rfr · H40WRFR24 · 2017-01-01 00:00:00 — tittar på till exempel innovationsindex och andra frågor. Man ska ha klart för sig att just när det gäller den komparativa fördelen av handel och internationell FDI är det inte det som är den starka sidan. Sedan har vi också det som kallas New Economic Geography, som Krugman skrivit om. Där talar man i stället om det som företagen uppenbarli- gen talar om, det vill säga skalfördelar, marknadsstorlek, var vill man expan- dera, var man vill vara och så vidare. Sedan har vi det som kallas för information-spillover-teorier. egentligen om att kunskap i sig spiller över på ett sätt som är positivt för övriga Det har fostrat idén om kluster och så vidare. Det är inte alls den gamla bruksidén att jag vill vara ensam på en ort. Man vill helst vara samlokaliserad med tio likadana aktörer. Det är ett väldigt paradigmskifte i det avseendet. blir någon form av information-spillover som stärker alla företagen. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET varit väldigt gångbart de senaste kanske 20 åren. Här är FOU, utbildning, regelverk, lokaliseringsbeslut och så vidare väldigt kopplade till varandra och till att man kan skapa de positiva miljöerna. är väl det absolut mest kända exemplet. Sedan finns det icke-ekonomiska teorier kring detta också. Då talar man egentligen om attraktivitet. Det är livskvalitet. I stället för att man tänker att människorna följer produktionen vänder man på det. I mer sociologiska studier tittar man i stället på att det snarare är produktionen som följer människor. Där det bor människor som är duktiga, kompetenta och så vidare och har bra drivkrafter kommer man också att skapa en produktion som är spännande. Det är lite ett annat perspektiv. Ska man göra det lite enkelt kan man säga att det är billigt och dyrt, stort och litet, kunskapsintensivt mot arbetsintensivt, och kul eller tråkigt. Man kan konstatera att , , förefaller uppfylla en hel del av dem. De är lite tveksamma på billig och dyr. Det är relativt dyrt i . Men de är stora, kunskapsintensiva, och är kul. Då får man mycket lättare att attrahera stora starka företag. Är då konkurrenskraftigt, alltså dyrt i förhållande till det man säljer? Man kan ta ett högre pris för tyska bilar än vad man till exempel kan göra för franska och italienska bilar. Men det betyder inte för den skull att tyska bilar är mindre konkurrenskraftiga. Man måste ställa det i relation till den produktion vi har. Tittar vi här ser vi det som är svensk bytesbalans, det vill säga i praktiken hur relationen mellan import och export ser ut. Vi brukar ha en stor debatt om att är en exportdopad ekonomi. Det har varit väldigt mycket diskussioner på internationell nivå och även på G20 att det är valutamanipulationer och lite annat. Man kan konstatera att vi i nog ska vara glada över att vi är ett så litet land. Om vi hade varit i paritet med tror jag att vi hade haft en extremt stor diskussion om vårt stora och kontinuerliga bytesbalansöverskott. Den enda anledningen till att inte har den debatten är att vi är så små. Vi har ett betydligt större överskott än till exempel . Vi hade bitvis också ett större överskott än , och så vidare. Svensk ekonomi och svensk exportindustri är väldigt konkurrenskraftiga. Då kan man tänka sig att tillväxten ändå är dålig. Det här har jag knyckt från Bloomberg . Tittar man på tillväxttakten i olika länder över ser vi att konkurrerar ut både , , UK och . har haft både extremt stora exportframgångar och en väldigt genomsnittligt hög tillväxt. Den enda slutsatsen av detta är att är konkurrenskraftigt. Då kan man relatera det till den första satsen jag sa. Den komparativa fördelen för ligger inte på skatteområdet. har i genomsnitt lite högre skatter när det gäller både bolagsskatter och så vidare och marginalskatter och inkomstskatter och så vidare än ett genomsnittligt OECD-land. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET Då måste man ställa sig frågan: Hur ser egentligen den svenska affärsmo- Den är uppenbarligen väldigt framgångsrik. inte det neoklassiska perspektivet, det vill säga enbart lägst kostnad, som har dominerat den svenska modellen. Den svenska modellen har uppenbarligen fokuserat på att vara mer kunskapsintensiv, konkurrenskraftig, flexibel och så vidare, och förhoppningsvis kul, det vill säga andra faktorer än de rena kost- Man kan då undra lite: Har vi några problem när det gäller stor, kunskaps- intensiv och kul? Jag skulle faktiskt säga att vi har allvarliga och betydande problem som hotar den svenska affärsmodellen. Jag skulle vilja påstå att vår restsituation snarare är att vi hamnar i en konkurrens om just lägsta skatter om vi inte kan bevara de övriga konkurrensfördelarna. Man ska nog inte hoppa i båten: Vi ska ha lägst skatter. Det är inte den båten man vill vara i. Man vill vara i båten: Vi kan ha de skatter vi har, men vi är ändå konkurrenskraftiga. Det är den båten man vill vara i. Vad är det då som Spotify nämndes här tidigare. En av de frågorna de lyfte fram var bostäder. Vi har en akut brist i tillväxtregionerna på bostäder. Det är inte minst bostäder Alla kan inte vara höginkomsttagare i och köpa in sig till kvadraten i . också ha ett system som fungerar för normalinkomsttagare. Här har vi helt uppenbart jättestora brister som måste åtgärdas. Jag skrev en rapport när jag var LO-ekonom till . tala om de största tillväxthindren. Jag upptäckte redan då att det absolut största tillväxthindret för var bostäder. Det var helt okonkurrerat av andra Det är också relaterat till stor. är den största regionen, den mest diversifierade, dynamiska och så vidare. Då är det naturligtvis till nackdel för Det handlar också om skattesubventioner och regel- När det gäller forsknings- och utbildningspolitiken visade framföt- terna på det området . har inte gjort det de senaste 15 Vi har inte expanderat vare sig forskning eller högre utbildning särskilt Vi har dessutom haft väldigt kraftigt fallande resultat inom skolan och differentierade resultat där de som är sämst presterar ännu sämre än tidigare men där inte de bättre heller presterar bättre. Det är naturligtvis oerhört be- Vi har också FOU-politiken. Vi har ett oroväckande beroende av ett fåtal svenska storföretag när det gäller forskning och utveckling. Det gör att om bolag väljer att lämna kan det skada svensk FOU Här tycker jag att det finns all anledning att fundera över hur både skattesubventioner och regelverk ser ut för att se till att knyta dessa före- tag närmare sig och också se till att det finns andra institutioner och aktörer som utvecklar mer forskning och utveckling. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET Det handlar också om socialpolitiken, utanförskapet och EU. Det är en effekt som direkt slår på arbetskraftsförsörjningen. Vi vet att det blir lägre sysselsättningskrav och en lägre övergång till både gymnasium och högre utbildning och så vidare. I längden är detta helt livsfarligt för svenskt näringsliv. Vi är en så liten nation att vi inte har råd att lämna stora grupper bakom oss utan de möjligheter som de själva skulle kunna ha om de inte hamnade i ett utanförskap. Det finns väldigt mycket att göra inom politiken helt enkelt som har att göra med både skattesubventioner och regelverk. Det finns det också inom näringspolitiken när det gäller innovationer. Det är i grund och botten den svenska affärsmodellen. Jag tror inte att ska sträva efter att komma högst upp på de skattetabeller som PWC och så vidare gör. Jag tror att den svenska modellen är att ha starka komparativa fördelar på övriga områden. Men hotas dessa kommer vi att få börja konkurrera med lägst skatter. , Business : Stort tack till skatteutskottet för att jag får möjlighet att ge Business syn på dessa synnerligen viktiga frågor. De sträcker sig lite längre än enbart till skatterna. Vi är nu mycket inne på den internationella konkurrenskraften. som liten öppen ekonomi är väldigt utsatt för vad som händer i omvärlden. Mitt namn är . Jag är chefsekonom på . Vad vi jobbar med är att främja och hjälpa alla svenska företag att nå sin fulla internationella potential som vi ska attrahera investeringar till . När jag kom in som chefsekonom tänkte jag: Vad handlar det egentligen om? är konkurrenskraftigt på den internationella marknaden. Men vi vet alla att om vi enbart tittar på exporten tappar vi i marknadsandelar. är svenska företag väldigt verksamma ute på internationella marknaden, och mycket av försäljningen sker lokalt. Då får man fundera på: Har nackdelar som gör att företag lämnar landet, eller kan det vara så att det krävs av andra skäl? Där lutar vi mycket åt att så som det ser ut i stora delar av världen krävs det att du har en närvaro, en lokal produktion. Man måste titta på andra sidan av myntet, och då kommer investeringarna in. Det är också viktigt att vi är attraktiva i för utländska investeringar. Där visar mycket forskning att ägandet i sig, om det är svenskt eller utländskt, när det gäller exempelvis FOU och huvudkontor inte har någon betydelse. Vad har skatterna för betydelse i detta? Det är viktigt. Skatter är snedvridande, och det är klart att man måste vara konkurrenskraftig. gjorde Business en undersökning. En rapport publicerades som heter Därför tillverkar vi i . Där frågade vi företag: Vilka faktorer är viktigast för lokaliseringsbeslutet? Vi ska titta på det. Här har ett antal företag intervjuats. Det är beslutsfattare i ett tjugotal företag som hade gjort investeringar. Det är både svenskt ägda och utländskt ägda STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET Det är viktigt att det är tillverkningsindustrin vi har tittat på De fick 100 poäng som skulle delas upp på tio olika faktorer som finns representerade här och som är sammanställda i fyra kategorier. snabbt att kompetens kommer först . Tittar ni i den är det både kompetensförsörjningen i sig och också kostnaden för kompetens. mer skatterna, socialavgifter och även inkomstskatter in. Det här genomsyrar lite vad tidigare talare nämnt. Utbildad, kvalificerad kompetens är viktigt, och det är vad företagen sätter väldigt högt. Här krävs också att man har en konkurrenskraftig beskatt- När det gäller infrastruktur kommer bland annat kostnader för energi in. Många bolag är väldigt energiintensiva. Då blir energiskatterna väldigt vik- Det är också en ganska viktig del. Arbetsmarknaden kommer in. Det handlar mycket om funktionssätt och ar- Sedan kommer företagsskatterna, om vi tittar enbart på det, ganska långt Därmed inte sagt att det inte är viktigt. Om man tittar ut i världen har det också nämnts att i inte minst är det många länder som redan har beslu- tat att sänka och står inför sänkta bolagsskatter. Det är klart att det såg ut på ett sätt 2015. Det är föränderligt. Här gäller det att följa med. Även om det inte är den avgörande faktorn är skatterna viktiga. Tänker vi globalisering och att har beroendet av omvärlden måste vi se till att vi är konkurrenskraftiga Jag tänker blicka ut lite. Vi har kommit in mycket på kompetensen. mer som en upplysning kan jag nämna att vi säger att är ett av världens mest innovativa länder. Tillsammans med våra nordiska grannlän- der, , och några länder till ligger vi i toppen. Vi kan titta här och plocka ut . På y-axeln är det andelen forskare På x-axeln har vi i stället FOU som andel av bnp. för att visa att vi ligger jättefint till i när det gäller vår forskning, ut- veckling och innovation. Om vi tittar – som också nämndes, och inte minst nu senast av – tappar vi lite grann i . Det gör vi inte totalt sett när det gäller FOU som andel av bnp. Men om vi delar upp den på det som satsas statligt och i näringslivet minskar faktiskt andelen som näringslivet satsar på Det ser ni här. är detta siffror från . De sträcker sig dessvärre Det kommer uppdaterade siffror. ändå att den andel som näringslivet står för är svagt fallande. faller den inte, men totalt sett. Det tror jag är någonting vi verkligen ska ha med oss och fundera kring. Är det så att vi inte riktigt hänger med i den globala konkurrensen och lyckas upprätthålla just konkurrensfördelen i att vi är så innovativa? STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET väldigt högt kunnande och kunskapskapital inom många områden. Jag tror att där har sin absoluta styrka. Men det behövs konkurrenskraftiga skatteregler som också följer den globala utvecklingen. Det var vad jag tänkte säga. , : Det var intressant. Det var många teorier om skatter och investeringsbeslut. Jag är väl här som någon form av praktiker representerande ett företag för att se hur vi arbetar med investeringsbesluten. Specifikt för mitt vidkommande är att jag representerar ett internationellt bolag. Huruvida det ska ses som att det har betydelse för det svenska sättet att investera eller inte återstår att se. Det är en situation där internationellt kapital investeras i . Om man kopplar an till tre uppdelningar finns det globala organisationer som täcker över alla de tre. Det är möjligen intressant för att en sådan organisation gör en investering i , där det har varit en hög innovationsnivå, och ser till att den innovationen kanske får tillgång till alla tre marknaderna. Min bakgrund är att jag arbetar i ett amerikanskt bolag och ansvarar för skattefrågorna i den nordiska verksamheten. Om man tittar på spänner vi över 180 länder, det vill säga i samtliga tre regioner i presentation. De verksamhetsområden vi har ligger inom det som är infrastruktur, energiområdet och framför allt nu senast också inom digitaliseringen av industrin, det som kommer att bli nästa generation. Vi investerar stora pengar i just internet of things och allt vad fina ord heter avseende digitaliseringen. Vår omsättning ligger på 1 000 miljarder globalt. Vi har en investeringsbudget för forskning och utveckling, återigen globalt, på . Det är en och annan investering i just forskning och utveckling. Vi har flera forsknings- och utvecklingscentrum runt omkring på jorden inom samma område. Det vill säga: Alternativen finns redan i organisationen när man fattar beslut om investeringar. Om vi tittar på GE i specifikt är vi väl ingen större arbetsgivare. Vi har 5 000 anställda i varav ungefär 3 000 är anställda i . Däremot har vi en hel del av forskning och utveckling framför allt i inom life science. Det är en av de få kvarvarande stora forsknings- och utvecklingsverksamheterna. Det som jag tror är budskapet från min eller företagens sida är att det inte är så att vi sitter med förstoringsglas och kollar vilka länder som har låg skattesats. Det är inte där det ligger. Skattefrågan kommer alltid in i ett annat sammanhang i de kommersiella besluten. Jag tyckte att jag också hörde lite grann i de tidigare presentationerna att det kanske inte är företagsskatten i sig som det handlar om, om den är eller . Däremot har den en inverkan på det som är viktigt för företagsstyrningen, för att fatta besluten för värderingar, investeringar och sådant och för kassaflödet. Det påverkas självklart av vilket skatteuttag det är. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET Vad är kapitalkostnaden? Det påverkas till stor del av skatter. inte heller glömma bort att den svenska ekonomin, som är en ganska liten eko- nomi i de stora sammanhangen, och den svenska kronan också har betydelse för en internationell organisations syn på investeringar i landet, det vill säga vilken växelkurseffekt som investeringen ger. När det gäller forskning och utveckling tittar definitivt ett teknikföretag som GE på vilka former av incitament som finns. Det handlar om patentboxar, superavdrag och allt vad det heter när vi tittar på vilken avkastning en investe- ring i forskning och utveckling ger. Det finns frågor om förlustavdrag. Det är inte alla investeringar i forskning och utveckling som lyckas ge en kommersiellt gångbar produkt. derna måste vi givetvis kunna hantera. Det vill säga att det inte släcker ut för- lustavdrag utan att vi får ta dem vidare. Det handlar om beskattning av royalty. klart oerhört viktigt för forskning och utveckling och ser till att de pengar som kommer i royalty också stannar i det bolag