – blivit en del av den ordinarie verksamheten inom SF. visar utvärderingarna på att man inte har nått några nya katego- rier barn och ungdomar. En annan aspekt som framkom i en utvärdering var att de resultat som uppnåddes verkade vara relativt oberoende av de målsätt- ningar, utvecklingsplaner och andra direktiv som hade tagits fram. Det finns dock exempel på att Idrottslyftet bedöms leda till positiva effekter på verksamheten. I fallstudierna framhålls bl.a. vikten av att ha en anställd person både i distrikt och på föreningsnivå som stöttar de ideella krafterna. Idrottslyftet har också bidragit till att finansiera investeringar. När det gäller Sisus verksamhet finns statistik om hur många som har ge- nomgått utbildningar m.m. framgår av regeringens förordning om Sisus verksamhet att kontinuerligt ska följa upp och utvärdera verksam- heten i förhållande till de syften som regeringen har angett och de villkor som föreskrivits för att statsbidrag ska lämnas. granskningsmandat omfattar överlag användningen av statliga medel. Som tidigare framgått granskade revisionen 2004 statens stöd till idrottsrörelsen. menade att regeringens resultatbedömning inte gjorde det möjligt för att bedöma om syftena med statsbidraget till idrotten uppfylls. ansåg att regeringen borde förtydliga sin återrapportering av idrottsstödet så att det blir möjligt att kontinuerligt följa användningen av samtliga statliga medel och bedöma i vilken mån syftena med statsbidraget uppfylls. Efter förslag från kulturutskottet beslutade om ett tillkännagi- vande som innebar att regeringen tydligare skulle redovisa för bl.a. hur idrottsrörelsen utnyttjar de bidrag som staten beviljar. Regeringen presenterade senare en proposition där man menade att man hade tillgodosett synpunkter. KrU:s uppföljnings- och utvärderingsgrupp konstaterar att resultat från uppföljning, utvärdering och forskning visar att det finns en betydande ut- vecklingspotential när det gäller idrottsrörelsens resultat i förhållande till de statliga målen och syftet med bidragen. Mot denna bakgrund noteras att varken 10 UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR den nuvarande regeringen eller tidigare regeringar har vidtagit några åtgärder för att komma till rätta med problem som har uppmärksammats. empel är att aktivitetsnivån inom barn- och ungdomsidrotten har minskat, att man inte har öppnat dörrarna för nya grupper och att det är färre flickor än pojkar som idrottar. Därmed har regeringen inte säkerställt att fördelningen av bidragen sker med utgångspunkt från de syften och mål som är fastställda för Enligt gruppens mening bör utgångspunkten för att ta del av statliga bidrag innebära att resultatet ska kunna bli föremål för uppföljning Det är viktigt för att säkerställa att det finns en effektiv an- vändning av statliga medel och att bidragen används i enlighet med fastställt Frågan om det är lämpligt att en organisation som finansieras via statliga anslag själv bör ha ansvaret för att utvärdera den egna verksamheten bör vidare 10.8 Regeringens rapportering till I budgetlagen (2011:203) anges att regeringen i budgetpropositionen ska lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat om. Regeringens rapportering om sta- tens stöd till idrottsrörelsen redovisas i resultatredovisningen i budgetpropo- sitionen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Olika regeringar har redovisat att det finns brister när det gäller i vilken utsträckning det statliga stödet bidrar till att uppfylla statens mål med det idrottspolitiska stödet. Utifrån det statistiska underlag som LOK- stödet ger konstateras att antalet deltagartillfällen för barn och ungdomar i ål- dern 7–har minskat och att det främst är flickors deltagande som har minskat. har de olika regeringarna förklarat sig nöjda med RF:s arbete. Det saknas i stor utsträckning en analys av skälen till detta. Gruppen