rfr · H40WRFR7 · 2017-01-01 00:00:00 — HaV har i en kommentar framfört att uppgifterna gällande HaV i tabellen nedan inte stämmer överens med de uppgifter om landningskontrol- lens kostnader som redovisas i HaV:s årsredovisning. Detta beror enligt HaV på att uppgifterna i årsredovisningen syftar endast på landningskontrollen me- dan uppgifterna i tabellen nedan avser hela fiskerikontrollen.339 336Säwe & , intervju . 337Havs- och vattenmyndigheten (2016b). 338Kustbevakningen, intervju och e-brev . Kostnaden är en totalkostnad, inklusive av myndighetens administration. En stor del av kostnader utgörs av kapitalkostnader för de fartyg och flygplan som används vid kontrollerna. 339Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . 13 ÖVERVAKNING OCH KONTROLL Tabell 19 Kostnader för fiskerikontroll (kr) Källa: , e-brev . Landningsskyldigheten innebär nya utmaningar för fiskerikontrollen En faktor som har ändrats sedan det pelagiska systemet infördes är landnings- skyldigheten. I uppföljningen har flera aktörer uppmärksammat att landnings- skyldigheten ställer nya krav på fiskerikontrollen. HaV konstaterar att en svå- righet som uppstår nu är att det i princip är omöjligt att från land kontrollera landningsskyldigheten och se om fisk har kastats ut. Detta kan bara kontrolle- ras till havs när det faktiskt sker. Genom landningsskyldighetens införande har HaV:s fiskerikontroll fått något utökade resurser. HaV konstaterar att i andra EU-länder diskuteras nu om övervakningskameror ska införas. De intervjuade tjänstemännen menar att det skulle behövas övervakningskameror ombord på fiskebåtarna för att kunna övervaka landningsskyldigheten fullt ut. Det blir alltför svårt och dyrt att t.ex. ha observatörer ombord på båtarna. Om övervak- ningskameror infördes skulle kanske kontrollen i sin helhet kunna förenklas, enligt HaV. konstaterar att landningsskyldigheten innebär att det nu- mera blir fler kontroller av innehållet i trålarna för att på så sätt säkerställa korrekt loggboksföring. En intervjuad tjänsteman konstaterar att det har kas- tats ut mycket fisk förut, och det är svårt att ändra på beteenden. Även andra aktörer har pekat på att det måste finnas kontroller till havs eftersom landningsskyldigheten är svår att kontrollera från land. Från miljörö- relsen har förslag på övervakningskameror framförts. Vid uppföljnings- och utvärderingsgruppens studiebesök i framförde en fiskare att han inte har något emot att kontrollen får sätta upp kameror ombord eftersom han inte har något att dölja. Länsstyrelserna i och har framfört att det inte går att kontrollera utkastförbudet genom landningskontroll. Det be- hövs t.ex. en kamera eller en forskare ombord för att kunna följa vad som görs på en båt: Yrkesfiskarna vet ofta när det kommer att bli kontroll, och då sköter man sig. För att upptäcka om en yrkesfiskare fuskar måste t.ex. forskare vara ombord på en båt i tre till fyra månader.340 Länsstyrelserna i och har vidare framfört att kontrollen av bifångster i det pelagiska fisket inte fungerar. Detta är dock inte en följd av det pelagiska systemet. Länsstyrelserna konstaterar vidare att om det finns pengar 340 Länsstyrelserna i och m.fl., intervju . 13 ÖVERVAKNING OCH KONTROLL att tjäna är fiskerikontrollen inte något hinder för en fiskare att bryta mot reg- ler. Kontroll är viktig för att skydda de ekosystemen Det finns forskning som visar att överlåtbara fiskerättigheter i sig inte hindrar ett överutnyttjande av fiskbestånden om det inte finns tillräckligt med över- vakning och kontroll av regelefterlevnad samt åtgärder för att avskräcka ille- gala fångster. Individuella överlåtbara fiskerättigheter, med adekvat tillsyn, har enligt forskare visat sig vara ett effektivt system för att minska s.k. fiske- kapplöpning och resultera i hållbarhet och lönsamhet.341 WWF har i uppföljningen betonat att nyttjandet av våra resurser är förknippat med en hel del utmaningar som omfattar bl.a. biologisk mångfald och bevarandet av ekosystemsfunktioner