rfr · H40WRFR11 · 2017-01-01 00:00:00 — Det går inte att införa momsregler, utan då väljer man en annan skatt. Man kan diskutera om den utformningen är den bästa – det vet inte jag. Det kanske finns någon annan. Syftet är att åstadkomma neutralitet mellan finansbranschen, som är skattemässigt gynnad, och andra branscher. Om du menar allvar med den där boxen får du vara lite mer seriöst inne på hur man ska hantera problemet. Jag vill också ta upp en helt annan fråga som kom upp tidigare: En massa jobb rationaliseras bort genom datorisering och rationalisering. Är detta nu stora faror för sysselsättningen ? Åtgärderna är nog inte i första hand skattesystemet, men jag är inte så orolig för detta. var större delen av befolkningen sysselsatt i jordbruket. är det kanske , med en större jordbruksproduktion än vi hade då. SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID samma utveckling i industrin. En massa jobb har försvunnit, och industripro- duktionen har aldrig varit större än den är . Denna utveckling kommer att Detta har inte lett till katastrofer, utan folk har slussats till andra näringar. Det är framför allt servicesektorn som har sugit upp, och det kommer förmod- ligen fortsatt att ske , såvitt jag kan se. Bara för att ta ett exempel: turism- och restaurangnäringen. Till följd av ökad levnadsstandard spenderar folk mer pengar på detta, och där skapas nya jobb. Jag säger inte att det är problemfritt, men jag är inte orolig för någon hotande sysselsättnings- katastrof på grund av rationaliseringar. tog upp en rad frågor. Jag håller med om mycket. naturligtvis bra om fler människor diskuterar skattepolitiken. Det vilar ett stort ansvar på er som är förtroendevalda att föra ut denna diskussion bland svenska Du ångrade den slopade arvs- och gåvoskatten. Det gläder mig att höra Vi får väl se om vi kan driva en gemensam kampanj för att återinföra den och få det som i de flesta andra länder i . också arvs- och gåvoskatten, men de flesta länder har alltså kvar den. Sedan tog du upp en fråga som jag inte riktigt vet om jag håller med om – att företagsskattereformen inte har lett till ökade investeringar. siffrorna framför mig, men jag vågar påstå att investeringarna visst har ökat Jag tror att den reform som genomfördes, där det sedan i och för sig har gjorts vissa justeringar, har varit positiv för Men jag har inte någon statistik framför mig, så jag kan inte se exakt hur utvecklingen har varit. : Jag ska fatta mig förhållandevis kort. Jag menar inte att vi nöd- vändigtvis ska höja skattetrycket. Om en skattereform ska kunna förankras över blockgränserna tror jag att utgångspunkten i ett sådant arbete och i en sådan diskussion måste vara oförändrat skatteuttag. Annars tror jag att man får den här ideologiska debatten, för man kan ju diskutera hur stor staten i bred mening ska vara och vad man kan göra av det hela. När det gäller arbetsdiskussioner är det återigen så att det i stor utsträckning handlar om – också för att förbättra skatteintäkter – att de människor som är beroende av bidrag och stöd kommer att få arbete och kunna nyttogöra sina kvaliteter i samhället. Det vi ser i med som ska stänga gränser och motsvarande är att inte utnyttja den möjlighet som de och har i och med de många resurser som finns i landet som kan ge oss en bättre demografisk utveckling. Det är viktigare att fokusera på att göra detta, för det ger också ökade skatteintäkter. Allra sist: Det där med arvs- och gåvoskatt är en symbolfråga. Det gav aldrig några pengar. (: Det gjorde det visst.) SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID Ja, några miljarder, då. Men man kan ha synpunkter trots det, för det är som någon skrev i ett remissvar : Det är bara vid oplanerade dödsfall som arvsskatt betalas. Annars planerar man bort den. Det fanns också generationsväxlingsproblem, så det är inte bara att återinföra den. , LO: Jag fick en fråga om bolagsskatten. Min uppfattning är att som en öppen ekonomi inte har möjlighet att avvika så mycket när det gäller bolagsskatten. Vi har att förhålla oss till omvärlden, så jag har egentligen ingen synpunkt på den sänkning som gjordes. Däremot verkade det som att bankerna än en gång kom väldigt väl ut ur bolagsskattesänkningen. Det föranleder mig att kort kommentera den finansskatt som diskuteras. Man kan diskutera om detta är den mest optimala tekniska lösningen. Man kan konstatera att det är svårt att lägga moms på finansiella tjänster, och det är dessutom inte lagligt EU-rättsligt. Det är den väg som man nu föreslår i utredningen och som man har gått i