konstaterar att det av regeringens resultatredovisningar till riksda- gen är svårt att urskilja vilka resultat som faktiskt har uppnåtts med de statliga bidragen. Det saknas kopplingar mellan insatser och resultat i förhållande till de mål som har fastställt. I regeringens resultatredovisning till riks- dagen i budgetpropositionen förutsätter regeringen att RF ska lösa de problem som finns med minskat deltagande och ojämn fördelning av resurser m.m. har regeringen i budgetpropositionen föreslagit en höjning av bidragen till idrotten. beslutade i enlighet med regering- ens anslagsförslag. KrU:s uppföljnings- och utvärderingsgrupp noterar att det saknas en redo- visning från regeringen om hur man tänker säkerställa att de mål som riksda- gen har beslutat om uppnås i förhållande till de statliga bidragen som samman- taget uppgår till , där RF fördelar merparten. Gruppen anser att det är viktigt att regeringens resultatredovisning och be- dömning har en klar och tydlig struktur som knyter samman mål, statliga in- 10 UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR satser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Det är därför önsk- värt att regeringen förbättrar redovisningen till när det gäller statens stöd till idrotten. KrU:s uppföljnings- och utvärderingsgrupp konstaterar att det behövs en över- syn av statens stöd till idrottsrörelsen. Å ena sidan syftar statens idrottspolitik till att stödja en fri och självständig idrottsrörelse. Å andra sidan ska statens bidragsgivning till idrotten grundas på förordningen (1999:1177) om statsbi- drag till idrottsverksamhet. Statsbidragets syfte är enligt förordningen att stödja verksamheter som bl.a. bidrar till att utveckla barns och ungdomars in- tresse för motion och idrott och syftar till att ge flickor och pojkar respektive kvinnor och män lika förutsättningar att delta i idrottsverksamhet. Verksam- heten ska enligt såväl som regeringens beslut bedrivas ur ett barn- rättsperspektiv, bl.a. genom att öka barns och ungdomars inflytande över och ansvar för sitt idrottande. Det är dock oklart i vilken utsträckning bidrag ges till verksamheter som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv eftersom det i hög grad saknas uppföljningar på föreningsnivå som belyser huruvida barnrättsperspek- tivet genomförs eller inte. Gruppen konstaterar att staten har delegerat ansvaret för att fördela bidrag till idrotten till idrottsrörelsen som ska fördela statliga bidrag i enlighet med vad regeringen bestämmer. Varken den nuvarande regeringen eller tidigare re- geringar har dock säkerställt att den fördelning av bidragen som har gjorts också har genomförts med utgångspunkt från de mål och syften som är fast- ställda för bidragsgivningen. Enligt gruppens mening aktualiserar detta frågor om såväl statens styrning av stödet till idrottsrörelsen som anslagsposternas utformning och villkor för statsbidraget. Gruppen konstaterar att idrotten är fri och självständig men att detta inte hindrar att staten ska ställa villkor för de statliga medlens användning. Staten ska vidare följa upp resultatet och vidta åtgärder när villkoren inte uppfylls. Enligt gruppens mening behöver anslagen, anslagsposterna och anslagsvillkoren utformas på ett sådant sätt att man säker- ställer att endast barn- och ungdomsidrott som bedrivs ur ett barnrättsperspek- tiv får bidrag. Ett sätt att skapa bättre förutsättningar för att följa upp det stat- liga stödet är att tydliggöra anslagsvillkoren. Inom ramen för stödet till barn- och ungdomsidrotten behöver bl.a. följande områden uppmärksammas: socio- ekonomiska förhållanden, jämställdhet, jämlikhet och möjligheterna för barn och ungdomar med funktionsnedsättning att ingå i den idrottsliga gemen- skapen. Vidare behöver frågan om att motverka och hanterar kränkningar inom idrottsrörelsen behandlas. 