eunbil · H50N48E337 · 2017-10-16 00:00:00 — Rådets möte (arbetsmarknads- och socialministrarna) (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) (ev.) godkännande av A-punktslistan Förslag till och rådets direktiv om ändring av och rådets direktiv /71/EG av om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (första behandlingen) Interinstitutionellt ärende: 2016/0070(COD) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Rådet föreslås anta en allmän inriktning för förslaget. Kommissionen presenterade sitt förslag till ändring av utstationeringsdirektivet, som reglerar vilka bestämmelser som ska gälla när arbetstagare utstationeras för arbete i ett annat land inom EU/EES, . Därefter har förhandlingar skett i rådsarbetsgruppen för sociala frågor. Enligt förslaget ska bl.a. bestämmelsen om rätt till ”minimilön” ersättas med en bestämmelse om rätt till ”lön och andra ersättningar” (enligt den preliminära översättningen, ”lön”). Med begreppet avses alla obligatoriska ersättningskomponenter på nationell nivå i utstationeringslandet. Vad som ingår i begreppet kan bestämmas i kollektivavtal, även sådana som inte är allmängiltigförklarade, i enlighet med vad som anges i det ursprungliga utstationeringsdirektivet. Vidare föreslås bl.a. tidsgränser i förhållande till utstationering samt särskilda bestämmelser för uthyrningssituationer. I förslaget till allmän inriktning finns även bestämmelser om rätt till likabehandling avseende ersättning för kost, resa och logi under utstationeringen samt krav på transparens. Plattformen för odeklarerat arbete uppmanas att delta i arbetet mot missbruk av utstationeringsreglerna och underlätta samarbetet mellan medlemsstaternas myndigheter. Det finns också skrivningar om villkor för boende för utstationerade arbetstagare. Dessutom diskuteras frågor om transport. Bestämmelsen för entreprenadsituationer har strukits. Se även rådspromemoria för dagordningspunkt 3. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen föreslår att vid rådsmötet kan ställa sig bakom förslaget till allmän inriktning och vid behov framföra den ståndpunkt som framgår av rådspromemorian. Datum för tidigare behandling i : Frågan behandlades i inför samt inför EPSCO , , samt . Överläggning med om svenska ståndpunkter hölls . Fortsatt behandling av ärendet: avser att rösta om sitt betänkande . 2015/16:FPM67 Ändring av utstationeringsdirektivet Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 (Text av betydelse för EEA och ) (första behandlingen) Interinstitutionellt ärende: 2016/0397(COD) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslut om partiell allmän inriktning i de delar av förslaget som behandlar likabehandling samt tillämplig lagstiftning. COM (2016) 815 (KOM:s förslag) Förhandlingarna har främst handlat om att försöka kodifiera befintliga rättspraxis rörande likabehandlingsprincipen i förordning 883/2004. Enighet har uppnåtts om kodifiering i de delar som enbart berör vissa förmåner av huvudsakligen biståndskaraktär. Det har däremot inte gått att enas om på vilket sätt domen i mål C-308/14 Kommissionen mot ska införlivas i förordningen. Förslaget i denna del innehåller därför enbart ett nytt skäl (skäl 5-a) som hänvisar till senaste domar där likabehandlingsprincipen behandlas, inklusive UK-domen, och som slår fast att all rättspraxis ska respekteras vid tillämpningen av principen om likabehandling. Vid behandling i Coreper uttrycktes generellt ett brett stöd bland medlemsstaterna för ordförandeskapets kompromissförslag. Stärkta regler för att godkänna att en utsändningssituation föreligger. Kommissionens förslag om att hänvisa till utstationeringsdirektivet för definition av utsändning har strukits. I de fall lagvalet (och därmed var avgifter ska betalas och en person ska vara försäkrad) bestäms av företagets omständigheter införs skärpta kriterier för att försvåra för s.k. ”brevlådeföretag” och ”lagvalsshopping”. Stärkta krav på ett dialogförfarande i de fall felaktiga situationer upptäcks och man kan misstänka att en person varit försäkrad i fel medlemsstat. Rutiner för ändrat lagval i situationer där det konstaterats att en person varit försäkrad i fel land och ändringar behöver göras retroaktivt med anledning av detta. Delegation till kommissionen att i en särskild kommitté besluta om enhetliga rutiner, dokument och förfaranden avseende medlemsstaternas hantering av dessa frågor. Tydliggöranden av den redan etablerade skyldigheten för medlemsstaterna att säkerställa att deras nationella institutioner har kännedom om och korrekt tillämpar unionsrätten. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen kan ställa sig bakom lösningar rörande likabehandlingsprincipen som inte riskerar att innebära en inskränkning i medlemsstaternas nationella kompetens vad det gäller utformandet av de sociala trygghetssystemen. Regeringen kan därmed acceptera ordförandeskapets kompromissförslag. Regeringen kan även godta andra medlemsstaters kompromissförslag, i den mån dessa inte bedöms inskränka den nationella kompetensen. Vidare kan regeringen ställa sig bakom ett förhandlingsresultat som bidrar till att motverka fel och bedrägerier samt skapar förutsättningar för en mer effektiv administration. Regeringen kan därmed acceptera ordförandeskapets kompromissförslag. Regeringen kan även godta andra medlemsstaters kompromissförslag som innebär skärpta regler i syfte att motverka fel och bedrägerier. Regeringen kan därför godta den partiella allmänna inriktningen, förutsatt att denna inte innebär en inskränkning i medlemsstaternas nationella kompetens vad gäller utformandet av de sociala trygghetssystemen. Datum för tidigare behandling i : Överläggning ägde rum med . informerades och , samt . har även informerats , samt . Ny överläggning med äger rum . Samråd med ägde senast rum . Fortsatt behandling av ärendet: Förhandlingar i rådsarbetsgrupp fortsätter och våren avseende förslagen om ändringar i kapitlen om familjeförmåner, förmåner vid långvarigt vårdbehov samt arbetslöshetsförmåner. Det estniska ordförandeskapet har ambitionen att vid sitt möte ska anta en partiell allmän inriktning rörande förmåner vid långvarigt vårdbehov samt familjeförmåner. Förhandlingar rörande arbetslöshetsförmånskapitlet är sedan tänkt ska inledas . 2016/17:FPM54 EU:s förordningar om samordning av de sociala trygghetssystemen (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [förslag från ordförandeskapet], avser punkterna 6–7) (ev.) godkännande av A-punktslistan Förslag till Interinstitutionell proklamation av den europeiska pelaren för sociala rättigheter Vilken typ av behandling förväntas i rådet: godkännande av text samt tillåtelse att underteckna å rådets vägnar presenterade den Europeiska kommissionen ett förslag till en europeisk pelare för sociala rättigheter med syfte att främja uppåtgående social konvergens. De huvudsakliga dokumenten utgörs av ett övergripande meddelande samt ett förslag till ett gemensamt uttalande av institutionerna (interinstitutionell proklamation) om den europeiska pelaren för sociala rättigheter, innehållande 20 principer. Det gemensamma uttalandet av institutionerna innehåller 20 principer indelade i tre kapitel. Det första kapitlet benämns ”Lika möjligheter och tillträde till arbetsmarknaden” och där anges bl.a. att alla har rätt till utbildning och livslångt lärande, att jämställdhet måste säkerställas och främjas på alla områden och att kvinnor och män har rätt till lika lön för lika arbete. Alla har rätt till lika behandling och lika möjligheter oavsett kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, ålder eller sexuell läggning. Alla har rätt till aktiv hjälp och till stöd till arbete. Det andra kapitlet benämns ”Rättvisa arbetsvillkor” Det handlar om bl.a. trygg och flexibel anställning, lön, information om anställningsvillkor och skydd i händelse av uppsägning, social dialog och information och samråd. Det tar även upp balans mellan arbete och privatliv, arbetsmiljö och dataskydd. Det tredje kapitlet benämns ”Socialt skydd och inkludering” och anger bl.a. rätten till barnomsorg, socialt skydd, arbetslöshetsersättning, minimiinkomster, pension, hälso- och sjukvård, stöd och tjänster till personer med funktionsnedsättning, långvarig vård, samt boende och grundläggande tjänster. Förslag till svensk ståndpunkt: Datum för tidigare behandling i : har överlagt med om initiativet att inrätta en europeisk pelare för sociala rättigheter vid ett antal tillfällen, . 2016/17:FPM89 En europeisk pelare för sociala rättigheter a)Centrala utmaningar på sysselsättningsområdet: De viktigaste budskapen från sysselsättningskommittén med utgångspunkt i den årliga rapporten och verktyget för bedömning av sysselsättningssituationen 12563/17 SOC 597 EMPL 458 ECOFIN 750 EDUC 346 + ADD 1 – 2 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Godkännande av huvudbudskapen från (). Huvudbudskapen från baserar sig på en årlig rapport i vilken EMCO beskriver dels framstegen i förhållande till sysselsättningsmålet i 2020-strategin, dels de övergripande trenderna på EU:s arbetsmarknad. Bilden av läget baseras på tidigare överenskommet analysramverk, verktyget för bedömning av sysselsättningssituationen och riktmärken (Employment performance monitor, EPM). Huvudbudskapen fungerar som kommitténs inspel till kommissionen inför den årliga tillväxtöversikt som kommissionen presenterar varje höst. Huvudbudskapen har en bred ansats och är formulerade på en övergripande nivå för att fånga utvecklingen i hela EU. Utvecklingstrender som noteras är bland annat att sysselsättningsgraden i åldern 20–i EU fortsätter öka och är på högre nivåer än före krisen . Om sysselsättningsgraden fortsätter att öka i samma takt som , kommer EU i stort att vara på kurs mot att nå målet i Europa2020-strategin om en sysselsättningsgrad på . Dock föreligger skillnader mellan medlemsstaterna då sex av dem redovisar sysselsättningsnivåer betydligt under nivåerna före krisen. Vidare visar utfallen på arbetsmarknaden i EU tydligt att utbildning, kompetens och livslångt lärande måste vara ett centralt inslag i EU:s gemensamma strävan för högre sysselsättning. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen föreslår att vid rådsmötet ställer sig bakom ett godkännande av EMCO:s huvudbudskap. Regeringen ser positivt på att man använder befintliga analysramverk för att följa utvecklingen mot Europa2020-strategins mål. Budskapen är formulerade på en övergripande nivå som ger utrymme för varje medlemsstat att utforma sina egna reformer. Datum för tidigare behandling i : Årets huvudbudskap har inte tidigare behandlats i . Sr informerade om Europeiska terminen 2017. b) Centrala utmaningar på det sociala området: Huvudbudskap från kommittén för socialt skydd på grundval av den årliga översynen av verktyget för bedömning av situationen för det sociala skyddet 12741/1/17 REV 1 SOC 610 EMPL 469 ECOFIN 770 EDUC 355 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Godkännande av huvudbudskapen från skydd (KST). Huvudbudskapen från skydd (KST) baserar sig på en årlig rapport i vilken KST beskriver det sociala läget i medlemsstaterna och aktuella reformer på det socialpolitiska området. Bilden av läget baseras på tidigare överenskommet analysramverk (Social Protection Performance Monitor). Huvudbudskapen fungerar som kommitténs inspel till kommissionen inför den årliga tillväxtöversikt som kommissionen presenterar varje höst. Huvudbudskapen har en bred ansats och är formulerade på en övergripande nivå för att fånga utvecklingen i hela EU. Utvecklingstrender som noteras är bland annat att hushållens disponibla inkomster ökar och med det minskar risken för fattigdom och social exkludering som det också noteras att fattigdomen i vissa medlemsstater förvärrats samt att det fortfarande finns stora ojämlikheter inom och mellan länder. EU är fortfarande långt ifrån att nå Europa2020-strategins mål om 20 miljoner färre personer i risk för fattigdom eller social exkludering. Huvudbudskapen beskriver att reformer pågår i medlemsstaterna och att dessa behöver fortsätta. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen föreslår att vid rådsmötet ställer sig bakom ett godkännande av KST:s huvudbudskap. Regeringen ser positivt på att befintliga analysramverk används för att följa utvecklingen mot Europa2020-strategins mål. Budskapen är formulerade på en övergripande nivå som ger utrymme för varje medlemsstat att utforma sina egna reformer. Datum för tidigare behandling i : Information gavs till och . Frågan har inte tidigare behandlats i . a) Socialt trepartstoppmöte (, ) Information från ordförandeskapet och kommissionen Vilken typ av behandling förväntas i rådet: ordförande och kommissionen väntas informera om det så kallade sociala trepartstoppmötet då företrädare för arbetsmarknadens parter, ordförandeskapstrojkan och kommissionen möts inför Europeiska rådets möte . b) Det digitala toppmötet i () Vilken typ av behandling förväntas i rådet: ordförande väntas informera om det digitala toppmötet som ägde rum i . c) En ny kompetensagenda för Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Kommissionen antog ett meddelande om en Kompetensagenda för . Agendan innehåller sammanlagt tio initiativ, några och andra , för att stärka kompetensbasen inom . Ett gemensamt åtagande för reformer på ett flertal områden där EU-åtgärder ger störst mervärde eftersträvas. Arbetet kommer att inriktas på tre områden: Bättre och mer relevant kompetensutveckling. Tydligare och mer jämförbara kompetenser och kvalifikationer. Bättre kompetensinventering och information för mer välgrundade yrkesval. Exempel på några initiativ inom Kompetensagendan är: Kompetenshöjning – nya möjligheter för vuxna; en översyn av rekommendationen om nyckelkompetenser för livslångt lärande; modernisering av yrkesutbildningen; en revidering av den europeiska referensramen för kvalifikationer (EQF) och att vidta åtgärder för att personer utanför EU ska integreras snabbare. Datum för tidigare behandling i : överlade med om två föreslagna rättsakter och Agendan. Regeringen fick ett medskick i frågan om kompetensagendan vilket i sak var att betona den nationella kompetensen på utbildningsområdet. Kompetensagendan behandlades senast i . 2015/16: FPM109om förslag till en rekommendation om inrättandet av en kompetensgaranti 2015/16: FPM110 om en reviderad europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande 2016/17: FPM23 om översyn av d) (): Ny upplaga av jämställdhetsindex Vilken typ av behandling förväntas i rådet: EIGE publicerade tredje utgåvan av jämställdhetsindex för EU. Rapporten presenterar utvecklingen för jämställdhet från 2005-2015 inom områdena arbete, ekonomi, kunskap, tidsfördelning, makt och hälsa. toppar totalt sett indexet med resultatet 82.6 av 100, jämfört med 66.2 för EU-snittet. och kommer sedan, på 76.8 och 73. Sist kom med index 52.4, på 50.8 och sist på 50. var det land som förbättrade sitt resultat mest, med drygt 10 punkter. På området ekonomi kom på tredje plats, efter och . På kunskapsområdet kom efter , men på övriga områden kom först. har EU:s genomsnitt ökat från 62 punkter, EIGE:s slutsats av detta är att utvecklingen går med snigelfart framåt, och kraftigare åtgärder framför allt för att främja balans mellan arbete och privatliv behövs. deltog tillsammans med bland andra Kommissionären för Rättsliga frågor, Konsumtion och Jämställdhet, , vid en konferens i anordnad av EIGE, där indexet presenterades. EIGE kommer att presentera resultatet för mäns våld mot kvinnor i en särskild publikation.