och och är på väg att gå i andra länder. Jag tycker att det är ganska rimligt. Jag är kanske något förvånad över att argumenten mot finansskatt är att det pågår en strukturomvandling i finanssektorn. Jag gillar marknadsekonomi, frihandel och öppenhet. Vi kan inte använda skatter för att hindra strukturomvandling. Vi kan inte skattesubventionera finanssektorn med motivet att vi ska hindra en strukturomvandling som pågår och som kommer att inträffa ändå. Det har jag svårt att se. , : Jag fick en fråga om likformig optimal beskattning av 3:12-reglerna och om jag kunde hjälpa er med den. Jag vill börja med att säga att ett skattesystem som är enkelt, transparent och legitimt är någonting som man eftersträvar. Det tror jag inte att någon skulle argumentera emot. Jag tror att alla vill ha ett enkelt, legitimt och transparent skattesystem. Problemet är att har relativt höga skatter och att vi måste förhålla oss till att vi lever i en global värld, vilket gör att det är svårt att ha lika höga skatter på kapital som på arbetskraft – därav det duala skattesystemet och därav också de omtvistade 3:12-reglerna, som jag inte tror att jag nämnde i mitt anförande för att slippa ge mig in på det. I alla fall kan man säga en hel del om 3:12. Hur ska man se på beskattning av fåmansbolag? Som akademiker är det ganska enkelt, för då kan man hålla sig till en teoretisk diskussion och argumentera för hur det ska beskattas. Men verkligheten är en helt annan, där man hamnar i gränsdragningsproblem. Men man kan konstatera, som någon tidigare sa här , att skattesystemet som det ser ut gynnar stora, väletablerade och vinstdrivande företag. Vi har låg bolagsskatt, och går man med vinst gynnas man av den. Vi har generösa ränteavdrag gentemot många andra länder som gör att de som kan lånefinansiera sig får en lägre kapitalkostnad. Vi har inte så generösa förlustavdrag; de kan inte användas om man inte går med vinst. SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID Dessutom har vi en hög utdelningsskatt som gör att om man går med vinst och återinvesterar vinsten blir det en billigare kapitalkostnad än det blir för företag som inte har vinst. Man kan också ta in detta att stora multinationella företag kan utnyttja andra länders skattesystem. Kontentan blir att vi egentligen inte har ett neutralt skattesystem från början, utan vi har ett skattesystem som gynnar storföretag. var det man ville uppnå . Vi trodde på stordriftsfördelar, och vi skulle ha stora företag där många var anställda. Dessutom kunde vi äga dem gemensamt via löntagarfonder. Det var lite grann den livsideologin vi levde lever vi i en annan värld där vi behöver en mer dynamisk företagsstruktur, där företag försvinner och företag måste skapas. Frågan är: Hur ska vi se på fåmansbeskattningen i ljuset av det? helst vilja se att vi började med att skapa en symmetri mellan beskattningen och stora och små företag. Hur man sedan i praktiken gör det är en svår gräns- Om man är entreprenör kan man argumentera för att man skapar jobb och att det blir positiva spridningseffekter i ekonomin. tar också en högre risk än någon som är anställd. Då kanske det är okej att ha en lägre skattesats. Men om man inte är entreprenör utan kanske en nödvän- dighetsföretagare, en self employed, som inte skapar de här positiva externaliteterna – hur ska man då beskattas? Och hur kan man a priori veta vilken typ av entreprenör vi talar om? Rent teoretiskt kan man kanske motivera att man ska ha en lite lägre skatt Men hur vet vi i praktiken vilka entreprenörer som lyckas och får spridningseffekter i ekonomin och vilka som inte gör det? Det är däriproblematiken ligger, och jag skulle tycka att det vore önskvärt om vi kunde slippa 3:12-regelverket över huvud taget eftersom det är så Man ska också komma ihåg att merparten av skatteintäkterna kommer från arbetsinkomst och moms. Det är av skatteintäkterna. talar alltså om ganska små skatteintäkter från detta. Det kanske är lite för stort fokus på de företag som eventuellt försöker kringgå skatt när den stora mer- parten av skatteintäkterna kommer från arbete och konsumtion. att ha ett skattesystem som gynnar arbetsklimatet, som även gynnar konsum- tionen och som får folk i arbete. kan det kännas som att 3:12-reglerna har fått lite väl stort fokus i debatten. Vi har större bekymmer i det svenska skattesystemet än just detta. (S): Tack så mycket för era olika inspel! Flera av er har talat om globala utmaningar. Jag tror att det var som sa att stater går samman för att klara dessa utmaningar. Jag tänker att en av de internationella