1995/96:FiU14 Sammanslagning av och AB Tipstjänst, m.m. 1998/99:SoU6 Strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i m.m. 1999/2000:KrU3 En idrottspolitik för 2000-talet – folkhälsa, folkrörelse och underhållning m.m. 2000/01:KU23 inför 2000-talet 2002/03:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 2004/05:KrU6 granskning av stödet till idrottsrörelsen och folkbildningen 2005/06:KU21 i en ny tid 2008/09:KrU8 Statens stöd till idrotten 2013/14:KrU5 Politik för det civila samhället m.m. 2014/15:KrU6 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid . 2016/17:KrU4 Civila samhället 2004/05:RRS7 styrelses framställning angående sta- tens stöd till idrottsrörelsen och folkbildningen 2000/01:RS1 inför 2000-talet 1989/90:100 bil. 1995/96:169 Sammanslagningen av och m.m. 1997/98:182 Strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rät- tigheter i 1998/99:107 En idrottspolitik för 2000-talet – folkhälsa, folkrörelse och underhållning 2002/03:1 Budgetproposition utg.omr. 2006/07:1 Budgetproposition utg.omr. 2008/09:126 Statens stöd till idrotten 2009/10:232 Strategi för att stärka barnets rättigheter i 2010/11:1 Budgetproposition utg.omr. REFERENSER 2016/17:12 2010/12:1 Budgetproposition utg.omr. 2012/13:1 Budgetproposition utg.omr. 2013/14:1 Budgetproposition utg.omr. 2014/15:1 Budgetproposition utg.omr. 2015/16:1 Budgetproposition utg.omr. 2016/17:1 Budgetproposition utg.omr. Utredningar, rapporter m.m. , Spela vidare – En antologi om vad som får unga att fortsätta idrotta, 2013:2 allmänna kommentar nr 17, 2013 BO, äger, Barn och unga berättar om sitt land, 2008 Budgetlagen (2011:203) , Etik och ekonomi i idrottsföreningar, rapport 2014:3 , Föreningen, laget och jaget – 7 perspektiv på idrottens demokratiska ef- fekter, 2015 , Statens stöd till idrotten, uppföljning 2010 , Statens stöd till idrotten, uppföljning 2011 , Statens stöd till idrotten, uppföljning 2014 , Statens stöd till idrotten, uppföljning 2015 , Vem håller i klubban? – Om demokrati och delaktighet i idrottsför- eningar, 2016:1 of the Child, Concluding observations on the fifth periodic report of CRC/C/SWE/CO/5. Dir. 2013:35 Översyn av barnets rättigheter i svensk rätt , Forskning om Handslagets genomförande och resultat, 2008 Eurobarometer, Sport and physical activity, 2014 och rådets direktiv /93/EU om bekämpande av sex- uella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi för barnets rättigheter, Barnets rätt till vila, fritid, lek och re- kreation samt till det kulturella och konstnärliga livet (art. 31) Förordning (1999:1177) om statsbidrag till idrottsverksamhet Förordning (2002:787) om 2016/17:12 REFERENSER Förordning (2007:1021) med instruktion för Förordning (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen GIH, Lärande i friluftsliv – Perspektiv och ämnesdidaktiska exempel , , Exempel på frågor som inkommit till Gymnastik- ombudsmannen , , – inkomna ärenden –2016 , Svensk Gymnastik Vill 2017/2018 , Ändringar Tekniskt reglemente – samman- fattning Hedenborg, På jakt efter den goda idrotten – Lärdomar från och Au- stralien i 2013:2 Spela vidare – En antologi om vad som får unga att fort- sätta idrotta, 2013 Idrottslyftets externa utvärdering, , , , och Kor- pen – Idrottslyftets externa utvärdering, Linnéuniversitetet, Svenska Danssportför- bundet, , , och Idrottslyftets externa utvärdering, , , , , Svenska Simför- bundet och Idrottslyftets externa utvärdering, sammanfattande analys och slutsatser, 2012 Idrottslyftets externa utvärdering, , , , och , Slutredovisning av uppdraget att genomföra läsfrämjande verk- samhet för pojkar och flickor i samarbete med idrottsrörelsen, KU2013/1293/KO Lag (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom Utbild- ningsdepartementets verksamhetsområde Lag (1993:335) om Lag (1995:361) om överlämnande av förvaltningsuppgifter till Lag (2013:852) om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn MUCF, Även i