rfr · H40WRFR8 · 2017-01-01 00:00:00 — Men logiken är helt och hållet annorlunda. Här har jag valt en bild av några som sitter och jobbar i en park, men den parken behöver inte ligga i utan den kan ligga någon annanstans. Då måste logiken i villkoren uppdateras. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN En skatt som är otroligt viktig för konkurrenskraften är inkomstskatten för de människor som jobbar i företagen och skapar konkurrenskraften. I 2016 ändras marginalskatten – ni ser själva kurvan på bilden – vid i månadslön från till . Inte mycket däröver betalar man sedan marginalskatt. Det skadar de svenska företagens konkurrenskraft för verksamheter i . Men självklart har också bolagsskatten betydelse. På den här bilden kan ni se med era egna ögon. Det blå representerar skatten på vanliga människors arbete medan det lila är bolagsskatten – av de svenska skatteinkomsterna. Det är klart att det har betydelse eftersom bolagsskatten utgör av den svenska offentliga sektorns skatteintäkter. I själva verket är skatten på arbete tio gånger så hög – . Självklart tycker vi att det är bra med ett kraftfullt internationellt samarbete, bland annat för att säkra de svenska skatteintäkterna. Det handlar om att säkra att det över huvud taget kommer in skatter, och det är viktigt även i andra länder. I och med att är en högskatteekonomi är det viktigt för oss att det finns ett bra samarbete som genererar skatteintäkter till den svenska statskassan och att det blir likvärdiga konkurrensvillkor. Vi tycker naturligtvis inte att olika typer av kryphål eller anomalier ska vara drivande för vad som lokaliseras utan det ska vara andra faktorer. Därför anser vi att det i grunden är bra med den typen av internationella regelverk. De stärker de svenska företagens konkurrenskraft relativt företag som håller till på ställen där det är lägre skatter, och det stärker som en plats att lokalisera verksamhet till. Men precis som redogjorde för – vi har inte alls den möjligheten att analysera förslagen i detalj – anser vi att det finns en stor risk att förslaget kan missgynna de svenska skatteintäkterna. Vi ser en risk för mycket krångel. Det är inte bara de stora koncernerna som är verksamma internationellt. De små och växande kunskapsintensiva företagen blir också i hög utsträckning internationaliserade redan från start. Vi ser också stora risker inte bara att fler jobb utan också de riktigt bra jobben flyttar till andra länder för att matcha inkomster med kostnadsavdrag. , : Jag representerar , framför allt sparare i form av alla de pensionspengar som spararna har placerat i försäkringsbolaget och pensionsbolaget . När det gäller pensioner måste vi titta på vem spararen är. Det är alla vi som sitter här och i princip alla som går runt på och andra gator i landet. Det är alla som arbetar och som på något sätt sparar till sin pension. Dessa frågor rör många människor, och de rör verkligen inte bara företag utan dessa frågor är extremt väsentliga även ur pensionsspararnas synvinkel. Utvecklingen för de globala företagen har varit gynnsam för pensionsspararna, men den har ställt stora krav på företagen. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN ställer stora krav på företagens skattefunktion. Om vi skulle gå tillbaka i tiden och titta på hur många som arbetar på ett företag med skattefunktionen skulle vi se hur den funktionen har vuxit och ökat i komplexitet allra mest. Det handlar inte bara om att ha utvecklat skattefunktioner för att minska skatten utan för att helt enkelt kunna hantera skatten. Eftersom skattesystemen har varit så olika, komplicerade och ibland svårgenomträngliga har det krävts hela horder av skatterådgivare, revisionsexperter och interna experter för att navigera i de komplicerade sammanhangen, om det är ett företag med verksamhet i flera länder. De stora företagen spelar en nyckelroll för pensionsspararna. De har också en nyckelroll för samhällsutvecklingen. Om vi lyfter blicken och tittar utanför finns flera länder där globala företag är den primära skattekällan. Jag tänker på många utvecklingsländer med stora naturresurser, som större företag utvinner eller förädlar eller på något sätt utnyttjar – med dessa länders goda minne, förstås. Det här är inte okomplicerat. Det är inte alla utvecklingsländer som är välfungerande demokratier. Det förekommer ofta olika former av korruption och missbruk av inkomster. Därför har många som sysslar med hållbarhet ur utvecklingsländernas perspektiv fokuserat på frågan. Ett sätt att komma till rätta med korruption är att lyfta på locket och låta ljuset komma in och se var skatten betalas. Det finns en rörelse som kallas Publish What You Pay. Över 800 organisationer är anslutna i 70 länder, ännu inte i men välutvecklat i till exempel . Organisationen har fokuserat just på sektorn oljegas och gruvor, det vill säga naturresurser. Man har länge förespråkat en land-för-land- rapportering, just för att bekämpa korruption och missbruk av inkomster. Det här ser vi som en viktig fråga för våra pensionssparare. De är visserligen angelägna om att få en bra pension och tjäna pengar, men de vill inte tjäna pengar på bekostnad av att bidra till utvecklingsländernas problem med korruption. Att titta på dessa frågor ur ett transparens- och öppenhetsperspektiv kan vara framgångsrikt. Då kan man få ett större förtroende från ägarna, alltså pensionsspararnas sida. Man kan också få ett större förtroende i det lokalsamhälle som man verkar i. Alla skulle må bra av att ägna sitt fokus åt att utveckla affärerna och verksamheten i stället för att alltför mycket fokusera på skattetrixande eller på att minimera beskattningen. Det kan också vara bra för en institutionell placerare med en större transparens. Det blir lättare att värdera företagen om det verkligen går att se var inkomsterna genereras. Det blir helt enkelt en bättre finansiell information som gör att företagen blir lättare att analysera. För de företag som arbetar i ett land finns inte de möjligheterna till skatteavdrag och liknande. Kapitalmarknaden neutraliseras så att globala företag inte med automatik får samma fördelar. Fördelarna finns så länge avdragen behålls. Men jag tror att om transparensen ökas blir det större förklaringsbörda, varför man betalar x procent i skatt i olika länder. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Det är visserligen sant att de svenska företagen är goda skattebetalare. De bidrar mycket till utveckling och byggande av välstånd i de olika länder de är verksamma i. Men bara för att företagen betalar skatt innebär det inte att de med automatik betalar skatt i . Vissa av dessa företag på listan har över huvud taget inte betalat bolagsskatt i . Det kan säkert finnas de som tycker att det är upprörande. Jag tycker inte det. Det som jag tycker är upprörande är att företagen inte talar om i vilka länder de betalar skatt och var de inte betalar skatt. Precis som utvecklingsländerna har rätt att få reda på hur mycket skatteintäkter de globala företagen har genererat till just deras länder, lika mycket har vi i rätt att få reda på hur stora skatter företagen har betalat i . Man kan vara negativ till ökad land-för-land-rapportering, men ett talesätt säger att ingenting blir så svårt som när det görs motvilligt. Jag förstår att det finns en stor motvilja mot att öka transparensen och rapporteringen. Det är naturligt eftersom det förstås blir dyrt. är det svårt att öka rapporteringen. Det läggs på ytterligare en börda. Det är komplicerat. Hur gör man med joint ? Det finns många svårigheter förknippade med detta. Att komma så långt att det finns någon formav rapportering land-för-land kommer att bli nödvändigt, alldeles oavsett om BEPS införs eller inte. Kraven på företagen kommer att öka allteftersom. , : Tack för inbjudan! Jag är professor vid , och jag är också ledamot av EU:s Platform for Tax Good Governance där jag representerar den . Jag tänkte ta upp tre punkter. Den första handlar om att behålla handlingsfriheten. Den finns en svensk skattetradition sedan mitten av där lagstiftaren tillsammans med näringslivet och industrin analyserat vilka behov som finns för att säkerställa att svenskt näringsliv kan vara framgångsrikt på internationella marknader. Det är viktigt att den traditionen fortsätter. Den har varit historiskt framgångsrik. Det är naturligtvis lätt att ryckas med i indignationen över aggressiv skatteplanering, men innan man vidtar åtgärder är det bra att säkerställa ett gott beslutsunderlag. En utgångspunkt bör vara en analys av det svenska näringslivets struktur med mera så att såväl interna som internationella skatteregler i varje fall inte motverkar vad som är bra för det svenska näringslivet. Min bild är att det i andra länder görs en analys internt, även om man utåt fullt ut bekänner sig till BEPS. Dagens evenemang är därför mycket uppskattat. Det är bland annat därför viktigt att säkerställa tillräcklig handlingsfrihet för i utformningen av såväl interna regler som för skatteavtal både nu och . Det innebär enligt min mening exempelvis att man bör vara försiktig med att acceptera olika bestämmelser i föreslagna skatteflyktsdirektiv eftersom de blir bindande och låser våra möjligheter till olika för oss lämpliga skattelösningar. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Den andra punkten gäller försiktighet med generella skatteflyktsregler. Det finns en hel del att invända mot de flesta av förslagen i kommissionens paket. Direktivförslaget motiveras bland annat med att den inre marknaden kräver att medlemsstaterna införlivar åtgärder på ett sammanhängande och samordnat sätt. Men om nu syftet är att få till stånd likformiga regler är det lite märkligt att de är minimistandarder. Det innebär att medlemsstaterna kan gå längre än förslagen, och man tappar då den önskade samordningen. Jag är inte heller övertygad om nödvändigheten av förslagen i direktivet, exempelvis förslaget om en allmän skatteflyktsregel. Jag tror att det kan vara bättre att medlemsstaterna utan att vara bundna av en direktivtext själva utformar en skatteflyktsbestämmelse anpassade till nationella juridiska traditioner, så som vi har gjort med skatteflyktslagen i . Jag tror på mer precisa och förutsebara bestämmelser av det slag som finns i moder- och dotterbolagsdirektivet, där skattefriheten för mottagning och utdelningar görs beroende av att betalaren inte fått avdrag för betalningen i det andra landet. Det är en bra teknisk lösning för att skydda en skatterättslig princip, nämligen den att vinster ska beskattas en gång i bolagssektorn. Helst ska dessa bestämmelser vara utformade utan subjektiva element avseende eventuella skatteflyktsmotiv. Ränteavdragsbegränsningar av den modell som föreslås avseende ebitda har till exempel fördelen att vara utformade med objektiva kriterier. Ett annat exempel på en allmän skatteflyktsregel som kräver ytterligare överväganden är BEPS-förslaget för att motverka treaty shopping, den så kallade principle purpose test. Enligt min mening bör man vara försiktig med att införa PPT-regeln innan man ytterligare analyserat vad som verkligen är otillbörlig treaty shopping och vad som kan accepteras. Ett exempel är om man i en koncern organiserar sig på ett sådant sätt att man minimerar källskatter på utdelningar. princip för bolagsbeskattning är att bolagsinkomster ska vara föremål för ekonomisk dubbelbeskattning, det vill säga beskattning en gång i bolagssektorn och en gång hos den slutliga aktieägaren. Källskatter på utdelningar leder dock i regel till beskattning mer än en gång i bolagssektorn. Principiellt är det fel med en sådan merbeskattning. Den tredje punkten handlar om att det är som beslutar om svenska skatteregler. BEPS-arbetet innebär förslag om ändringar i modellavtal, i kommentarerna till modellavtalet, om ändringar i Transfer Pricing Guidelines och en del andra förslag om exempelvis ränteavdragsbegränsningar och CFC. Den rättsliga relevansen av förslagen varierar. Det finns en del frågor som uppkommer avseende införlivandet i svensk rätt. Men jag skulle vilja lyfta fram en fråga, nämligen frågan om ändringarna i Transfer Pricing Guidelines. Dessa har betydelse för tillämpningen av skatteavtalen, men de används enligt praxis också vid tillämpningen av de interna svenska internprissättningsreglerna i 14 kap. 19 och 20 §§ inkomstskattelagen. Ändringarna i Guidelines kan därför få effekt rent internt i . STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Ändringarna är delvis av sådan art att det enligt min mening är dags att göra en översyn av förhållandet mellan guidelines och interna skatteregler så att man inte automatiskt får ändringar i intern rätt via guidelines, det vill säga ändringar som borde få ta ställning till. , : Jag är CFO för den svenska verksamheten och skattechef. har sitt moderbolag i , men vi har också mycket stor verksamhet i . Vi omsätter ungefär 40 miljarder i och har 6 600 anställda. Det finns stor forskningsverksamhet i och stor tillverkningsfunktion i . En av världens största tablettfabriker ligger där. har också betalt mycket bolagsskatt i . betalade vi 2 ½ miljarder. ska jag kommentera vad som sker internationellt och reflektera över BEPS och Anti-Tax Avoidance Package och vilken påverkan den får på vår verksamhet. Först vill jag säga att ser positivt på de mål som både och har satt upp att motverka skatteflykt och artificiell skatteplanering. Att uppnå ett bättre samordnat regelverk uppskattas också av företaget. Om det blir så i verkligheten återstår att se. Det är alltid lätt att ha höga ambitioner men kanske svårare att få till det rent praktiskt när det ska uttryckas i form av lagregler. De två arbetena i och EU ligger helt i linje med samhällets och företagens fokus på CSR-frågor, det vill säga anseendefrågor som uttryckte här. Vi får många sådana frågor till inför bolagsstämmorna. Det är viktigt att EU inte går längre än med försämrad konkurrenskraft som följd och ökad byråkrati. Det räcker med ett regelverk, och det bör vara baserat på vad tar fram för BEPS-regler. Om EU tar fram något eget blir det en barriär för investeringar in till . Vi riskerar att minska i konkurrenskraft. Jag ser också en stor risk att mindre länder, som , förlorar. Det sker en förskjutning av beskattningen från värdeskapande forsknings- och utvecklingsverksamhet till större marknader med mycket konsumtion och stor befolkning. Vi ser det inom BEPS och vi ser det inom vissa förslag från EU- kommissionen, till exempel CCCTB, en konsoliderad gemensam bolagsskattebas, som enligt det senaste förslaget ska vara tvingande för företagen att gå in i. I det gamla förslaget på CCCTB reglerades inte ens hur IP-vinster ska delas. Med en stor forskningsverksamhet i är det mesta av våra vinster hänförliga till forskningen, närmare bestämt ungefär två tredjedelar. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Min rekommendation är att vinstallokering för gemensam skattebas måste utredas mycket noggrant. Man sysslar gärna med detaljer, men jag tycker att man har börjat i fel ända och tittat på slutklämmen, det vill säga hur mycket som blir över till . Behovet av konsekvensanalyser har väl aldrig varit större än . Vi tycker också att det är extremt viktigt att det införs tvingande tvistlösningsmekanismer för att undanröja dubbelbeskattning. Vi ser gärna att man tvingas lösa konflikten efter att den uppstått och efter att vi blivit föremål för ifrågasättande av något lands skattemyndighet. Det är ett önsketänkande med . Men vi vill inte ligga ute med en massa pengar in the meantime, utan det ska lösas . Då är det viktigt med bemanningen på svenska och på . har vi varit väldigt nöjda med den support som vi har fått från både och i de här frågorna. Men – jag tittar på – bemanningen är viktig! Eftersom det här ska handla om svensk konkurrenskraft vill jag säga att jag ser flera grundpelare. Den första är en bred skattebas och låg skattesats – utan en massa specialregler. Jag tror på pragmatiska och enkla regler. Jag skulle rekommendera att gör som , som vi på ser som en förebild. I takt med att man där stryper till för skatteplanering använder man den besparingen till att sänka bolagsskatten. Man tror nämligen på dynamiska effekter och på att man kommer att få in mer pengar till att betala av sitt budgetunderskott om man vidtar de åtgärderna. får en bolagsskatt på . De har också en patentbox och kommer att få generösa räntebegränsningsregler, ebitda. Men man är noga med att den engelska skattebasen inte ska eroderas i det här regelverket. Det finns en massa regler runt omkring. Vi kan alltså inte lägga räntor från något annat land där. har alltså generösa regler och är en förebild. Jag tror att en bred bas och låg skattesats också leder till ett trovärdigt system och till att skattebetalarna behandlas mer lika. Vi ska inte ha specialregler för vissa branscher eller grupper. Det är viktigt. Och som jag nämnde är tvistlösningsmekanismer extremt viktiga. , : Jag har jobbat med skatt och inte minst internprissättning på i isnart . är ett bolag somär verksamt genom dotterbolag i ett hundratal länder runt om i världen. utgör det självklara navet i verksamheten. Vår omfattande forskning och utveckling är koncentrerad till . Resultatet ägs och administreras från . ingår dock i den stora . I den gruppen ingår utöver personbilsmärkena Audi, , , , och lastbilstillverkaren . 2016/17:RFR8 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Jag brukar prata om vikten av att tänka efter före, att vara medveten om att det man gör ska kunna förklaras och motiveras . Vi har precis gått igenom en revision från avseende vår internprissättning. Det var mängder av information som skulle fram. Det var mycket diskussion och många frågor. Men i slutänden blev det inga justeringar avseende den prissättning vi hade tillämpat. Men det finns alltid en risk kopplad till den prissättning vi tillämpar. har ingen annan avsikt än att tillämpa en marknadsmässig och armlängdsmässig prissättning. Men ur en myndighets perspektiv kommer det alltid att finnas utrymme för att ifrågasätta. Det man kan göra för att hantera det handlar mycket om att försöka förklara hur den verksamhet man bedriver fungerar och säkerställa att man på ett rimligt sätt kan förklara varför den prissättning man tillämpar ska anses marknadsmässig. När vi nu står inför de förändringar som kommer att följa på BEPS, med det oerhörda fokus som finns på att komma till rätta med skatteflykt, känner jag mig väldigt osäker på vad som förväntas av oss. Det är inte bara lagar och regler som förändras i rask takt i alla världens länder. Det etableras också nya principer och nya utgångspunkter för hur man ser på företagens skattskyldighet. Kanske var det den enskilt största förändringen inom internationell skatterätt på åtminstone när Transfer Pricing Guidelines publicerades första gången. I det arbetet jobbade och den aktivt för att tillvarata svenska intressen. Man oroade sig för att riktlinjerna i för stor utsträckning tog sin utgångspunkt i de stora ländernas behov. Man oroade sig för hur konkurrenssituationen för svenska företag skulle påverkas. Man oroade sig för tilltagande dubbelbeskattning med negativ påverkan på svenska företag. De arbeten som ligger till grund för de förändringar som genomförs har tillkommit under helt andra förutsättningar och under ett helt annat politiskt tryck. Utgångspunkten är att skatteintäkterna fördelas fel. Alla länder verkar utgå från att deras egen skattebas kommer att öka om dessa nya principer etableras. Om den förväntan skulle komma att realiseras står vi sannolikt inför en dubbelbeskattning av skådad omfattning. Om följden inte ska bli dubbelbeskattning måste nämligen varje ökning av skattebasen i ett land motsvaras av en lika stor minskning någon annanstans. Det har alltid ansetts ganska självklart att dubbelbeskattning är negativt. Det verkar bara inte ha samma prioritet längre. Det här kommer att sätta sig . Men vi kan nog förvänta oss av osäkerhet innan det nya skattelandskapet stabiliseras. Mer osäkerhet är kanske inte vad företag i behöver just . kommer, som alla andra multinationella företag, att få leva med att de här rapporterna implementeras på olika sätt och i olika grad runt om i världen. Och nej, jag tror inte på någon likformig, koordinerad implementering, inte ens i EU. Missförstå mig inte. Jag förstår att man vill komma till rätta STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN med skatteflykt och att det är viktigt. Men just nu verkar transparens och mer information betraktas som en universell lösning – på alla problem. Om bara all information finns tillgänglig kommer beskattningen automatiskt att bli rätt. Tänk då på att nu ingår i en grupp som förutom omfattar sex stora personbilstillverkare hemmahörande i olika delar av , med egna produktionsenheter och distributörer, samt lastbilstillverkaren , som är en av våra främsta konkurrenter. Den mängd information vi talar om är enorm. Helheten är ingenting som råder eller förfogar över. Relevansen tycker jag dessutom att man har goda grunder att ifrågasätta. Vi arbetar med ett koncept med masterfile och localfile. Det påminner om det som nu förordar. Vår utgångspunkt har alltid varit att på ett rimligt och proportionerligt sätt presentera den verksamhet som bedriver. Kommer myndigheterna nu att få tillgång till ett bättre underlag när man ska granska vår verksamhet och våra legala enheter? Jag ser det lite som att man inte längre vill att företagen ska förklara. Snarare utgår man från att om man bara får tillgång till all information så kommer det att bli rätt. Jag tvivlar på det. Finns det risk för att den här typen av information missbrukas eller feltolkas? Finns det risk för att myndigheter drar förhastade eller direkt felaktiga slutsatser baserat på den här typen av information? Jag ser definitivt en sådan risk. Jag är inte särskilt rädd för den administrativa bördan i sig. Den kommer att bli betungande, och den är inte värdeskapande. Men vi lägger redan mycket resurser på detta. Det som oroar mig mest är den samlade implementeringen. Den kommer att få konsekvenser som inte går att överblicka. Det är helheten som oroar mig. I bästa fall ser vi att likartade regler introduceras. Men finns det egentligen någonting som talar för att de kommer att tillämpas på ett likartat sätt? Stora länder med stora marknader kan sannolikt tillåta sig både mer långtgående regler och striktare tillämpning av reglerna än små länder. Länder som framstår som aggressiva i sitt försvar av vad man anser utgör den egna skattebasen har fått många nya verktyg i sin verktygslåda. Hur påverkar detta möjlighet att konkurrera om investeringar och etableringar som ska utgöra basen för det svenska skatteunderlaget? Hur påverkas möjligheterna till ekonomisk tillväxt i EU och i ? Hur påverkar det möjligheter att verka och konkurrera på en global marknad? Jag är lite förvånad över att få verkar ställa sig frågan om den samlade implementeringen verkligen kommer att gynna eller det svenska skatteunderlaget. Är detta ett område där vill gå först, gå framsnabbast och gå längst? och EU borde eftersträva en balanserad implementering och försöka säkerställa en tillämpning som inte i onödan hämmar ekonomisk utveckling och försämrar konkurrenskraften för de företag som avses stå för den skattebas man vill värna. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Vi kommer att fortsätta bedriva vår verksamhet och göra vårt bästa för att leva upp till alla de krav som ställs på oss, i och i alla andra länder där vi är verksamma. Huruvida EU, och har balanserat rätt i sina försök att komma till rätta med skatteflykt kommer att visa sig . , ABB: Tack för inbjudan! Jag heter och är skattechef för den svenska delen av . Jag tänker vara lite teknisk. Jag ska ta upp två ämnen som är direkt hämtade från BEPS- rapporterna. Det första ämnet handlar om fasta driftsställen och möjliga effekter av det. Det andra handlar om ränteavdrag, som jag ska säga några ord om.