utma- ningarna är ojämställdheten. Den har vi inte talat om alls . ändå till att ställa en fråga om detta. Att kvinnors förvärvsfrekvens är lägre utanför vet vi. att få kvinnor i allmänhet, och kanske gifta kvinnor i synnerhet, jobbar heltid. SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID En anledning kanske vi kan tillskriva avsaknaden av kollektiv barnomsorg. Men sambeskattning är också vanligt utomlands. Vilka möjligheter ser du att sprida den svenska särbeskattningsmodellen utomlands som en viktig hörnsten i varje lands jämställdhetspolitik? (M): Ordförande! Jag vill börja med att rikta ett tack till presidiet och till kansliet för ett jättefint program. Jag vill också rikta mig till talarna och tacka för att ni har fyllt det med mycket kunskap och bra perspektiv. Rubriken på min fråga skulle kunna vara ”skatten och entreprenören”. Jag skulle gärna vilja be från och från att reflektera över frågan. Vi närmar oss nu 1 miljon människor i utanförskap. sägs det gälla 980 000 människor, enligt regeringens budget. vet vi att fyra av fem av de jobb som skapas, skapas just hos småföretagarna. Som nämndes här från handlar det om skattehöjningar, både sådana som har varit och sådana som är på gång, på jobb och företagande på runt . 3:2 har nämnts, och även finansskatten har nämnts. Finansskatten kanske har nämnts som något som slår mest mot banksektorn, men det visar sig att den slår mot över 300 000 företag, alltså även mot entreprenörer, i alla fall som det verkar enligt utredningen. som vi är inne i något slags skattehöjningsperspektiv just nu ser vi i den internationella kontexten att det är precis tvärtom. Där är det snarare sänkningar av skatter man diskuterar. Vi har hört att har något slags idé om att sänka flera olika skatter för att stimulera tillväxt och jobb och därmed få fler människor i arbete. Men jag skulle gärna vilja höra också med vilka steg – de viktigaste stegen – i förändringar i skattesystemet ni anser att man skulle göra för att hjälpa människor att gå från utanförskap till arbete. (C): I är vi bekymrade över situationen i tidningsbranschen i . Mycket handlar om konkurrensen om reklampengarna, där man har svårt att hävda sig beroende på att Google och Facebook är skattemässigt favoriserade. Ser vi några möjligheter att komma åt beskattning i av de här amerikanska storbolagen och de intäkter som de har i ? Som jag har uppfattat det vidtar vissa länder en del åtgärder. Vilka förutsättningar har vi i att göra någonting? Ordföranden: du frågan till någon speciell? (C): Nej, egentligen inte. Jag är tacksam om det är någon som vill försöka svara. SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID Ordföranden: för frågorna! Det blir inte någon ytterligare frågerunda, utan frågandet är slut och vi går in på svarandet. , : Den fråga jag fick ställd till mig gäller orättvisan mellan män och kvinnor och om den svenska modellen med särbeskattning av makar vore en modell för världen. Jag sysslar inte med jämställdhetsrätt alls, men min personliga åsikt om detta är att det såklart vore väldigt bra. Men det närmaste jag har kommit jämställdhetstankar här är att det är åtta manliga och tre kvinnliga talare. Mer än så kan jag nog inte reflektera i mitt svar, är jag rädd. , : Utanförskap är ett stort problem som vi alla är medvetna om. Frågan är i vilken grad skattesystemet kan lösa det. Det måste man nog hantera från flera olika håll. Men jag tror att skattesystemet kan göra vissa saker, och huvudproblemet är att vi har alldeles för höga ingångslöner. Det kostar för mycket att anställa människor som inte lever upp till den produktivitet som kostnaden innebär. Då kan skattesystemet hjälpa till med att göra prislappen mindre. Många länder har liksom ett jobbskatteavdrag av denna anledning: att få in folk på arbetsmarknaden. Jag kan tycka att det svenska jobbskatteavdraget har en ganska lustig utformning. Det är inte speciellt generöst i början, utan det är i stället utsmetat på samtliga inkomsttagare, förutom att det nu har förändrats så att det inte gäller fullt ut. Men vårt jobbskatteavdrag blir väldigt kostsamt. Man skulle kunna göra ett mycket effektivare jobbskatteavdrag som är mer riktat mot dem som står utanför arbetsmarknaden för att hjälpa dem att komma in. Det skulle leda till högre marginaleffekter, och det är väl det som är anledningen till att vi inte har haft ett sådant jobbskatteavdrag som är vanligt i andra länder. Det har i stället gällt alla inkomsttagare. På något sätt måste man sänka marginalskatterna. Man kan inte bara införa ett