den bästa av föreningar – Om förebyggande arbete mot sexu- ella kränkningar och övergrepp REFERENSER 2016/17:12 , , Idrottens väg till folkhemmet – Studier i statlig idrottspoli- tik 1913–1970, 2004. , När kontraktet bryts om idrott som inte ser till barnets bästa i 2013:2 Spela vidare – En antologi om vad som får unga att fortsätta idrotta Rapporter till , SOU 1998:33, Historia, ekonomi och forsk- ning – Fem rapporter om idrott , Att utveckla idrott med ett barnrättsperspektiv i Idéer för idrottsut- veckling, idrottsböcker, , Att utveckla idrott med ett barn- rättsperspektiv, 2015 Regeringsbeslut Ku2007/608/KR Regeringsbeslut, S2016/07332/RS Regleringsbrev för Kammarkollegiet respektive –2016 Remiss Svensk idrott – strategi 2025, remissunderlag för Strategisk plan för svensk idrott 2018–2021 inför RF, Anvisningar för barn- och ungdomsidrott, 2014. RF, 2012:5, , 2012:5 Kunskaps- översikt: Sexuella övergrepp – i relationen mellan tränare och idrottsaktiv RF, 2015:1, , Gerrevall, Glemne, , Vägarna till landslaget – Om svenska elitidrottares idrottsval och specialisering RF, 2016:4, , och , Gör idrot- ten som idrotten vill? – Barn- och ungdomsidrottens retorik och praktik RF, Föreskrifter om statligt lokalt aktivitetsstöd, senast fastställda av RS 2016 RF, Här är Handslaget – summeras RF, Idrotten vill – en utvärdering av barn- och ungdomsidrotten, , och , 2007 RF, Idrotten vill – Idrottsrörelsens idéprogram, 2009 RF, Idrotten vill.., Svensk idrotts idé, mål och innehåll i sammandrag, 1995 RF, Idrottens föreningar – en studie om idrottsföreningarnas situation, 2005 RF, Idrottsledarna och – Om idrottande barns rättigheter, 2011 RF, Idrottslyftet 2014 – avtryck och intryck RF, , Utredningen om framtida LOK-stöd, 2012 RF, Redovisning till regeringen , dnr 929/14-25 2016/17:12 REFERENSER RF, Streck för miljoner, 2006 RF, Svenska folkets relation till idrott och motion RF, Var hamnade handslagspengarna?, 2007 RF, verksamhetsberättelse 2015 i lydelse efter RF-stämman 2015 Riksidrottsstyrelsen, Idrottslyftet 2016–2019 , Offentlig förvaltning i privat regi – statsbidrag till idrottsrö- relsen och folkbildningen, RIR 2004:15 Scapis, Swedish cardiopulmonary bioimage study SCB, Räkenskapssammandraget 2001–2014 SFS 2009:1589 Förordning om ändring i förordningen (1999:1177) om stats- bidrag till idrottsverksamhet. Ski Team X-country 2016/2017 SKL, Anläggningar för kultur, idrott och fritid 2014 Regeringsbeslut S2015/08201/FS Regeringsbeslut S2016/07732/FS SOU 2008:59, Föreningsfostran och tävlingsfostran – En utvärdering av sta- tens stöd till idrotten SOU 2016:19, blir svensk lag SSF regler längd 130.1.4 , Hälsa och välfärd hos barn med funktionsnedsätt- ning, 2012 Statens stöd till idrotten, uppföljning 2015 , rapport, Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet Stier, , Blod, svett och tårar – Ledarkulturen inom svensk landslagsgym- nastik – belyst och problematiserad, 2012 , Utvärdering av , 2015 , Så funkar ungdomsfotbollen – Om gemenskap och konflikter i världens roligaste idrott, 2013 , Fotbollens spela, lek och lär – Svensk barn- och ungdomsfotbolls inriktning, 2014 REFERENSER 2016/17:12 , verksamhetsberättelse 2010/2011 , verksamhetsberättelse 2011/2012 , verksamhetsberättelse 2014/2015 , Barn- och ungdomstemautredningen, , verksamhetsberättelse 2015/2016 , Jämställdhets- och mångfaldspolicy , Riktlinjer kring vallning, Barn & Ungdom – tips från landslagets vallateam Svenska Skidförbundets riktlinjer för barn ; Blågula vägen Svenska Skidförbundets riktlinjer för ungdoms-, junior- och seniorträning i längdskidor Svenska Skidförbundets riktlinjer för ungdoms-, junior- och seniorträning i längdskidor SvFF, Utvecklingsplan för barn- och ungdomsfotboll 2017–2019, underlag till Idrottslyftet , och , Utvärdering av implementeringen av spelarutbildningsplan, slutrapport, , kommunstyrelsens sammanträdesprotokoll 2016-09- 06 , verksamhetsberättelse och årsredovisning –2016- 04-30 2016/17:12 REFERENSER Intervjuer och information m.m. , intervju och e-brev och Barnombudsmannen , e-brev ), intervjuer och , intervju och e-brev REFERENSER 2016/17:12 kommun, intervju och e-brev hockey, intervjuer , och brev 2017- 01-12 uppföljnings- och utvärderingsgrupp, intern utfrågning 2016- 06-16 Hockey, intervju och e-brev Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF), intervju 2016- 05-14 , intervju och e-brev , intervju , e-brev och (), intervjuer och och e-brev , intervju och e-brev Seminarium, Barn- och ungdomsidrottens utveckling , studiebesök och intervju , intervju och e-brev och , intervju , längdkonsulten för de nordligaste distrikten, intervju och e-brev i , studiebesök och intervju (SvFF), intervju , e-brev , och . , intervju , e-brev och 2016/17:12 REFERENSER (), intervju , e-brev och Svenska Skidförbundets längdgren (SSF längd), intervju , e-brev och Kommuner och Landsting (SKL), intervju och e-brev och , intervju och e-brev , intervju och Åmåls kommun, intervju fotbollsklubb, intervju kommun, intervju Redovisning avser medlemsförbunden . Denna bilaga innehåller en fallstudie av fotbollen i . Beskrivningen syftar till att redovisa exempel på dels hur de statliga målen har genomförts i verksamheten, dels vilka resultat som den statliga finansieringen har bidragit till. Beskrivningen utgår framför allt från skriftligt material som har komplet- terats med underlag från intervjuer. (SvFF) representerar tre olika idrotter: fotboll, fut- sal och beach soccer. SvFF:s regionala organ består av 24 distrikt, specialdistriktsidrottsförbund (SDF) som täcker hela . Förbundet – finansiering och antal anställda Tabell A Finansiering och antal anställda på förbundet Intäkter och bidrag (tkr) Reklam och sponsring m.m. * Summa intäkter och bidrag Antal anställda i medeltal * Inklusive förvärv av rättigheter till marknadsvärde. Källa: verksamhetsberättelser . Av tabell A framgår att reklam och sponsring m.m. är överlag viktiga inkoms- ter för förbundet –2015. Sponsringen från AB uppgick till , 2012 inklusive Tipselit Flick. Motsvarande sponsring var men huruvida Tipselit Flick ingick även detta år framgår inte. SvFF uppger man fördelade till Tipselit 2016. AB är enligt förbundet det enda statliga bolaget som sponsrar SvFF.254 254 SvFF, e-brev . BILAGA 2: FOTBOLL Övriga intäkter består av bl.a. intäkter från evenemang, sändningsrättig- heter för TV och radio samt ersättning för slutspel under mästerskap. Bidragen från () har ökat från till (se nedan). Antalet anställda vid förbundet har varit förhållandevis och uppgår till ca 160 personer. Tabell B Specifikation av statliga bidrag Specifikation bidrag RF (tkr) Eventuellt övrigt offentligt stöd (lönebi- Källa: SvFF, e-brev . Av tabell B framgår att bidragen från RF har ökat något . Det är framför allt SF-stödet som har ökat med ca medan me- del för Idrottslyftet har minskat med ca . är det SF som får mest statliga bidrag. Av tabell C framgår antalet utövare i fotbollsföreningar antalet föreningar . saknas uppgifter enligt SvFF. Tabell C Antal utövare fördelat på åldersgrupp och antal föreningar åren 2013–2014 Pojkar upp till 7 år Flickor upp till 7 år Pojkar 7–12 år Flickor 7–12 år Pojkar 13–20 år Flickor 10–20 år Källa: SvFF, e-brev , och egen bearbetning. 2016/17:12 BILAGA 2: FOTBOLL Av tabellen framgår att antalet föreningar har minskat något . Det är ungefär 2 000 föreningar som har barn- och ungdomsverksamhet. Vidare framgår att antalet barn och ungdomar som spelar fotboll i för- eningar har ökat något . Flickor i åldersgrupperna , 7–, och över svarar för den största relativa ökningen. Pojkar i åldersgruppen 7–svarar för den största ökningen när det gäller antalet utövare. I denna åldersgrupp finns merparten av de barn och ungdo- mar som spelar fotboll i föreningar. SvFF pekar på att antalet fotbollsspelare i såväl som mins- kar. Många barn prövar på och börjar med fotboll, men man lyckas inte behålla alla i verksamheten och man tappar många i för tidig ålder. I den föreningsen- kät som svensk fotboll har genomfört konstateras att spelar hälften av pojkarna fotboll och av flickorna. Samma rapport visar att till tappar man ca hälften av pojkarna och av flickorna. I stora fotbollsdistrikt som Västergöt- land och har man gått från 7 till 8 juniorserier (17–19 åringar) till en eller två serier. Det minskade antalet seniorspelare i svensk fotboll innebär att många juniorer får spela även seniorfotboll. vet vi att ca 40 000 ung- domar (400 lag), enligt Korpens siffror, spelar fotboll där. Perioden –2011 tappade fotbollen av det lokala aktivitets- stödet. Men där fanns en spridning från som ökade till som minskade med 23 procent.255 I en intervju uppges att den europeiska fotbollsorganisationen har in- rättat ett särskilt projekt på grund av att många slutar Grow 2020. Vidare nämndes att SvFF håller på att inrätta en doktorandtjänst i med inrikt- ning på orsakerna till att så många tonåringar lämnar fotbollen.256 Av intervjuer med föreningar får man följande bild av förändringen av an- talet medlemmar bland barn och ungdomar. Knatteskola, bollkul eller prova- på-verksamhet för 5–6-åringar är populära och många barn deltar, i synnerhet pojkar.257 En förening uppger att det är först till kvarn som gäller för pojkar, och det gynnar barn med aktiva föräldrar. Fördelningen är ca 100 pojkar och 20 flickor. Man försöker få in fler flickor.258 I en kommun finns en form av organiserad spontanidrott inom kvartersfot- bollen, Kvartersen där barn från hela kommunen samlas och spelar fotboll upp till 11–12-årsåldern. Alla får en inbjudan att vara med och alla uppges komma utom invandrartjejer. (Se vidare underbilaga 1). I finns en särskild förening för flickor, , och en för pojkar, . 255SvFF Utvecklingsplan för barn- och ungdomsfotboll 2017–2019. Underlag till Idrottslyf- tet. 257Intervjuer , fotbollsklubb , 2016- 10-16. 258Östersunds fotbollsklubb, . BILAGA 2: FOTBOLL eningarna börjar man spela när man är , men många fortsätter att spela både i Kvartersen och i den aktuella föreningen.259 En förklaring till att många slutar spela fotboll kan vara att skolarbetet stäl- ler högre krav ju äldre ungdomarna blir och att tiden blir en knapp resurs där ungdomarna måste prioritera. Det är naturligt om man prioriterar skolarbete före idrottande, i alla fall för de som inte ser idrotten som ett yrke.260 Föreningarna uppger att många barn antingen slutar eller mellan högstadiet och gymnasiet. Det ställs då högre krav i skolan och man vill styra mer över sin egen tid. I en förening slutar flickorna när de har deltagit i . En samstämmig uppfattning är att flickor slutar tidigare och i högre grad än pojkar. Pojkar slutar också, men normalt sett inte i samma ut- sträckning, och ofta går det ändå att få ihop lag trots att många pojkar slutar. I ett fall uppmärksammas att skolan är viktig som introduktion för flickor. De börjar ofta senare än pojkar, i 9–10 årsåldern.261 En förening menar att det är många flickor som spelar fotboll med ca 130–150 flickor av totalt ca 400 barn och ungdomar. Men man har inget lag där flickorna kan fortsätta.262 En annan förening har inget flicklag över huvud taget.263 Av en intervju framgår att det inte går att peka på en enda orsak till varför barn och ungdomar slutar träna fotboll. En generell anledning är att man måste vara bra för att spela, att det finns en prestationskultur. Det är viktigt att hitta rätt klubb för sin nivå. Det finns en annan konkurrensmentalitet än tidi- gare. Man byter också förening oftare än tidigare.264 Överlag har inte föreningarna några problem med rekryteringen av barn och ungdomar med undantag för flickor. En förening uppger att man inte har haft framgång med damsektionen .