rfr · H40WRFR11 · 2017-01-01 00:00:00 — pris på bensin, och de använder väldigt lite per capita. Jag ska säga några ord om framtiden. Energi, transporter, uppvärmning och fossila bränslen är en helt unik sektor där det blir ganska stora belopp. stora utmaningen ligger på internationell samordning. Men jag har för- sökt att fundera på vad det kan finnas för andra framtida skattebaser. att det kanske är otaktiskt att tala om detta, och det är svårt nog att komma någonstans med fossila bränslen. Men om vi ska påverka klimatet måste vi faktiskt också äta lite mindre rött kött. När jag i går räknade lite på baksidan av ett kuvert, som man säger på engelska, kom jag fram till att om man tilläm- par ungefär motsvarande skatt som vi har på fossila bränslen på de implicita metanutsläpp somligger i rött kött skulle det motsvara ganska många miljarder i – kanske 8–10 miljarder. Flygskatt kan man tänka sig ger ganska Det gäller också gruvrättigheter. Jag tror att har unikt, och möjligen överdrivet, generösa möjligheter till utskänkning av gruvrätter. Det finns också annat som är viktigt ur miljösynpunkt men som inte kommer att bidra till en skatteväxling. Det gäller till exempel trängselavgifter Ett problem som kanske är lika stort som klimatföränd- ringarna är exempelvis utvecklingen av resistens mot penicillin. slaskas det med penicillin, och det bara läggs ned i djurfodret. och med en eller två sorters penicillin som finns kvar när man har riktigt resi- Till och med dessa använder man i djuruppfödning i vissa länder, och det går direkt ned i vattnet till kycklingarna för att öka produk- Det är en kriminell aktivitet, så den kanske snarare borde regleras. annars kan man tänka sig att man beskattar denna antibiotikaanvändning och Jag avslutar här och tackar för mig, men jag kan prata mycket mer om ni Jag har förberett ett par andra saker som jag skulle kunna säga, men jag tror att jag har använt min talartid . SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID Ordföranden: , ! Nästa programpunkt är internationella utmaningar för nationella skatter. Det är , skattejurist på PWC, som kommer att medverka här. , PWC: Jag lyssnade inledningsvis på och . Det väcker många minnen eftersom jag en gång började på som en av sekreterarna i URF, Utredningen om reformerad företagsbeskattning. Jag tror att vi höll på i lite innan vi lämnade ett betänkande. Jag kommer väl ihåg att någonstans i mitten, eller kanske i inledningen, kom , som var huvudsekreterare i utredningen, tillbaka efter att ha läst den så kallade och sa: ska vi införa en cashflowskatt! Den är jätteenkel, och det behövs inga skatterådgivare! Jag kommer inte ihåg riktigt, för det här är ett tag sedan. Men vi jobbade på, och efter högst en eller kunde vi konstatera: Den flyger inte. Vi är tillbaka på det mer traditionella skattesystemet. Vi fortsatte med det. Sedan lämnades betänkandet, och så infördes lagstiftningen. Sedan kom som skatteminister, och då gjordes det lite justeringar. Sedan blev det regimskifte, och sedan tror jag att det var som var skatteminister ett tag. Då gjordes återställningar. Det har alltså gått fram och tillbaka . Jag har fått en rubrik på mitt ämne som lyder Internationella utmaningar för nationella skatter. Jag ska redan i inledningen säga att jag tänker tala om bolagsbeskattning, för det är det som jag har sysslat med. Jag tänkte försöka ge en mycket översiktlig bild av vad som har hänt. Den situation vi hade i samband med skattereformen hade att göra med omvärlden och det internationella, men det internationella har fått avsevärt större betydelse . gick med i EU; jag kommer tillbaka till det. Det har hänt saker, och det har varit finanskriser. , kanske , har det hänt extremt mycket på extremt . Jag tror inte att någon av oss riktigt insåg att det skulle hända så mycket. Det är så att hur bra skattesystem och hur bra tänk man än har är det egentligen aldrig bättre, om jag får hårdra det lite grann, än den lagstiftning som man senare inför. Om man tittar på företagen som ska tillämpa lagstiftningen och på oss som rådgivare som ska tillämpa den vill man ha klara och enkla regler. Jag tror att det var som sa att det är bra att ha enkla system. Så här kan man säga: Om man tycker att skattereformen kanske gav ett hyfsat enkelt bolagsskattesystem har det bara blivit mer och mer komplext . När det gäller skattereformen hade vi ett omfattande nät av dubbelbeskattningsavtal. Det har alltid haft. Det är naturligtvis jättebra när man förhandlar och när företagen verkar i olika länder. Dubbelbeskattningsavtal tar tid att införa, och om man ska ändra dem tar det ännu mer tid. Det ska förhandlas med de olika länderna. var självklart inte medlem i EU. SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID hade skatteregler som förhindrade överlåtelse av tillgång till kapital från Man kunde alltså inte föra ut orealiserade värden utan avskattning. Det har vi än . Låt oss titta på EU-inträdet 1995. Som ni märker tar jag det hela i svepande Det somdå egentligen fanns på företagsskatteområdet var två EU-direktiv. Det ena var moder- och dotterbolagsdirektivet, som skulle förhindra dubbel- beskattning när man för hem utdelning från dotterbolag i en medlemsstat till ett moderbolag i en annan medlemsstat. Det andra var fusionsdirektivet, som tog hand om omstrukturering. Man skulle kunna omstrukturera, till exempel genom fusioner eller genom andelsbyten, utan omedelbara skatteeffekter. talar nu om gränsöverskridande transaktioner; jag talar inte om en total skattelättnad utan om en uppskjuten beskattning. enhällighet när man ska införa skattedirektiv. Det gör att hela processen har varit väldigt långsam. Det skedde en del ändringar i direktiven , och man öppnade upp lite grann. Vi har också , och det är lite intressant. Det har också fått effekter på vilken lagstiftning kan ha. Vi har etableringsfriheten och Vi har också som får olika mål som den ska bedöma av och se hur den nationella lagstiftningen ser ut. Är den i strid med , och är den i strid med de fria kapitalrörelserna? olika domar där domstolen har konstaterat att något står i strid, och då får man göra en ändring. Ett stort diskussionsämne var det så kallade . gällde de brittiska resultatutjämningsreglerna. Frågan var egentligen: Skulle det vara nödvändigt att medge avdrag för förluster som ett dotterbolag i ett annat land har? Skulle ett moderbolag kunna göra avdrag för den förlusten? Mot detta står naturligtvis medlemsstaternas stora intresse av att behålla sin Å andra sidan har vi frågan om etableringsfrihet. länge; jag kommer inte ihåg hur det tog från det att general- advokaten lämnade sitt yttrande till dess att domstolen meddelade sin dom. Men det diskuterades mycket. Jag vet inte om det är sant, men det sas att de olika medlemsstaterna försökte påverka domstolen. Någon här kanske kan tala om ifall det är sant Alla var naturligtvis rädda för att man skulle öppna upp detta, för det skulle kunna innebära en erodering av skattebasen. Det påstås också att ett antal länder hade ett förslag till stoppskrivelse i skrivbordslådan. ha kommit en dom som innebar ett fritt fram och att man måste medge resul- tatutjämning över gränserna skulle de ha plockat fram dessa stoppskrivelser. Men blev resultatet att domstolen i princip sa: Det strider mot etableringsfriheten, men man ska medge avdrag för slutliga förluster. var det så att när man likviderar ett dotterbolag skulle det medges avdrag för Det blev alltså inte så stor effekt av denna dom. Det som också hände och som fick påverkan internationellt var våra ränte- avdragsbegränsningsregler som infördes . Vi har dem fortfarande. en av de värsta lagstiftningar vi har, om jag får hårdra det lite grann, för det är SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID en oerhört svårtolkad lagstiftning. Vi som rådgivare vet inte vad vi ska säga till våra klienter, företagen. Företag kan inte bedöma hur de ska påverka. Det var alltså något som hände där. Det jag tänkte fokusera lite grann på är det som började eller 2012: den internationella utvecklingen och den förändrade omvärlden. Man kan fråga sig vad det var som hände. Jo, det var det att ett antal länder hade underskott i statsfinanserna. Då måste man göra någonting åt det. Man måste ta in pengar. Det fördes också en diskussion om att man kunde undvika internationell dubbelbeskattning, men det kunde i sin tur leda till en nollbeskattning. Jag tänker på något som har cirkulerat på Youtube, så det är många som har sett det. Det är ett parlamentsförhör, om man kan kalla det så, i det brittiska parlamentet. Bland andra var företrädare för Google där och utsattes i utfrågningen om varför de inte betalar skatt eller väldigt lite skatt. Det som är lite intressant just i detta sammanhang är att se de företrädare som kom från dessa bolag. Man skulle kunna tycka att de borde vara förberedda till tänderna och att de skulle kunna svara på frågorna. Utfrågaren var visserligen en dam som var ganska skarp, men det gäller ändå som sagt att kunna besvara frågorna. De satt där som små skolpojkar och skolflickor, om jag får uttrycka mig så, och kunde inte säga särskilt mycket. Det här ledde till en fortsatt debatt och diskuterades mycket. Det har väl alltid diskuterats vilken skatt multinationella företag betalar i olika länder, men jag skulle vilja säga att diskussionen accelererade där. Vi kommer in på det som mycket luddigt kallas för fair share of taxes. Man skulle också kunna kalla det för corporate social responsibility. Det är två begrepp som är oerhört luddiga. För vad betyder fair share of taxes? Man ska betala skatt, men hur mycket skatt ska man betala? Parentetiskt kan man se den diskussion som har förts när på sin hemsida förr har lagt ut saker om detta. har också sagt att han tycker att frågan om en skattepolicy ska komma högst upp på agendan i styrelserummet hos företagen. Jag kan nog tycka att den redan är det. Man har också fått ett uppdrag från regeringen att utreda saken. Detta leder oss till – Base Erosion and Profit Shifting. Det finns inget bra svenskt uttryck för detta, men i princip handlar det om att vi har eroderade skattebaser och att man skiftar vinster från ett land till ett annat. Som en parentes – för detta kommer jag inte att återkomma till – är det också intressant att se statsstödsfrågan. har gått på ett antal länder, till exempel och . Det har kommit beslut från kommissionen, och man har sagt att trots att det är fråga om legala förhandsbesked i de olika länderna om att vissa företag ska betala en viss skatt som beräknas på ett visst sätt har kommissionen ansett att detta är otillåtet statsstöd. Det innebär inte att det är länderna som ska betala tillbaka någonting till EU, utan det är de enskilda företagen som ska betala tillbaka det som man anser vara statsstöd. Den skatteförmån de har fått ska betalas tillbaka till SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID Detta kan gå så långt som , tror jag, tillbaka. ligtvis besluten överklagats, men det är ändå intressant att se hur utvecklingen Jag vet inte riktigt hur man har gjort BEPS-analysen, men man säger att icke-affärsmässigt motiverade vinstöverföringar mellan olika länder har bety- dande negativa konsekvenser. Det är en självklarhet. Sedan har man beräknat detta till ett uppskattat skatteundandragande på 100– Man säger också att det är större problem i utvecklingsländerna, och så kan det naturligtvis vara. När man ser denna bakgrund kommer man som sagt åter till BEPS- projektet, som egentligen ska ta hand om företagens skatteplaneringsstrate- gier, som man säger, som minskar den lokala skattebasen därför att företagen utnyttjar skillnaden mellan olika länders skattesystem. G20-länderna som gav i uppdrag att identifiera dessa problemområden och komma med rekommendationer. har då utvecklat en action plan. Den omfattar 15 punkter. Jag tänker inte gå in i detalj på dem, men man kan nämna några stycken. Det är CFC-lagstiftning och hybridinstrument. instrumenten kan ge skattefrihet i ett land och kanske avdrag i ett annat land så att man har något slags dubbel icke-beskattning. Det finns fasta driftsställen. Det är naturligtvis intressant för respektive land, för om ett företag har ett fast driftställe i ett land kan det ge staten möjlighet att beskatta vinsten där. finns missbruk av skatteavtal där man använder dem på olika sätt. Dessa action plans mynnar ut i olika förslag från . att man säger: Det här är best practice, så om ni ska införa reglerna som tar hand om just det här problemet ska ni utforma reglerna på det här viset. andra punkter ger man minimiregler och säger: Så här ska ni göra. man också att skatteavtal kan behöva ändras. När det är fråga om det kan det återigen vara bra att påminna sig om att det inte är gjort i en handvändning att Jag vågar inte säga hur många skatteavtal har, men det är säkert 75 stycken. Om man skulle ändra kanske hälften av dessa och förhandla med respektive land skulle det vara en enorm apparat och ta lång Motsvarande förhållande skulle det naturligtvis vara i andra länder. Jag har två citat som jag har tagit upp vid flera olika tillfällen. att de är intressanta, för de säger lite grann om hur man såg från på The purpose of BEPS är ”to give governments the domestic and inter- national arms they need to combat artificial arrangements with a sole purpose of avoiding paying a fair amount of tax in the jurisdictions where the business is carried out.” Man talar alltså om a fair amount of tax. , som var director på och även den som var och är ansvarig för säger: ”The BEPS plan reflects an attempt to deliver the biggest reform of global taxation in the lifetime of most of us”. är stora ord. börjar 2012, och sedan identifierar man de olika action plans och presenterar någon form av handlingsplan för G20- Den accepteras, och sedan har man en deadline för varje punkt. SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID skulle genomföras för vart och ett av de 15 länderna och av 24 månader. Då tänkte man: Det här kommer aldrig att gå. Det tar tid inom på samma sätt som det tar tid inom EU. Men , när vi är framme , kan vi konstatera att man lyckades ganska bra med handlingsplanen. Vad man har presenterat är ett antal olika rapporter som sedan har skickats ut på någon form av remiss. Sedan har man tagit fram en slutrapport. Packen blir ganska tjock om man skriver ut detta; det är 1 600 sidor. Det säger sig självt att om man presenterar omfattande förslag på så blir det med nödvändighet lite översiktligt. Detta måste naturligtvis bearbetas, och om till exempel vill införa någon form av lagreglering måste arbeta med själva lagregleringen. Om man inom EU och och olika skatteavtal har fokuserat på att undvika dubbelbeskattning kan vi säga att man nu har ett annat fokus. har man ett fokus som säger att man ska förhindra icke-beskattning som beror på skillnad i olika skattesystem. Det är lite intressant, för om bestämmer sig för att vi inte ska beskatta kapitalvinster på näringsbetingade andelar och om det ger möjlighet till ett avdrag i ett annat land kan man möjligen tycka att ska ta hand om sitt skattesystem. Sedan är det väl det andra landets sak om de vill medge avdrag. Men riktigt så är det inte , utan nu vill man som sagt se till att förhindra denna icke-beskattning. Man vill också säkerställa att vinsterna beskattas där aktiviteterna bedrivs. Då är vi tillbaka lite grann på frågan om fast driftsställe. Utan att peka ut någon finns det ett antal internationella företag som bedriver verksamhet i olika länder och kanske inte betalar skatt, eller betalar väldigt lite skatt, i de olika länderna. Då är frågan: Bedriver de en sådan aktivitet i det landet att de borde betala mer skatt? Här finns olika action points inom . Det finns också en annan bit, nämligen transparensen. I finns redan ett lagförslag som gäller country by country reporting, det vill säga att man ska tala om hur man har bestämt sin transfer pricingmetod. Man ska kunna se och göra en bedömning om huruvida någon borde beskattas på ett sätt som kanske inte görs. Resultatet av BEPS är att man först ska justera modellavtal och sedan justera transit pricing guidelines. Man ska ändra skatteavtalen, och man ska ändra nationell lagstiftning. Detta tar tid, och man kan fråga sig hur snabbt det ska gå. Man är inte riktigt färdig med detta arbete, men man har arbetat med vad man kallar för ett multilateralt instrument som ska vara någon form av multilateralt skatteavtal som gör att länderna ska kunna ansluta sig till detta utan att behöva ändra sina skatteavtal. Detta är ett sätt att få lite rush och fart på implementeringen av de olika action points i . Den första frågan är naturligtvis: Hur ska man implementera detta? Så fort man börjar implementera i olika länder får man med nödvändighet, skulle jag vilja säga, olika effekter. Alla länder har sina olika skattesystem, och det spelar ingen roll hur förslaget ser ut; OECD-förslaget är ganska översiktligt. Jag vill ta upp frågan om EU, för som jag har sagt förut krävs enhällighet på skatteområdet, och det tar tid att genomföra ändringar i direktiven. SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID är det inte längre, för nu har man infört en ändring i moder–dotter-bolags- direktivet som gick på extremt . hand om utdelning på hybridinstrumenten, och det finns även en skatte- flyktsparagraf som är förskräcklig. Man har också implementerat ett anti tax EU har på något vis fått fart på sig när sätter en Jag ska nu visa min sista bild. ska tala efter mig, och hon kommer att fortsätta lite grann med rättssäkerheten. omfattande förslag som har tagits fram på extremt . man ska implementera det. Detta kan ge upphov till en internationell dubbel- beskattning, och hur klarar man den? Det kan man fråga sig. heter till internationell tvistlösning? Ja, det finns vissa, men de är ganska Detta var väldigt kort, men kommer som sagt att fortsätta lite grann Ordföranden: , ! Vi har kommit fram till den tid då vi tänkte göra paus för lunch, och så gör vi också. komma in direkt efter lunchen i stället för att äntra talarstolen . Vi bryter för lunch och återsamlas . Ordföranden: tillbaka efter lunchen! Vi befinner oss på program- punkten Internationella utmaningar för nationella skatter, och det är Simon-Almendal som står i talarstolen. , : och jag har fått en utmaning i sig, nämligen att tala om internationella utmaningar för natio- nella skatter på sammanlagt totalt . Mitt anförande kommer kanske att vara långt, men jag ska göra vad jag kan för att hålla tiden nere. Vi har hört väldigt intressanta inlägg och anföranden. hört att skattesystemet i de bästa av världar ska vara enkelt, effektivt och gärna neutralt – även med avseende på omvärlden. Jag skulle i sammanhanget vilja lägga till att det även bör vara rättssäkert. Jag kommer i mitt korta anförande att lägga ett rättssäkerhetsperspektiv på de internationella utmaningarna, och möjligtvis blir det delvis av lite rättsfilosofisk karaktär. Vi får se! Jag vill inleda med ett citat: ”Taxes are what we pay for civilized society.” Det sas av domaren . Innebörden i citatet är att makt över skatterna och statens finanser är en förutsättning för all annan makt- utövning, det vill säga att statens funktioner bäst och effektivast upprätthålls om man har en stark och effektiv beskattningsmakt. Vi kommer tillbaka till SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID Jag tänker fokusera dessa minuter på följande delar: Jag vill peka på några problem i internationaliseringens och globaliseringens spår. Jag vill också ge ett axplock av exempel på motåtgärder som har vidtagits internt i och inom . Jag ska dessutom kort peka på globaliseringens konsekvenser ur ett rättssäkerhetsperspektiv – vad kan vi från min akademiska horisont se när det kommer till rättssäkerhet på det här området? Jag vill även lite grann ringa in de nationella effekter som redan nu kan skönjas som ett resultat av de internationella utmaningarna. Jag kommer sedan att avsluta med en kort framåtblick. har redan pekat på vad EU-inträdet innebar för svenskt vidkommande, och den fria rörligheten är en central komponent. Den för dock med sig att såväl kapitalet som skattesubjekten rör på sig. Ur ett företagsbeskattningsperspektiv, ett bolagsskatteperspektiv, har vi sett att den internationella skatteflykten har ökat – tror man i alla fall. Vi kan se hur företagen på något sätt deltar i en sorts race to the bottom när det handlar om att försöka etablera sig i lågbeskattade områden och inom lågbeskattade domäner, i syfte att uppnå skattefördelar av olika slag. har också redan varit inne på att detta har kickat igång de EU-rättsliga statsstödsreglerna. Det är högaktuella frågor som vi dock inte ska gå på djupet i här och . Effekten är de eroderade skattebaserna och vad detta får till följd, och det är väl den allra största internationella utmaningen. En direkt effekt av att skattebaserna blöder, där effekten – tror man – blir väldigt mycket lägre skatteintäkter, är att och övriga världen gemensamt har tagit fram en stor mängd internationella och nationella rättsakter. har genererat 1 600 sidor material i form av rekommendationer och vägledningar som vi ska förhålla oss till. Vi kan också se att vår egen lagstiftare arbetar både snabbt och långsamt med en ny och ändrad inhemsk lagstiftning. Den fria rörligheten och den så kallade skatteflykten får alltså självklart direkta effekter. Hur försöker man då hantera dessa problem? Vi har som sagt bland annat samarbetet inom , främst , men vi kan också se – och det var även inne på – att EU nu har börjat vidta åtgärder. Vi fick det så kallade ATAP, anti tax avoidance package, som syftar till att förhindra så kallad aggressiv skatteplanering. Vi har skatteflyktsdirektivet och , som tillämpar sin doktrin om rättsmissbruk i syfte att komma till rätta med olika former av oönskad skatteplanering och skatteflykt av olika slag. Jag sätter uttrycket ”aggressiv skatteplanering” inom citationstecken; det är inte en juridisk term utan något ganska känslomässigt värdeladdat och medialt använt – men okej, det förekommer i en del motiv. Jag vill i sammanhanget också peka på att vi i , liksom i stora delar av världen, har ingått en stor mängd informationsutbytesavtal med syfte att helt enkelt dela information mellan länderna. Våra skatteverk får information från övriga länder i syfte att samla så god kunskap som möjligt om de skattskyldigas inkomstförhållanden. Allt detta görs förstås i syfte att kunna beskatta SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID inkomster och säkerställa att inkomster inte finns dolda i något så kallat Som ett led i det här informationsutbytet globalt har vi också imple- menterat det så kallade i svensk rätt. amerikansk lagstiftning som vi har implementerat. Fatca står för Foreign Account Tax Compliance Act och innebär helt enkelt att banker och finansiella institut är skyldiga att samla information om amerikanska medborgares kontobehållning och skicka den till . Det är inte helt lätt att för svenskt vidkommande förhålla sig till amerikansk lagstiftning internt; jag kommer till- baka till det också. Detta är alltså exempel på motåtgärder, direkt drivna av den internationella I ljuset av den har vi också fått diskussionen om skatt som håll- barhetsfråga – CSR, corporate social responsibility. Den frågan är inte Vad det handlar om är som sagt att få upp skatt på styrelse- borden och försöka få företagen att ta fram effektiva skattepolicyer, ungefär som när man tar fram en policy om att inte använda barnarbete, kontaminera världen alltför mycket eller sprida vapen och så vidare. Frågan är kontroversiell och omdiskuterad. Vi har inte tid att gå in alltför mycket på den här och , men man kan säga att kritiken går ut på att företag ska undvika att skatteplanera och undvika att ägna sig åt alltför avancerade Vad är det då som skulle få företag att avstå från Jo, det skulle vara den skam som förknippas med att kanske