generöst jobbskatteavdrag utan att sänka marginalskatterna för andra inkomsttagare. Se över skattesystemet! Utnyttja en momsbreddning dels av skattebasen men också av skattesatserna! Inför en ordentlig fastighetsskatt igen! Den kanske till och med ska vara progressiv. Om vi nu vill ha en progression i vårt skattesystem är det allt svårare att beskatta höginkomsttagare, för de är rörligare än låginkomsttagare. Ett sätt att få progression är kanske att ha en progressiv fastighetsskatt. Det finns alltså sätt att få in mer skatteintäkter som skulle kunna finansiera sänkta marginalskatter. Ett skarpare och inte så trubbigt jobbskatteavdrag kanske då skulle vara en väg att gå. Jag tror också att arbetsmarknadslagstiftningen behöver luckras upp generellt sett, men det ligger utanför skatteområdet. och är ett annat sätt som skulle kunna stimulera till fler jobb för lågproduktiva. SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID Jag tror dock som sagt inte att det ligger enbart på skattesystemet att fixa detta. , : När krisen kom tror jag att vi hade 4 ½ miljon jobb. Sedan sjönk siffran till 3,9 miljoner. har det netto skapats i storleksordningen 1 miljon jobb i den privata sektorn. Det handlar i hög grad om att inte var något riktigt tjänstesamhälle. Det fanns knappt några restauranger när jag växte upp. har vi, speciellt i de täta miljöerna, ett differentierat tjänstesamhälle. Även en rektor som driver en skola är beroende av ett lokalt städbolag som har förmåga att leda människor i städning. Rektorn skulle inte klara det med egna anställda. Hela denna differentiering baserad på företag som är bra på någonting har gjort att vi har kunnat höja sysselsättningen trots en stor invandring av människor som ofta har låg utbildning. , med den flyktinginvandring som vi har haft med en betydande andel som inte ens har grundskolekompetens, är det ännu mer angeläget. Detta måste gå vidare, och att försvåra eller göra det mindre lönsamt att starta företag och ta hand om och organisera verksamheter är inte en klok väg att gå eftersom offentlig sektor själv inte klarar av detta. Man säger att vi ska införa lärlingsprogram eller traineeprogram, och man lägger ned mycket på det. Jag kan tänka mig att det kostar miljarder bara administrativt. talar vi om några få personer som har fått jobb den vägen. Det går inte att organisera detta i offentlig sektor. Det andra skäl som är viktigt när det gäller entreprenörskap är att den mer avancerade delen, spetskompetensen, måste finansieras. Då har vi dilemmat att de pengar som kan finansiera detta spar vi bara via våra arbetsgivare i pensionssparande eller i andra former. Då måste det till mellanhänder som ser till att rekrytera rätt människor och att pengarna kommer in i företagen. Utan bra optionsbeskattning och andra incitamentsmöjligheter för att få människor att i stället för att jobba i det säkra gamla storföretaget, med alla de förmåner och den trygghet som finns i det, vilja göra något annat blir det svårt att uppnå detta. Om man inte kan dra människor till det här måste man kunna dela med sig av ägandet. Annars kommer inte de här pengarna att jobba med att bygga det nya. Båda dessa två utmaningar är viktiga, och vi borde tänka i termer av det. Vilken skattenivå detta sedan klarar av blir en empirisk fråga. Där måste man pröva sig fram. Men min erfarenhet är att jobbet återstår att få beslutsfattare att ens förstå att man bör tänka i de här banorna. När man väl har lyckats med det blir det nog lättare att tala om vilka skattesatser man ska ha. , PWC: Frågan från gällde vad man kan göra om internationella koncerner bedriver verksamhet i och inte beskattas här. Det finns olika aspekter av BEPS som siktar på just det. Antingen driver man företag inom ett dotterbolag här i , och sedan är det mer en fråga SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID om vilka vinster man allokerar till detta bolag. Det är i sig en svår fråga; det är transfer pricing. Där finns som sagt BEPS, man ska ha transfer pricing- dokumentation och så vidare. Det finns också de som bedriver verksamhet i utan att ha ett dotter- Då är frågan: Ska den internationella koncernen anses ha ett fast driftställe här i , och ska det allokeras vinster till det? vissa av de här action plans i BEPS. Man skärper definitionen av fast driftställe och hur man ska allokera vinster. Det är en svår fråga, och det handlar om bevisvärdering och så vidare. Men det sker i alla fall lite förändringar just som ett led i BEPS, och sedan får man se vad det blir av detta. (S), vice ordförande