rfr · H40WRFR15 · 2017-01-01 00:00:00 — När det gäller frågan om att räkna webb och möjligheterna vid sidan av en grundlagsändring, som ju ligger väldigt långt fram, går utvecklingen rasande Vi har 1 miljon svenskar som bara tar del av SVT digitalt. av de nio av tio som tar del av SVT gör det på alla plattformar. tittar i mobilen, på surfplattan och på den stora tv-skärmen hemma. på SVT Play. Den vanligaste kommentaren jag får när jag blir igenkänd på stan och folk kommer fram är ”tack för SVT Play”. Det är en högt Jag tror att det du lyfter är väldigt viktigt: att titta på om det finns möjlig- heter för oss att gå in och räkna och få tillgodoräkna oss det som finns på webben, och hur det skulle kunna se ut. Vi jobbar såklart med samma typer av principer när det gäller innehållet på nätet som när det gäller innehål- let i tv- och radiokanalerna. Vi tar det ansvaret , men det skulle vara bra med en formell prövning också. , : Jag kan komplettera med att det finns en tem- porär lösning av problematiken, nämligen att politiken talar om för gransk- ningsnämnden att man i väntan på en grundlagsändring ska beakta det public service-bolagen gör på alla plattformar. Då skulle vi till exempel få tillgodo- räkna oss Sisuradio på webben, som inte räknas. samma går i ett DAB-nät i marken och ingen lyssnar räknas de, och det visar hur absurt det är i dagens tekniska läge. (V): Det har varit väldigt intressant att lyssna på de drag- ningar som har varit. Det finns ändå en samsyn kring vikten av den särställning OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE som gör public service i så starkt: Man har det smalare men lägger också vikt vid att det ska vara brett. Vi ser det nästan som självklart – och det nämndes här – att vi kommer att kunna se och sportevenemang som och . , under , vaknade en del till och undrade om de inte skulle kunna se matchen eller något annat evenemang, just därför att public service inte hade rättigheterna. Detta är inget som har nämnts , men jag ser det ändå som en viktig fråga. Är det av allmänt intresse att vi ska kunna se de stora evenemangen, eller är det något vi bara ska låta andra köpa upp utan att det spelar så stor roll om allmänheten får se eller inte? Denna fråga gäller evenemangslistan och är riktad till . Jag har också ställt en fråga om detta till kulturministern. En annan sak som är lite svår att lyfta utan att gå in på vad man gör i olika program, men som jag tycker är viktig att betona med tanke vi lever i, är opartiskheten, som ju alla framhåller vikten av. Det har funnits en diskussion, till exempel när bokmässan bjudit in Nya Tider och man i direktsändning i Aktuellt bjöd in chefredaktören att sitta och orera om en massa saker. Detta har dykt upp : Det upplevs inte som att public service faktiskt säger ifrån. Opartiskheten lyfts på ett sätt som gör att man inte gör det som kan förväntas av public service: att man ska klara balansgången mellan det som är sant och det som är falskt. Jag tror att det är extremt viktigt just nu och kommer att vara det även framöver. , : När det gäller idrotten är utvecklingen väldigt speciell just . Kostnaderna för de stora idrottsevenemangen har ökat dramatiskt . På SVT är vi med i budgivningarna. Vi hanterar pengarna så ansvarsfullt vi bara kan, för det är licensbetalarnas medel. Vi är med och försöker se till att så många som möjligt i ska kunna se de riktigt stora evenemangen. Vi har rättigheterna till en hel del stora evenemang; just har vi inte. Jag tror också att vi i detta rum måste vara medvetna om att denna konkurrens nu är global. När vi var med och konkurrerade om att få sända ställdes vi mot aktörer från och , som ville köpa rättigheterna för . Det pågår en extremt stark globalisering och internationalisering just , inte minst på tv-marknaden, och det går väldigt fort. Vi är med. Vi försöker göra en avvägning mellan alla intressen och alla krav vi i public service har på oss för att använda licensbetalarnas medel så ansvarsfullt som möjligt och säkra de rättigheter vi kan. Och det gör vi också ibland i samarbete med privata aktörer i . Vi sänder till exempel en hel del fotboll tillsammans med TV4, och vi gör drama tillsammans med MTG. Vi samarbetar alltså med andra och försöker säkra rättigheterna. Vi vet ju att idrott är något som förenar oss och som vi samlas kring, och i längden tror jag faktiskt att detta påverkar svenskt idrottsliv. Om en stor del OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE av de riktigt stora evenemangen blir inlåsta i olika typer av betaltjänster blir det svårare för alla att ta del av dem. Vi välkomnar därför en evenemangslista. När det gäller den andra frågan, synen på opartiskhet, försöker vi arbeta med det. Vi försöker göra den grundläggande värderingen så att vi inte hamnar i ett läge med en sorts falsk balans; det finns faktiskt vissa frågor som man kan slå fast. Vi försöker titta på forskning och göra vägningen. diskussioner har vi ständigt internt. Våra reportrar coachas att ställa tuffa frågor, oavsett vilket ämne det handlar om: att kunna bemöta, diskutera och gå på de riktigt smärtsamma punkterna vem det än är. Det vet jag att många i den här salen har fått känna Reportrarna ska vara omutliga och opartiska, och vi jobbar mycket med I vissa lägen kan vi säkert bli mycket bättre, och vi jobbar med att coacha reportrarna så att de ska ställa de svåra frågorna, vem det än handlar om. , : Jag tycker att detta är en otroligt viktig fråga, och jag vill därför peka på en sak där jag tycker att debatten ibland går lite fel. SVT, och omfattas av demokratiparagrafen i radio- och hänvisas det till den på ett lite felaktigt sätt. grafen säger att vi, om en person i sändning yttrar något som går emot alla människors lika värde, aktivt ska ta ställning emot. Det räcker alltså inte att släppa fram en annan debattör, utan programledaren – om det är en direktsänd- ning – ska aktivt gå in och ta ställning emot. Det demokratiparagrafen däremot inte säger är att bolagen från början ska säga att vissa personer inte får höras i radio eller vara med i tv. ibland lite snett. Självklart ska vi vara en öppen arena för alla. tycker saker som jag personligen kanske tycker är helt åt helskotta ska få vara med i både radio och tv, men yttrar man något som går emot alla människors lika värde ska vi alltså ta aktiv ställning emot. Detta diskuterar vi oerhört mycket, och det kommer att vara ännu viktigare framöver, tror jag. (L): Tack för alldeles utmärkta och högintressanta föredrag- ningar i inledningarna! Det märks att vi är många som är besjälade av ett stort, starkt och oberoende public service – som ständigt utvecklas – som enhet och Detta tycker jag också förpliktar ganska mycket, inte minst för oss i politiken och som demokratiska delar i ett samhälle. Då kommer man till frågan om att ytterligare stärka och säkra oberoendet för evinnerlig tid och med avseende på alla begrepp, när det gäller såväl vad och hur som med vad, som var inne på i sitt föredrag. Jag skulle vilja ställa några frågor till och till just Det handlar om ifall det finns någon bortre gräns för vad public service ska göra. Jag tänker på detta i förhållande till konkurrensfrågorna, som flera frågeställare varit inne på, inte minst på det lokala planet; detta är ju en Jag tänker på det i förhållande till det demokratiska be- greppet, armlängds avstånd och demokratikriteriets egentliga innehåll – om OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE det är styrande eller inte. Och jag tänker på det i förhållande till den allmänna diskussion, analys och kritik mot public service-institutionerna som ständigt finns. Är den bra eller dålig? Ska man ha den levande och driva på den, eller ska man ställa sig vid sidan av? Frågorna är möjligtvis mer filosofiska, men detta är ack så viktigt när vi nu ska gå in i mer skarpa diskussioner om en ny sändningsperiod. , : Jag vet inte om jag har något bra svar som går att formulera här. Det finns absolut bortre gränser, men var de går är en väldigt komplicerad fråga. Man kan inte som forskare säga att här går gränsen, utan i så fall måste man bygga det på ett resonemang om public services ansvar i förhållande till hur starka olika andra aktörer är. Problematiskt i detta sammanhang kan vara att det skiljer sig åt i olika delar av landet. För att ta ett exempel blir det i en kommun eller region där det inte längre finns några tidningar ett stort ansvar för public service att försöka fylla på med lokal och regional nyhetsbevakning. Men det blir en annan situation i en region eller kommun där det finns väldigt starka