som äger de immateriella rättighet- Personalkostnader nämns också. Vi vill gärna att vår personal rör sig mellan länderna där vi har forskning och utveckling. Det är mycket på grund av kom- petensförsörjning och kompetensutveckling. Då är personalkostnaderna oer- Det gäller självfallet både utsänd personal och lokal personal. Om vi tittar på kapitalkostnader kan det låta lite vagt. Jag försökte leta efter Vad är egentligen kapitalkostnader, och vad har de för be- Jag hittade den här där man talar om kapitalkostnaden som en alter- nativkostnad för en investerare. Vad blir den rimliga kompensationen för den risk man tar på investeringen? Det verkar logiskt. Slutsatsen i sammanhanget är att den högre kapitalkostnaden minskar, allt annat lika, mängden attraktiva investeringar. Det vill säga: Om man inte kan räkna ihop det gör man självklart inte investeringen. nog från regeringens verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande. Det kommer inte så långt härifrån. Det finns en logik som är generell inte bara i rena företagssammanhang utan också i politiska sammanhang. Då har vi detta med skatten. Den utgör en viktig komponent för att be- Den är oerhört väsentlig. Om man till exempel tar det var inne på, de lite märkliga svenska ränteavdragsbegränsnings- reglerna, innebär det för en investering att om man inte får avdrag för ränte- kostnader i det svenska systemet i skatt ökar kapitalkostnaden Det man normalt sett på en hundralapp hade räknat med att det skulle kosta i slutänden, , kostar då , det vill säga en Vad det gör för privatekonomin att helt plötsligt få en räntehöjning på bo- stadslånen behöver man inte diskutera så . En annan sak är den långa investeringshorisonten. Man måste ha tydliga och uthålliga regler. var definitivt inne på det. Det är som jag brukar STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET säga i de här sammanhangen: Det finns inga sentimentala investeringar. Allting måste betala sig. Man måste kunna räkna hem investeringarna. Jag kan kort i sammanhanget säga: Skattesats har betydelse för investeringarna som en del i den beslutsprocess som man gör. Vi har väl inte i GE uppfattat i det historiska perspektivet som en särskilt hög skattesats. Men allting är relativt. Vi har en trend där det är sjunkande skattesatser i vår omvärld. Till och med aviserar att gå ned till . Det gör det väldigt lätt att se som en enhet där är ledande i att ha en låg skattesats eller en attraktiv skattesats. Särskilda skattesatser för viss verksamhet, det vill säga forskning och utveckling, gäller som jag sa patentboxar och annat. Men det som är oerhört väsentligt för bolagen är förutsägbarheten i systemet. En otydlighet och osäkerhet avskräcker. Du får inte in den i en modell. Du kan inte beräkna kapitalkostnaden. Du kan inte avgöra huruvida investeringen blir en bra investering eller inte. Jag vill bara påpeka att det avskräcker redan på utredningsstadiet. Så snart det kommer utredningar som leder till att det svenska systemet framstår som exotiskt eller otydligt och oklart blir redan där bilden av något mer komplicerad än om man har enkla tydliga regler redan från början. Uthållighet är också väsentligt. Som nämnde kan det vara en fördel att vara en liten ekonomi, för då kan man flyga under radarn när det gäller handelsbalansen. När det däremot gäller systemet och regelverket kan man inte vara för otydlig eller inte ha någon uthållighet. är ett exempel på en ekonomi som har varit uthållig. Med sin låga bolagsskattesats är man uthållig, trots att ekonomi inte riktigt möter upp till det som behövs – detta för att säkerställa att investeringarna finns kvar. Bolagen uppfattar då som tryggt och trovärdigt. Återigen när det gäller den internationella standarden och exotiska skattesystem: En liten ekonomi kan inte tillåta sig att ha alltför exotiska system. Man måste följa den internationella standarden. Oprövade principer upplevs som osäkra, och därför rundar man sådana länder. När det gäller beräkningsmodeller undviker man det som inte går att beräkna. Där det inte kan följas upp investerar man helt enkelt inte. Så funkar ett enkelt beslut från en internationell organisation. , Entreprenörskapsforum: Jag är professor vid KTH, och jag är också forskningsledare vid . Skatter ses ofta som ett fördelningspolitiskt instrument. De används för allt möjligt, men gemene man har ofta en bild av att de används för olika angelägna ändamål som berör medborgarna. Men skatter är också i högsta grad ett tillväxtpolitiskt instrument. Det glömmer vi bort . Hur skatterna utformas påverkar drivkrafter och incitament i en ekonomi. Tillväxt i sin tur bygger egentligen på två pelare. Den ena pelaren är kunskapsuppbyggnad. Då handlar det om forskning och utveckling, om kompetensförsörjning till näringslivet, om skola och lite andra saker. Men det är bara STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET en del i det hela. De dominerande tillväxtmodellerna är väldigt fokuserade på Den andra pelaren handlar om att omvandla kunskap till något slags sam- Det är då företagen och entreprenörskapet kommer in. Dessa två områden måste stå i samklang med varandra. som i sin tur genererar medel som kan användas på olika sätt. skattebaser och skatteintäkter. Det bör man ha med sig. eller senare kommer företagen in i detta med kunskap. nivå är en stark attraktionsfaktor för var företag förlägger sin verksamhet. skulle vilja säga att det är den viktigaste faktorn. Men förr eller senare kommer man in på hur skattestrukturen ser ut. lite olika skatter för olika typer av företag. Man kan då konstatera att ligger väl till, har gjort så under en lång tid och kommer förmodligen fortsätta att göra det. förslag behandlas ju , och det kommer säkert att komma något förslag så Där har vi anpassat oss till den globala institutionella skattemil- Som också har påpekats här är det fortsatta skattesänkningar på gång. Däremot ligger vi lite sämre till när det gäller andra skattesatser som är viktiga för ägande, för investerare och för entreprenörskap. utdelningsskatter, om skatter på kapitalvinster och om beskattning av räntor. Där ligger generellt högre än andra länder. Det här har en bäring på inte minst entreprenörskapet. Entreprenörskapet generellt är lite känsligt för skattetrycket. orsakssamband, men det pekar på ett tydligt negativt samband mellan den to- tala skattebördan och entreprenörskapet. Särskilt vissa skatter – optionsbe- skattning och liknande – påverkar entreprenörskapets nivå. Och varför är det här viktigt? Jo, därför att det är de nya och unga företagen som svarar för sysselsättningstillväxten i näringslivet. Det gäller hela närings- Det är just i de mindre och medelstora företagen som den största positiva förändringen sker medan vi inte ser några förändringar alls i den största kate- gorin av företag. Inom tillverkningsindustrin är det negativt inom alla storleksklasser. inget problem i sig, för det pekar också på att man är effektiv. Det är det som bygger tillverkningsindustrins konkurrenskraft. Man kan producera mer med Men då måste de andra företagen finnas på plats och fånga upp Även nystartade företag – och det tycker jag är intressant och lite nytt i sammanhanget – står för väldigt mycket av den nya sysselsättningen. 2009–uppgick den till 80 000 anställda . Sedan kommer en del av dessa att falla bort för alla briljanta idéer kommer inte att leva vidare. Jag vill ta upp ytterligare en fråga som har att göra med det så kallade skat- Det gäller framför allt entreprenörskap, men även om man aggre- gerar upp till nationell konkurrenskraft visar det sig att det är någonting som har en negativ effekt på den nationella konkurrenskraften. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET sammanvägda index för länders konkurrenskraft och skattekomplexitet som har rankat. Det här är återigen inte något orsakssamband, men det visar att det är värt att gräva lite djupare. Gör man det kan man konstatera att skattebördan ofta är en fast kostnad. För de små och nya företagen blir den kostnaden särskilt hög.