och -tjänster. För att skydda och be- vara de ekosystemen måste det finnas lagar och förordningar som skyddar miljön. Ännu viktigare är att dessa lagar och förordningar följs i prak- tiken: För att det hela ska fungera krävs således fungerande kontroll av fiskebåtar och deras fångster. Detta existerar inte i . WWF är oroad över dagens brist på effektiv övervakning och dess potentiella oönskade konsekvenser; exempelvis bristfällig dokumentation av fiskdödlighet och ökad risk för olagligt utkast till havs.342 WWF menar att ytterligare en konsekvens av den bristfälliga efterlevnaden av landningsskyldigheten är att bedömningar av fiskets status kan komma att ba- seras på otillförlitliga beståndsutvärderingar, vilket kan leda till överfiske samt underminera marknadens förtroende för ett lagligt, juridiskt väl reglerat fiske. WWF betonar att full dokumentation och tydlig spårbarhet är mycket viktiga verktyg för en effektiv förvaltning och absolut nödvändiga för att uppnå bär- kraftiga och långsiktigt hållbara fiskbestånd samt intakta och livskraftiga ma- rina ekosystem. WWF anger exempel på åtgärder som behöver vidtas: WWF anser att följande åtgärder kan bidra till ett ekosystembaserat och långsiktigt hållbart fiske och vill därför se en bättre kontroll, en utökad satsning på vetenskaplig insamling och analys av fisk- och skaldjursbe- stånd samt satsningar på selektivt fiske. WWF anser att det är nödvändigt att ett system med överlåtbara fiskerättigheter inom pelagiskt fiske sker i kombination med dessa punkter.343 341Parslow (2010). 342Världsnaturfonden WWF, skriftligt svar . 343Världsnaturfonden WWF, skriftligt svar . 13 ÖVERVAKNING OCH KONTROLL Frågor kring fiskerikontrollen i andra länder Den gemensamma fiskeripolitikens kontroller och övervakningsåtgärder ska följa högsta möjliga gemensamma standard. Detta är något som EU:s kontroll- myndighet, Europeiska fiskerikontrollbyrån i , ska se till.344 HaV samar- betar med kontrollmyndigheten som anordnar bl.a. gemensamma kontrollmö- ten i syfte att uppnå en likvärdig kontroll i EU:s alla medlemsstater. Dessa möten är en form av kompetensutveckling för HaV:s personal. Även Kustbe- vakningen deltar i utbytet inom EU kring fiskerikontrollen, bl.a. arbetet med gemensamma inspektions- och övervakningsinsatser mellan EU:s medlems- länder. deltar även i seminarierna på EU-nivå där man träf- far tjänstemän från andra EU-länder som arbetar med fiskerikontrollen.345 Några aktörer har i uppföljningen lyft fram frågan hur fiskerikontrollen fun- gerar i andra länder. En del aktörer har ställt frågan om man är lika noggrann i t.ex. som man är här i . Olika aktörer på sydkusten har be- tonat att detta är en viktig fråga eftersom fisk kan landas i olika länder. Olika aktörer på menar att kontrollen i andra länder upplevs vara mer pragmatisk, medan den i upplevs vara ”svartvit”. I uppges man se mer på näringens förutsättningar, medan fiskerikontrollen i upplevs vara mer bokstavstrogen. Bland annat Fiskekommunerna menar att det är viktigt att det är samma villkor i alla länder.346 HaV uppger att det finns fiskare som menar att kontrollen i är enklare när det gäller t.ex. artfördelningen. konstaterar att det är olika kontroll i olika länder – och olika länders myndigheter bedömer olika saker på olika sätt. Exempelvis har myndigheterna olika befogenheter i olika länder. Syftet med seminarier och andra kontakter på EU-nivå är att ensa kontrollen mer. Seminarier och annat gör att man får ökad förståelse för hur man arbetar i andra länder. SFPO kommenterar den danska fiskerikontrollen på följande sätt: Alla säger att fiskekontrollen i är mer pragmatisk, men det är nog bara rykten.347 344Europeiska fiskerikontrollbyrån, / (avläst ). 345Havs- och vattenmyndigheten, intervju och , intervju 2016- 09-06. 346Länsstyrelserna i och och , intervju , och Fiskekommunerna m.fl. vid möte i . 347Sveriges Fiskares (), intervju . 