skatteutskottet: Det händer mycket inom Det är många utredningar som är under debatt, och det är många EU-initiativ som debatteras. har valt att delta i den politiska debatten genom några öppna seminarier. Det förra seminariet hand- lade om BEPS, och dagens seminarium har handlat om skattereformen – historia och framtid. Man bär med sig mycket argumentation från detta seminarium som kommer att vara viktig i den fortsatta politiska debatten. Vi kan konstatera att var inte medlem i EU, vi hade inte internet och vi hade en helt annan globaliserad värld än . De argument som jag, och jag tror många ledamöter, kommer att bära med sig i den politiska debatten är beskrivning av den historiska skattereformen, som vi nu kan sätta i ett sammanhang med breda skattebaser, låg skattesats och en enkelhet. konstatera att det finns mer än 600 undantag. Det känns ibland mer som att det är ett avdragssystem än ett skattesystem. Vi kommer att bära med oss argument om att det är dags för en ny skattereform. och förde ett resone- mang om tillväxt och gav exempel på skatteväxlingsidéer. en beskrivning av hur världen har ändrats och av konsumtionsskatter. gav exempel på skatteväxling när det gäller de gröna frågorna och gjorde en internationell utblick. talade om den internationella utblicken och det som skatteutskottet verkligen håller på med just nu – frågor Det är högaktuellt. gav oss en beskrivning av rättssäkerhetsperspek- tivet och det internationella perspektivet. gav oss en beskrivning av behov av många skattereformer i kontrast till en stor skattereform och en central del i argumentationen om svensk konkurrenskraft. hade fyra punkter om att vi måste se till att vi har en långsiktig princip när det gäller de offentliga finanserna och skattesystemet och att vi har en god ekonomi i vårt land och i vår budget. Han talade om att vi behöver ha ett enkelt och begripligt system, en enhetlighet och en fördelningspolitisk SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID Tack vare tv-sändningen och användandet av andra moderna medier kan många personer följa detta seminarium och ta del av det tänk som har kommit från seminariedeltagarna. Många kan ta del av den kunskapen. Det känns alltså bra att detta har varit tv-sänt och att man kan se det på webben. Med dessa ord vill jag tacka alla som har deltagit, och jag vill också tacka alla som har lyssnat och sett seminariet på tv. BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILAGA BILAGA BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILAGA BILAGA BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILAGA BILAGA BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILAGA BILAGA BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILAGA BILAGA BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILAGA BILAGA BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILAGA BILAGA BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILAGA BILAGA BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILAGA BILAGA BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILAGA BILAGA BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILAGA BILAGA BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILAGA BILAGA BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILAGA BILAGA BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILAGA BILAGA BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILAGA BILAGA BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILAGA BILAGA BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILAGA BILAGA BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILAGA BILAGA BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILAGA BILAGA BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET BILAGA BILAGA BILDMATERIAL FRÅN SEMINARIET Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med särskild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriade bränslen i industriella processer, så kallade offentliga utfrågning om idrott och fysisk aktivitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa hearing om journalisters och medie- redaktioners säkerhet och arbetsförutsättningar Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av offentliga utfrågning om Finsam – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser seminarium om internationellt samarbete mot Offentlig utfrågning om ett handelsavtal mellan och offentliga utfrågning om unga vuxnas möjlighet att finansiera ett eget boende Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Om krisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte-