rfr · H40WRFR23 · 2017-01-01 00:00:00 — växer det fram kommersiella aktörer som erbju- der mycket prova-på-verksamheter inom många idrotter, just utan tävlingar Här är barn med funktionsvariationer välkomna, men det kostar för- stås pengar eftersom det är kommersiella och privata aktörer. Vad tänker ni i ledningarna om detta? Är det ett komplement till er, eller ser ni det som att ni har missat något? undrar jag om inkluderingen av just barn med funktionsvariationer. Regeringens proposition och och regeringens olika beslut är tydliga med att idrotten ska integrera och inkludera alla barn, även dem med funk- tionsnedsättning av olika slag. Hur tycker ni att ni lyckas med det? nyss i ett svar på en fråga att siffrorna är låga. Det gäller inte minst barn med intellektuella funktionsnedsättningar, som är de som hamnar allra längst ifrån – men det finns alla variationer. , : Det pågår en diskussion inom id- rottsrörelsen som vi från parasporten är tacksamma för. en vecka lägger riksidrottsstyrelsen fram förslag till en handlingsplan. vore tjänstefel av oss att tycka att allt i den är bra och att den går hela vägen. Det finns förstås ett antal skrivningar i denna handlingsplan som vi kommer att tycka till om på . Bland annat finns en reservation gällande ekonomi och att man vänder sig till staten för mer pengar för att genomföra ambitionen i handlingsplanen. Här är vår linje att idrotten vill föreskriva att idrotten är för alla. Det pågår alltså en diskussion, och vi har positiva förhopp- ningar om att landar i ett klokt och välinformerat beslut om att jobba aktivt för inkludering. KULTURUTSKOTTETS SEMINARIUM OM STATENS IDROTTSPOLITISKA MÅL MED INRIKTNING PÅ BARN Vad gäller frågan om aktivitet utan prestationskrav, inte minst för personer med intellektuell funktionsnedsättning, vill jag lyfta fram det arbete som vi gör inom Special Olympics. Jag skulle vilja hävda att det är en oslipad diamant inom svensk idrottsrörelse, dels för att det vänder sig till en målgrupp som rör sig mycket mindre än genomsnittet, dels tack vare det pedagogiska upplägget. Varje tävling börjar med så kallad divisionering, vilket gör att det kan bli tio finaler i och fler vinnare eftersom man tävlar mot människor med ungefär motsvarande förmåga. Det är ett bra sätt att avdramatisera tävlandet. Vi vill också peka på att det finns ett antal samhälleliga frågor som skapar hinder för parasporten att nå ut. Bland annat gäller det tolkning av assistanslagstiftning och så vidare. Det är svårt att få acceptans för transport till idrott, fysisk aktivitet och andra fritidsaktiviteter. Dessa och andra frågor vill vi fortsätta att diskutera med regeringens företrädare och för att hitta lösningar på – och givetvis inom idrottsrörelsen, där vi har kommit ganska långt. , : Jag talade tidigt om att lämna denna logik och hitta alternativa premieringssystem som inte bara handlar om tävling. Inom gymnastiken har vi lyckats med att inkludera parkour, vilket gör att vi också möter jämställdhetsområdet på ett annat sätt. Vi möter spontanidrotten. Det är spännande, men här kommer förutsättningsfrågan in. Föreningar som antar utmaningen att inkludera bredare inom idrotten hamnar ofta i en anläggningsproblematik där man står inför valet om man ska fortsätta att satsa helt på tävlingsspåret eller också inkludera andra delar. Här behöver vi en samverkan. Idrottsrörelsen kan göra betydligt mycket mer för att utveckla alternativa träningsformer för äldre, barn och unga, men förutsättningarna måste finnas. , : Jag ska inte förhandla med mina vänner och utan bara konstatera att vi är en speciell figur. Det lades fram ett förslag på förra kongressen, och vi måste ta detta på allvar. Vi har jobbat ihop och kommit långt. Jag är imponerad av , som säger att man helst vill avskaffa sig självt och undrar hur mycket vi kan inkludera. Jag tror att vi kommer att komma en bit. Jag passar på att göra en passning när jag är här i huset. Allt kommer inte att kunna bäras av ett idrottsanslag. Ni på den politiska sidan har ett ansvar att hjälpa till så att vi har ekonomiska förutsättningar och inte ställer syster mot syster eller broder mot broder. Här kommer vi och att kämpa sida vid sida. Det frågades om de kommersiella aktörerna. Det är jättebra. Jag vägrar att se dem som ett hot. Det är viktigare att folk rör på sig. Det är bättre att folk går på ett kommersiellt gym än att de sitter framför datorn och käkar varmkorv. KULTURUTSKOTTETS SEMINARIUM OM STATENS IDROTTSPOLITISKA MÅL MED INRIKTNING PÅ BARN Vi har givetvis ett konkurrensutrymme. Men det stora problemet får inte vara att andra också håller på med detta. Vi ska vässa oss genom att vara bra De är kollegor och icke farliga motståndare. Vad gäller leken tror jag att många håller med mig om att vi måste tillbaka till leken och till former som gör att det är roligt att idrotta. Då får man anpassa tävlingssystem och sådant. Jag skulle kunna ge en massa goda exempel från Låt mig nämna en siffra. 50 av 71 förbund håller på med exakt denna fråga: Hur ska vi anpassa oss så att det blir en mer lekfull Det kommer att hända saker. Ordföranden: Det är skönt att vi kan vara överens om att politiken ändå har en viss roll att spela även inom idrottsområdet. (KD): Mina frågor går till och professor En av våra fallstudier i uppföljningsgruppen visade att längdskidåkning och ishockey är dyra idrotter, och det var ingen överraskning. När det gäller socioekonomiska skillnader vill jag göra en jämförelse med Det visar sig att kanske av alla barn inte får ta del av och möjligheten att lära sig spela ett instrument och utveckla den kulturella sidan på grund av socioekonomiska skillnader. De lever i extrem Vilken vision har när det gäller de allra mest utsatta barnen i vårt samhälle, de som lever i fattigdom och liknande? Vad tror kan göras åt denna situation? , Gymnastik- och : Vad kan göras åt att idrot- ten är väldigt socioekonomiskt stratifierad? Det finns stora skillnader. empel visar en studie av att av tonårstjejerna med goda resurser är med medan det bland dem med sämre resurser är 10–15 Det är alltså en mycket angelägen fråga. Det hänger inte bara ihop med att det är dyrt med material och liknande utan också att det kräver så mycket resurser i form av tid och möjlighet för Föräldrar behöver ha ett arbete där de kan lämna sina jobb ibland och kanske jobba på andra tider, vilket långt ifrån alla kan. Att se över tävlingsformerna och satsningarna som har krupit längre ned i åldrarna och att hitta andra sätt är en väg att gå för en mer jämlik barn- och , : Jag instämmer i det och gör följande tillägg: När vi ska in i dessa områden märker vi ofta att det inte finns tillräck- ligt många på ledarsidan. KULTURUTSKOTTETS SEMINARIUM OM STATENS IDROTTSPOLITISKA MÅL MED INRIKTNING PÅ BARN Vi är dock olika duktiga. Jag berömde kampsporten, och jag upprepar mitt beröm. Det är en sport där man är väldigt duktig i många av dessa områden. Vi måste fortsätta att utveckla detta, och i den översyn vi ska göra av hur vi ser på statens bidrag är det som vi kommer en av idéerna för hur man ska göra. finns idrottslyft och andra möjligheter att få stöd för detta. Dessa kommer vi inom idrotten att vilja försöka utveckla på olika sätt. Vad gäller utrustning är vi mycket glada för de initiativ som tas från olika håll för att låna ut utrustning och annat. Här har vi ett utmärkt samarbete som bygger på principen att vi inte ska hålla på med detta utan med idrott men att vi ska gifta oss nära alla de fantastiska människor som samlar in gammal utrustning och donar och grejar för att ge folk möjlighet att vara med. Jag blir otroligt imponerad av den kraft som läggs ned på att fixa skridskor, skidor och annat. Vi ska fortsätta att räcka varandra en hand här. Ordföranden: har vi hört mycket från både panel och politiker. Under de få återstående minuterna lämnar vi ordet fritt. , : Med anledning av att vi kom in på samverkan med skolan vill jag berätta att det finns ett förbund som heter . Det kan vara svårt att förstå vad vi är utifrån namnet. Man kopplar gärna ihop oss med idrottsämnet i skolan. Men vi hör till idrottsrörelsen och har 1 300 föreningar i landet. Vi vill självklart bli fler eftersom vi ser att vår verksamhet kan vara grunden till hela svensk idrotts strategi. Vi vill inte bli fler för vårt eget förbunds skull utan för barnen, idrotten och samhället. Våra föreningar bygger på att barn och unga själva driver och leder verksamheten, ända från förskola till gymnasium. Barnen hittar själva de sätt de vill röra sig på. I en skol-IF är tanken att man ska hitta rörelseglädjen; alla ska få plats. Vi vill gärna att våra medlemmar går vidare. Vi vill alltså inte ha dem kvar hela livet, utan de ska kunna fortsätta i en annan idrottsförening eller i ett annat specialidrottsförbund. Vi utbildar också i föreningskunskap och ledarskap. Allt är med tanke på individen men också för idrottsrörelsen i sin helhet. Vi kommer att få anledning att tala mer om detta på . , Tre ska bli noll: Du låter mycket, , det får jag ge dig. Du kallar debatten om två månaders preskriptionstid för pseudodebatt. Hur kan du bara säga så? Du vet ju att klubbar har använt tvåmånadersregeln vid sexuella kränkningar. Kan du sluta att raljera och vara lite mer precis? Du säger att det var 2011, fotboll, hockey, tabeller och någonting. Hittar du på det själv, eller är det något som faktiskt har hänt? KULTURUTSKOTTETS SEMINARIUM OM STATENS IDROTTSPOLITISKA MÅL MED INRIKTNING PÅ BARN Vad kommer er stämma att säga? Kommer ni att följa svensk lag, eller kommer ni att fortsätta att stå över lagen? Jag undrar också vad du tycker om . , : Först av allt har vi en gemensam värder- Polisanmäl, polisanmäl, polisanmäl – det finns ingen preskription Du har rätt i ett avseende. Det kan ha funnits klubbar som har missbrukat detta, och därför gör vi det som det har talats om här: Vi tillser att vi får denna grupp brott i en särskild hög. Det jag berättade för dig om hur man motionerade 2011 bär sanningens prägel; det hade att göra med dessa matcher. Jag tror att vi i och med detta kommer att rätta till det. Men minst lika viktigt som att rätta till det är att polisanmäla. Jag kommer ju från polisen, och ett grundproblem är att man inte polisanmäler. Vad gäller ert initiativ har jag sagt att det är bra. Jag gillar det. orolig för en enda grej, men den oron har jag lika mycket inne i min egen Vi ska göra allt detta, men det får inte bli för mycket pappersarbete. En plan kan man ta fram och ställa i en bokhylla – om det är Men du och jag vill att det följs upp och blir verkstad. att vi ska gå sida vid sida och kämpa för detta. , : Vi har motionerat i tre områden, bland annat om preskriptionstiden. Det handlar långt ifrån bara om sexuella övergrepp; det handlar om kränkningar över huvud taget. Vi har en fin dialog med RF i denna fråga inför , och har redan delvis svarat på den. handlar om att vi måste se en annan logik än seriespel och lagidrott. också se träningsmiljöer och hur vi ska verka inom dem. Vi delar också uppfattningen att det ska byggas ett signalsystem där man får reda på problemen och anmäler i ett tidigt skede. Det talar lite emot en Men vi ser att det finns andra problem och kulturer som vi behöver jobba med och skapa dessa förutsättningar. Ordföranden: Det är många händer som har viftat i salen, men dessvärre har vi inte tid för fler frågor. Jag avslutar med att lämna ordet till vice ordförande Vice ordföranden: alla för en intressant förmiddag! Det som ligger till grund för denna diskussion är den rapport som utvärderingsgruppen i kultur- utskottet har jobbat fram. Den kommer vara en bas för fortsatta diskussioner både inom politiken och tillsammans med er. KULTURUTSKOTTETS SEMINARIUM OM STATENS IDROTTSPOLITISKA MÅL MED INRIKTNING PÅ BARN Precis som det har lyfts fram är idrottsrörelsen den största folkrörelsen i . Därför blir det mycket diskussioner och ett stort engagemang när frågor som berör idrottsrörelsen står på agendan. Det är bra. Det hade varit mer oroväckande om det hade varit tyst i dessa frågor. Idrottsrörelsen är ju en stor folkrörelse, och nästan alla av oss har på olika sätt kommit i kontakt med idrottsrörelsen – som barn, som förälder, som engagerad ledare eller som engagerad i en styrelse, lokalt eller centralt. Därför har idrottsrörelsen en stor betydelse när det gäller att diskutera dessa frågor. Vad är det för värdegrund vi har? Det gäller inte bara när vi befinner oss i idrottssammanhang, utan vad är det för värdegrund vi har med oss i samhället? lyfte fram att man är sin värdegrund. Så är det. Man har den inte bara när man befinner sig på idrottsarenan eller när man säljer fika till engagerade barn och föräldrar i sin idrottsförening. Man har den med sig . Därför har alla de som är engagerade i idrottsrörelsen på olika sätt en viktig roll. Vi politiker ska kunna ställa krav, men vi ska också lyssna in vad idrottsrörelsen behöver för att kunna bedriva en ännu bättre verksamhet. En utmaning är att många barn och unga slutar idrotta alltför . En annan är att vi inte ens öppnar dörrarna för en del av dem och låter dem komma in. Här har vi tillsammans, oavsett om vi är engagerade i idrottsrörelsen eller inte, en jättestor utmaning. Jag brukar säga att man ska använda sig av kärleksfull kritik. Det är så man ska hantera det. Vi ska vara kritiska när vi ser att det inte fungerar. Vi ska säga vad vi tycker är fel men utan att slå varandra med stavarna. Vad kan vi göra för att det ska bli ännu bättre? Hur gör vi för att få fler barn och unga att vara med? Hur gör vi för att få ett sjyst agerande på planen, utanför planen och överallt i samhället? Många har inte möjlighet att vara med. Därför har vi valt att satsa extra resurser på att hålla nere avgifterna så att fler kan vara med. Men det är inte det enda hindret. Det finns många andra hinder som gör att man inte kommer in. Här har vi en stor utmaning tillsammans. Jag är glad över att drygt 3 miljoner människor är engagerade och intresserade av dessa frågor. De flesta engagerar sig dessutom på ideell basis. Det är storheten med idrottsrörelsen, den största folkrörelsen i . På ett kärleksfullt sätt ska vi hantera det som inte fungerar bra och hitta verktyg för att göra det bättre. Då kan vi åstadkomma förändring. Stort tack för att ni hade möjlighet att komma hit ! Jag ser fram emot fortsatta diskussioner för att möta de utmaningar och frågeställningar vi alla står inför på olika sätt. Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbe- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriade bränslen i industriella processer, så kallade råvaru- offentliga utfrågning om idrott och fysisk akti- vitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa hearing om journalisters och medie-redakt- ioners säkerhet och arbetsförutsättningar Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av rehabilite- offentliga utfrågning om Finsam – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser seminarium om internationellt samarbete mot skat- Offentlig utfrågning om ett handelsavtal mellan och offentliga utfrågning om unga vuxnas möjlighet att finansiera ett eget boende Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Om krisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitiken 2010- Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport öppna utfrågning om lärarbrist seminarium om cancervården – utmaningar och möj- öppna utfrågning om brist på utbildade inom offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden Offentlig utfrågning om finansieringsmodeller för transportinfra- offentliga utfrågning om familjerätten är i takt med Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 27 sep- Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 15 offentliga utfrågning om Finsams fortsatta utveckling - nästa steg Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pela- Konkurrenskraften hos svenska multinationella företag i ljuset av nya regler inom internationell beskattning offentliga utfrågning om marknadsföring i sociala Uppföljning av handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar seminarium om Skattereformen – dess historia – en uppföljning med inriktning på barn Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 14 offentliga utfrågning om kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården Offentlig utfrågning om framtidens public service Offentlig utfrågning om ett ökat kollektivt resande för framtiden Offentlig utfrågning om åtgärder för lägre sjukfrånvaro och om han- teringen av regionala skillnader i sjukförsäkringen Offentlig utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Offentlig utfrågning om it-infrastrukturen – och offentliga utfrågning om framtidens innovations- offentliga utfrågning om den finansiella stabiliteten