14 Regelförenkling och administrativ börda I detta avsnitt behandlas frågor om regelförenkling och administrativ börda. Uppföljningen visar att det pelagiska systemet i sig inte upplevs vara admi- nistrativt betungande, men att det i övrigt finns mycket komplicerade regel- verk som upplevs ge en stor administrativ börda. Den gemensamma fiskeripolitiken, GFP, ska genomsyras av ett antal principer om god förvaltning. Bland dessa kan nämnas administrativ kostnadseffektivi- tet, tydlig avgränsning av ansvaret på unionsnivå, på regional, nationell och lokal nivå, beaktande av regionala särdrag genom en regionaliserad strategi samt ett långsiktigt perspektiv.348 Miljö- och jordbruksutskottet har i sina uppföljningar av regeringens resul- tatredovisning vid ett flertal tillfällen framfört att det är viktigt att minska fö- retagens administrativa kostnader inom fiskeområdet utan att syftet med re- gelverket äventyras.349 konstaterade utskottet att regeringens ambition successivt har breddats till att förutom regelförenk- lingar som leder till minskade kostnader nu även omfatta regelförenkling med målet att minska det administrativa krånglet, såväl nationellt som på EU-nivå. Utskottet kunde i betänkandet med glädje konstatera att ett antal viktiga åtgär- der med detta syfte vidtagits . Som exempel på viktiga förenk- lingsåtgärder angavs sådana som avser systemet med överlåtbara fiskerättig- heter. I betänkandet konstaterades att det finns ett brett engagemang i utskottet i fråga om förenklingsarbetet med det regelverk som styr svenskt yrkesfiske. Förutsättningarna för yrkesfisket i allmänhet och det småskaliga kustnära fisket i synnerhet ska stå i förgrunden för detta arbete.350 Pelagiska systemet i sig är inte administrativt betungande I uppföljningen har ett antal aktörer konstaterat att regelverken och fiskarens administrativa börda inte har påverkats av det pelagiska systemet. HaV har framfört att den administrativa bördan rent allmänt har minskat för alla små företag . Specifikt vad gäller fisket har bördan minskat något, men den upplevs alltjämt som betungande och detaljreglerad. HaV konstaterar att många regler kommer från EU. När det gäller det pelagiska systemet inne- bär det enligt HaV inte någon förändring för yrkesfiskarnas administrativa 348Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av . 349Se bl.a. bet. 2015/16:MJU2. 2014/15:MJU6. 14 REGELFÖRENKLING OCH ADMINISTRATIV BÖRDA För det pelagiska fisket bör den administrativa bördan ha minskat något i och med införandet av tioåriga fiskerättigheter, men är administ- rationen kring överlåtelser av fiskerättigheter en komponent som har tillkom- mit. Pelagiska systemet i sig bedöms dock inte vara administrativt betungande. HaV konstaterar att yrkesfiskarna nu styr själva hur och när de vill fiska. Komplicerade regelverk ger stor administrativ börda I uppföljningen har flertalet aktörer konstaterat att det rent allmänt finns ett stort antal regler inom fiskeområdet. Många aktörer har framfört att de admi- nistrativa kraven på fisket ökar . En av producentorganisationerna, Fiskares (), menar att reglerna inom fiskeområdet är dåliga. Även t.ex. har konstaterat att regel- strukturen för tekniska åtgärder har blivit mycket komplex och uppsplittrad. Kommissionen menar att det finns för många komplexa och ineffektiva regler i en oflexibel styrningsstruktur.351 SFPO betonar att den stora detaljregleringen inte har fungerat och att det därmed finns stora behov av regelförenklingar: Tjänstemännen på HaV formas av EU-miljön och måste följa den arbets- metodiken. Styrningen borde vara mer mål- och resultatorienterad och mycket mindre detaljreglerad. Fiskaren borde ges möjlighet att själv ta an- svar.352 Vid uppföljnings- och utvärderingsgruppens studiebesök i fram- förde yrkesfiskare från och att de har en känsla av att det blir så mycket detaljregleringar av fisket att man knappt kan leva med det. Vid ett möte i ställde några aktörer frågan på vilken nivå som regleringen är rimlig. Det konstaterades att ju mer komplexa regelverken är, desto krångli- gare lösningar blir det – men resultaten blir dock alltid desamma. Myndighet- erna har i uppdrag att verka för en minskad administrativ börda för näringen, och därför är det viktigt att hitta rimliga former för rapportering, övervakning och kontroll i samband med exempelvis införandet av landningsskyldighet el- ler system för spårbarhet. Flera aktörer pekade på att de administrativa kraven måste stå i paritet till nyttan. Det lyftes också fram att regelverket kan hanteras på olika sätt av storskaliga respektive småskaliga fiskare: Reglerna slår hårdare mot det småskaliga fisket. Det storskaliga fisket är mer flexibelt och mindre sårbart.353 De pelagiska fiskarnas producentorganisation (SPF) har i uppföljningen fram- fört att man inte har någon synpunkt på den administrativa bördan. SPF menar att för den enskilde yrkesfiskaren fungerar det bra när man har fått erfarenhet av de olika krav som ställs. SPF betonar att man måste acceptera att det inte längre finns något fritt fiske. 351Europeiska kommissionen (2016). 352Sveriges Fiskares (), intervju . 353Yrkesfiskare från , intervju . 14 REGELFÖRENKLING OCH ADMINISTRATIV BÖRDA Nödvändigt att fortsätta arbetet mot en minskad administrativ börda och HaV har i sin strategi för svenskt yrkesfiske 2020 konsta- terat att den svenska fiskerinäringen upplever en stor administrativ börda till följd av komplicerade regelverk. Reglerna påverkar företagens förutsättningar och kan medföra ökade kostnader vid t.ex. ansökan om tillstånd, kontroll eller tillsyn. Viss tillsyn kan också vara förknippad med avgifter. I strategin konsta- teras att fiskeriföretagare med diversifierad verksamhet upplever sig som sär- skilt utsatta eftersom de har fler regelverk att förhålla sig till. I strategin kon- stateras följande: Vissa regelverk beslutas nationellt, medan andra beslutas av EU. Detta gör dem olika svåra att påverka. När det gäller finns möjlighet att arbeta för förenkling och belysa konsekvenser för det svenska fisket när dessa förhandlas fram eller verka för ändringar i befintliga regelverk. De svenska myndigheterna ska sträva efter att implementeras i svensk lagstiftning på ett så enkelt och tydligt sätt som möjligt som den administrativa bördan minimeras. Ett av de nya målen i EU:s nya gemensamma fiskeripolitik är ökad regionalisering, vilket kan leda till enklare och mer regionalt anpassade regler.354 I strategin konstateras att en fortsatt kartläggning av prioriterade regelförenk- lingar och åtgärder som minskar den administrativa bördan är nödvändig och bör genomföras av myndigheter och fiskerinäring i samverkan. Arbetet pågår hos berörda myndigheter, men behöver enligt och HaV ut- vecklas ytterligare. I denna uppföljning har de intervjuade aktörerna fört fram flera exempel på regler som borde ändras. Vid uppföljnings- och utvärderingsgruppens studie- besök i betonade flera fiskare att det är viktigt att förenkla regel- verket. Bland annat har följande exempel på regler som bör ändras lyfts fram: •Det borde räcka att uppskatta fångstens fördelning på sill och skarpsill vid landning, inte också ute till havs före landning. Det borde vara viktigast att den totala mängden är rätt.355 •Ett fiskefartyg får bara ta med sig ett redskap då man går ut på fiskeresa. Detta borde ändras. •Fångsten måste vägas både av fiskaren ombord på fartyget och vid last- ning. Sedan måste det ändå göras en kontrollvägning. Detta borde ändras. •Det tekniska regelverket är mycket detaljreglerat. HaV uppger i sin senaste årsredovisning att man kontinuerligt arbetar med re- gelförenkling och uppföljning av föreskriftsarbetet. påbörjade HaV ett vägledningsprojekt inom fiskets område för att öka kunskaperna och 354Jordbruksverket & Havs- och vattenmyndigheten (2016). 355Yrkesfiskare vid studiebesöket i . 356Sveriges Fiskares (), intervju . 14 REGELFÖRENKLING OCH ADMINISTRATIV BÖRDA förståelsen för det fiskerelaterade regelverket. ska resul- tera i vägledning och information på webben samt utbildningsinsatser och skriftlig information till fiskare, åklagare, domstolar och medarbetare.357 357 Havs- och vattenmyndigheten (2016b). I detta avsnitt behandlas frågan om att de pelagiska fiskerättigheternas giltig- hetstid går ut och vad man kan lära av systemet med överlåtbara fiskerättigheter inför framtida ställningstaganden i fiskefrågor. Uppföljningen visar att alla utgår från att det pelagiska systemet med överlåtbara fiskerättig- heter ska fortsätta. Systemet med överlåtbara fiskerättigheter kan utvidgas till andra fisken, och det finns en oro för detta inom det demersala fisket. Det har vidare framförts att det är otydligt vad staten vill uppnå med de fiskepolitiska insatserna. 15.1 Riksdagsbesluten och 2014 Som framgår av avsnitt 2 lyftes det i riksdagsbeslutet om det pelagiska syste- met fram att är en rimlig giltighetstid för överlåtbara fiskerättigheter. lyftes det fram att syftet med förslaget var att reglera en strukturra- tionalisering där det inte gick att med säkerhet överblicka när den kunde vara avslutad. Miljö- och jordbruksutskottet konstaterade att när strukturrational- iseringen väl är avslutad, vilket enligt utskottet inte behövde ta särskilt , avsåg regeringen att i dialog med yrkesfisket bedöma i vilken mån överlåt- barhet är önskvärd som en permanent möjlighet. I propositionen som föregick beslut betonades att yrkesfiskarna skulle ha klara förutsättningar för sina affärsuppgörelser och de överlåtbara fiskerättigheterna skulle därför ha en tillräcklig grad av varaktighet. Reger- ingen menade att för att ge stadga och förutsebarhet åt systemet skulle fiske- rättigheterna avse en bestämd tid. Att skapa rättigheter som löper tills vidare med en mer eller mindre lång uppsägningstid, vilket förespråkades av några remissinstanser, skulle enligt regeringen inte ge ett stabilt system. Regeringen menade att det ligger i sakens natur att de fiskerättigheter som upplåts inte kan garanteras för en obestämd framtid: Detta är en affärsrisk som den som förvärvar rättigheterna måste räkna med. bör systemet framstå som tillräckligt attraktivt för att syftet med lagstiftningen ska kunna nås. Det kan visserligen hävdas att en be- stämd giltighetstid innebär att priset sjunker . Enligt vår mening är detta inte något avgörande argument så länge giltig- hetstiden är tillräckligt lång. Även i ett system som gäller tills vidare med uppsägningstid kan man anta att priset sjunker så snart som rättigheterna har sagts upp och giltighetstiden närmar sig sitt slut. Regeringen menade att i inledningsskedet när systemet startar och en fartygs- tillståndshavare första gången tilldelas fiskerättigheter bör rättigheterna ha en giltighetstid . En fiskerättighet som har överlåtits bör gälla som återstår av den ursprungliga tioårsperioden. 15 ÖVERLÅTBARA FISKERÄTTIGHETER I FRAMTIDEN Regeringen klargjorde att lagen inte skulle vara tidsbegränsad, och därför kunde i princip komma att ersätta fiskerättig- heter vars giltighetstid gått ut med nya fiskerättigheter. Regeringen erinrade om att syftet med förslaget var att reglera en strukturrationalisering där det inte går att med säkerhet överblicka när den kan vara avslutad.358 När strukturrationaliseringen väl är avslutad, vilket inte behöver ta särskilt , avser vi att i dialog med yrkesfisket bedöma i vilken mån över- låtbarhet är önskvärt som en permanent möjlighet. Som framgår av avsnitt 2 beslutade om en ändring i lagen om överlåtbara fiskerättigheter. Regeringen har bemyndigats att före- skriva vilka fisken som systemet med överlåtbara fiskerättigheter ska tillämpas på. Systemet kan därigenom användas även för annat fiske än det pelagiska. Utskottet framförde att ändringen kan antas bidra till ett bättre resursutnytt- jande och ett mer hållbart fiske. Behovet av individuella kvoter och möjlig- heter att omfördela dessa bedömdes också öka till följd av förbudet mot utkast av fångster. Utskottet ansåg att konsekvenserna för såväl fiskerinäringen som miljön måste utredas noggrant innan en utvidgning av tillämpningen av syste- met sker.359 Lagen om överlåtbara fiskerättigheter är inte tidsbegränsad Av den proposition som föregick beslut om det pelagiska systemet framgår att lagen inte är tidsbegränsad. Detta innebär att HaV i princip kan komma att ersätta fiskerättigheter vars giltighetstid har gått ut med nya fiskerättigheter. I uppföljningen har tjänstemän vid betonat att nuva- rande lag gäller tills vidare och att det är fiskerättigheternas giltighetstid som är . Om regeringen inte kommer till med förslag om något annat fortsätter lagen att gälla.360 Alla utgår från att pelagiska systemet kommer att fortsätta Det pelagiska systemet innebär att fiskerättigheterna har en giltighetstid . En fiskerättighet som har överlåtits gäller som återstår av den ursprungliga tioårsperioden, dvs. Uppföljningen visar att de ak- törer som har tillfrågats i denna uppföljning utgår från att det pelagiska syste- met kommer att fortsätta när tioårsperioden för fiskerättigheterna är slut och 2008/09:169, bet. 2008/09:MJU23. 2013/14:184, bet. 2013/14:MJU29. 360Näringsdepartementet, intervju med tjänstemän . 15 ÖVERLÅTBARA FISKERÄTTIGHETER I FRAMTIDEN att det är omöjligt att gå tillbaka till det gamla systemet. me- nar att företagen inom det pelagiska systemet har agerat och investerat med antagandet att systemet med överförbara rättigheter kommer att finnas kvar även efter 2019. Även HaV menar att yrkesfiskarna utgår från att systemet kommer att leva vidare: Man har räknat med att det kommer att gälla än . Det skulle vara svårt att vrida tillbaka till tidigare ransonsystem inom det pelagiska fisket.361 SPF uppger att när systemet infördes var man mycket missnöjd med att det infördes en tioårsgräns för rättigheterna. SPF konstaterar dock att ingen pela- gisk yrkesfiskare har kalkylerat för att det pelagiska systemet kommer att upp- höra. SPF är dock orolig för vad som kommer att hända efter 2019. Man kon- staterar att det finns aktörer som menar att HaV:s utvärdering visar att syftet med systemet är uppnått och att man därför kan gå tillbaka till ransonsystemet som fanns tidigare. Detta vore enligt SPF förödande. betonar att det råder konsensus om att det pelagiska systemet är här för att stanna. Överkapaciteten är avklarad och det saknas en- ligt uppfattning trovärdiga alternativ till att fortsätta med syste- met. Östersjöfiske 2020 menar att det inte finns någon anledning att framföra att överförbarheten inom det pelagiska systemet ska upphöra 2019. Systemet har redan medfört en omstrukturering av flottan som är oåterkallelig och fokus bör i stället läggas på de delar av systemet som kan påverkas. Man konstaterar att det pelagiska systemet är infört, och det är svårt att gå ifrån det nu när strukturomvandlingen gjort att en så stor del av kvoterna är låsta i storskaliga företag: Det har skett överlåtelser såväl före införandet som till vad vi uppfattat höga priser, vilket får tolkas som att marknaden i praktiken han- terar systemet som att det vore permanent. […] Beaktas ska dock att köpa- ren, även om systemet läggs ner 2019, sannolikt kan tillgodogöra sig det inköpta fartygets fiskerättigheter genom att nyetableringar sannolikt inte kommer att tillåtas inom segmentet. […] Det som måste till är att hitta former för att behålla systemet och de fördelar som det ger, som man hittar vägar att slå vakt om kustsamhällena och hamnarna längs svenska Östersjökusten.362 Fisk är en gemensam resurs I den proposition som föregick beslut om det pelagiska systemet slog den dåvarande regeringen fast att rätten att förfoga över de för tillgängliga fångstmängderna i EU:s vatten tillkommer staten genom dåva- rande . Regeringen angav i propositionen att den rätt till fiskere- surserna som den enskilde fiskaren hade enligt dåvarande regelverk kunde be- skrivas som en nyttjanderätt eller förfoganderätt som kommer till uttryck ge- 361Havs- och vattenmyndigheten, intervju . 362Östersjöfiske 2020, e-brev . 15 ÖVERLÅTBARA FISKERÄTTIGHETER I FRAMTIDEN nom ett offentligrättsligt tillstånd.