tidningar. Det är inte säkert att public service ska gå lika långt där. Hur kompletterar man utan att konkurrera ut, lokalt och regionalt? Det är en väldigt svår fråga. Men någonstans finns det en bortre gräns; det gör det för allt. : Jag smet nästan undan – det var så filosofiskt. Men det jag försökte säga var att tidigare formuleringar om ett mångsidigt utbud inte räcker längre. För att citera författaren : ”Någonting har hänt” från den tid då det rådde en monopolsituation i fråga om television och radio. Vi har haft en explosion av innehåll, och det var därför jag påpekade att även andra medier gör public service-innehåll, vilket är bra för mångfalden. Jag vill därför inte sträcka mig längre än till att jag tycker att ni nu måste våga anta utmaningen att börja fastslå en tydligare fokusinriktning så att man inte hamnar i detaljstyrning och sätter ned pinnen där du efterfrågade. Finns det en bortre gräns? Ja, men jag skulle nog vilja avråda från att sätta pinnen. Jag skulle igen vilja predika för att man ska bli tydligare när det gäller inriktning och fokusområden. Jag vill lägga till att mitt perspektiv inte handlar om att public service är allt det som andra inte gör. Det blir en fullständigt hopplös och felaktig inriktning. Det varierar dessutom . Man kan tala om stora och små mängder som görs och inte görs. En gång i tiden kritiserades mångfalden i public service för att man ville driva igenom opera-tv, som ingen tittar på. Det ska man vara försiktig med, och då är man inne på detaljstyrningen och den bortre gränsen. (KD): Jag vill också tacka för alla inlägg. Jag vill gå tillbaka till en grundläggande fråga, som är riktad till cheferna för public service. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE handlar om den garanterade finansieringen på 8 miljarder, som skapar en eko- nomisk obalans i konkurrensen med andra medier. Hur ser ni på den? Jag har en fråga till, som går till kulturministern och departementet. nistern nämnde halvtidsavstämningen; vilka är regeringens slutsatser av den? Frågan gäller inte public service-bolagens tankar utan vad departementet självt menar har fungerat och inte fungerat fram till halvtidsavstämningen. blev slutsatsen av samtalet? , : Vi kan börja med detta med pengarna. 8 miljarder; det är vår enda intäkt. 4 nationella och 25 lokala tidningar och driver dessutom ett konserthus med kör och orkester. Ett svenskt hushåll betalar för Radios samlade innehåll. Jämför detta med det vi just hörde både och bäck berätta om, nämligen de samlade intäkterna för kommersiella mediefö- Då är samlade kaka ganska liten. hela vår finansiering med det statliga bidrag som kallas presstöd blir full- komligt felaktigt om vi ska ställa storhet mot storhet. Det är det första. Sedan tror jag också att det är viktigt att komma ihåg att det i andra länder finns public service som får ha kommersiella intäkter. I har vi bestämt att det inte ska vara så, och det tycker jag är bra. Men i mina kollegors plån- böcker kommer det in en hel del annonsintäkter. Jag tycker att det är bra att vi har ett rent public service utan annonsintäkter. Jag tror också att det är viktigt att vi bestämmer oss för att hålla fast vid det vi har bestämt i , nämligen vad public service är. Public service är inte Vi gör jättemycket som är bra kvalitet; det gör kommersiella Det är otroligt viktigt att det finns livskraftiga kommersiella medier och ett starkt public service sida vid sida, det som kallas för dual sy- Public service i kännetecknas av fyra saker. Det första gäller ägan- deformen – det ska vara skilt från staten. Det andra är finansieringen, som ska komma direkt från svenska folket. Det tredje är en reglering, som ska beslutas Det fjärde är att vi ska vara opartiska. Om man inte kan checka av alla dessa fyra saker – om man till exempel inte vill ha en reglering som är beslutad i – är man inte ett public service-företag. fortfarande göra ett väldigt kvalitativt innehåll. , : Eftersom det faktiskt inte var så länge sedan jag själv var tidningschef har jag väldigt tydligt med mig de erfarenhet- erna även när jag går in i det här jobbet. I den första debattartikel jag skrev som SVT-chef diskuterade jag och tog upp punkter som rörde public service. Men jag tog också upp den punkt som jag tror är allra viktigast för många av de kommersiella medieföretagen och som var allra viktigast för mig i min roll på UNT: en förändrad digitalmoms. Den frågan diskuteras redan politiskt. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE Detta kommer att innebära en stor förändring för många av de privata medieföretagen och hjälpa dem över tröskeln för att kunna utveckla den digitala affärsmodell det handlar om. Den subvention av momssatsen som diskuteras politiskt tror jag kommer att få stor inverkan. Det är en väldigt stor reform, riktad mot privata medieföretag, som håller på att sättas i verket. Kultur- och demokratiminister (MP): Halvtidsöversynen genomfördes exakt som den skulle enligt de regler som finns uppsatta, vilket jag också rapporterade till kulturutskottet . Vi utgick från en myndighetsgenomgång och från de frågor och diskussioner som varit uppe i debatten, även här . Vi samtalade om vissa specifika frågor, till exempel sponsringsfrågan. Men själva slutsatsen, sammanfattningen av halvtidsöversynen, är det tydliga inspel som kommer att synas när kommittén får sitt tilläggsdirektiv. Ordföranden: Då har vi gått igenom alla partier, och vi har kvar. Finns det några fler frågor? Jag vill be om väldigt konkreta och koncisa frågor. (S): Tack för era analyser och kloka förslag! Att vara på alla plattformar borde vara en självklarhet. Jag vill rikta en fråga till . Det kanske är lite filosofiskt men också verkligt; så ser det ut . Vi tar lättare in information som bekräftar vår bild – så fungerar vi som människor. Det klickade blir den lilla gruppens synpunkter, och en liten grupp kidnappar debatten. Jag ser att det är här vi har kampen . Vi talar om det lokala och det globala, och vi ser Sputnik som tar över vissas tankar. Ni har alla talat om källkritik, kunskap, folkbildning och så vidare. Men jag skulle vilja att du kommenterade lite mer om det vi kidnappar. : Det var inte lätt! Kan du precisera lite? Jag bollar tillbaka – det är ett känt knep. (S): Det kända knepet tar jag till mig. Du kan ta fake news. En liten grupp kan på nätet, genom att klicka , få oss att tro att det är detta debatten består av. : Du reser en fråga som de flesta i församlingen inser inte har ett kort svar. Men jag tycker att det tangerar något som vi har varit inne på: vikten av att det i vårt samhälle fortsätter att finnas ett starkt oberoende och ekonomiskt oberoende public service-företag, som kan stå emot det som ibland kallas för klickokratin. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE Det andra problem du tar upp, som har att göra med fake news och metoder där man på nätet flaggar för sådant som inte är sant, skulle jag vilja säga ligger hos alla ansvariga i samhället: public service, kommersiella bolag och politi- Det gäller inte sedan utan , för detta har pågått så otroligt . Den tredje sak jag vill passa på att säga tangerar det som jag tror att var inne på. Vi måste, trots alla fina siffror, vara medvetna om att det finns en stark, stor och växande grupp som inte på samma sätt är intresserad av att kon- sumera nyheter från traditionella medier. och några andra företag har tillsammans med analysföretaget undersökt Man landar faktiskt i att nästan hälften av den målgruppen inte anser sig nyhetsmässigt tillfredsställd av det som erbjuds på etablerade vägar. vi, tycker jag, en varningsklocka till, och vi har ett gemensamt ansvar att ta tag i detta, . (M): Jag vill tacka alla för väldigt intressanta inlägg. en fråga till public service-bolagen. Det handlar om vilket innehåll som om- fattas av uttrycket ”i allmänhetens tjänst”. Jag relaterar detta också till det som tidigare tog upp. Fråga två: Kan andra än public service-bolag verka i allmänhetens tjänst? , : Det finns såklart inget enkelt svar på den Som jag har försökt beskriva strävar vi efter att prioritera vissa ämnesområden, där vi lägger mer krut. Jag tror inte att jag behöver upprepa vilka de är. Vi försöker att verkligen vara ett för hela . Det är så vi verkar i allmänhetens tjänst. Vi vill låta alla röster och alla per- spektiv få höras och debatteras. Det är det enkla svaret på den frågan. Jag tror att ”i allmänhetens tjänst” också innebär att man faktiskt är obero- ende av kommersiella, religiösa eller politiska intressen. Det är bara SVT, Sve- riges Radio och UR som är det. Det hindrar inte att kommersiella medieföretag återigen gör ett innehåll som är extremt viktigt och jättebra och som håller väldigt hög kvalitet och gynnar allmänheten. Men de är inte i allmänhetens tjänst på samma sätt – de är i det kommersiellas tjänst. Ytterst, vilket även vittnade om, handlar det nämligen om vad som står på sista raden. De måste tjäna pengar. Ordföranden: Då bryter vi frågerundan för den här gången. Jag vill tacka alla (S), vice ordförande: och de mediepolitiska förut- sättningarna har kraftigt förändrats. analyser hinner knappt skrivas och debatteras innan förutsättningarna föränd- ras och man får börja om på nya premisser. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE Dagens utfrågning är ett led i att vi också ska jobba med nya sändningstillstånd för public service framöver. Jag vill tacka er alla som deltagit i denna diskussion. Det finns en hel del saker jag tar med mig. Jag tänker på det som sagts om att slå vakt om det innehåll som vi annars aldrig skulle kunna få ta del av, hur viktigt public service är för demokratin, att det bidrar till mer kunskap hos människor om politik och samhälle och att polariseringen i samhället är väldigt stor och att det då, vilket lyftes fram, blir allt viktigare med ett gemensamt ”fikabord” för ett samhälle som ska hålla ihop. Vi måste bli valda, var det någon som lyfte fram. Det är intressant, med tanke på det här huset, att se hur viktigt det är att bli vald. Så är det också för public service-bolagen och vilka plattformar som man får lov att finnas på. Det måste ges möjlighet att finnas där människor finns. Då handlar det också om att 1 miljon människor tar del av public service via webben. Vikten av att reda ut vad som är falskt och vad som är sant har lyfts fram. Situationen innebär en allt större fara för hot och utsatthet. Vi blir påverkade av påtryckningar från olika håll runt om i världen och av desinfor- Att vi ska värna medierna och den fria journalistiken är en av grunderna i en demokrati. Hur kompletterar man utan att konkurrera ut? Det här är några av de frågeställningar som inte minst den nya public ser- vice-utredningen kommer att få brottas med framöver innan den överlämnas till regeringen och till slut landar på bord. Ett jättestort tack från kulturutskottet för att ni delgav oss alla synpunkter, tankar och utmaningar som vi står inför framöver när det gäller public service ! Tack så jättemycket! Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbe- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriade bränslen i industriella processer, så kallade råvaru- offentliga utfrågning om idrott och fysisk akti- vitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa hearing om journalisters och medie-redakt- ioners säkerhet och arbetsförutsättningar Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av rehabilite- offentliga utfrågning om Finsam – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser seminarium om internationellt samarbete mot skat- Offentlig utfrågning om ett handelsavtal mellan och offentliga utfrågning om unga vuxnas möjlighet att finansiera ett eget boende Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Om krisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitiken 2010- Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport öppna utfrågning om lärarbrist seminarium om cancervården – utmaningar och möj- öppna utfrågning om brist på utbildade inom offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden Offentlig utfrågning om finansieringsmodeller för transportinfra- offentliga utfrågning om familjerätten är i takt med Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 27 sep- Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 15 offentliga utfrågning om Finsams fortsatta utveckling - nästa steg Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pela- Konkurrenskraften hos svenska multinationella företag i ljuset av nya regler inom internationell beskattning offentliga utfrågning om marknadsföring i sociala Uppföljning av handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar seminarium om Skattereformen – dess historia – en uppföljning med inriktning på barn Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 14 offentliga utfrågning om kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården