rfr · H40WRFR24 · 2017-01-01 00:00:00 — tenivåerna så ökar de totala skatteintäkterna. konflikten mellan jämlikhet och inkomster. Det är ett väldigt bekvämt sätt och skulle det vara sant skulle det vara väldigt bra. Det är ingen som ser ett egen- värde i att betala skatt eller till och med relativt höga skatter, utan det är natur- ligtvis att man ska finansiera någonting annat. är det så att Lafferkurvan är prövad ett antal gånger i verkligheten. nald ekonomiska politik byggde just på Lafferkurvan. om att man skulle öka de offentliga inkomsterna genom dramatiska skatte- Där skulle jag säga att en närmast världsenig ekonomkår är över- ens om att det ledde till i huvudsak väldigt stora budgetunderskott. gjorde sak senare skrev 20 ekonomer varav 11 nobelpristagare under en protest Det här kommer inte fungera utan det kommer leda till underskott Men skam den som ger sig, för nu lanserar Trump exakt samma sak en gång till: dramatiska skattesänkningar och ökade offentliga inkomster. gen har i princip en relativt enig amerikansk ekonomkår från faktiskt höger till vänster gått ut och fördömt detta, sagt att det här fungerar inte. Jag tror vi har en relativt stabil erfarenhetsbas att stå på när det just gäller. Nej, det är nog så tungt och jobbigt att vi måste ta in skatteinkomster för att ha några offentliga utgifter att spendera och det här drömtricket – naturligtvis är det bara att sänka skatten och få mer inkomster – tillhör nog en alltför bra värld för att vara sann. , : Jag begärde ordet för att jag ville kom- mentera någon sak. Det har varit en diskussion om marginalskatt. att det finns ju inget förslag om att höja några marginalskattesatser. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET lite slarvigt ibland i debatten, skulle jag vilja säga. Den andra frågan om personaloptioner nämnde jag tidigare, men får vara tydligare. Regeringen har till skickat ett förslag som är på en notifiering. Det är inte ett förslag som syftar till att man ska kunna välja att avlöna medarbetaren med optioner i stället för lön. Utan det är ett förslag som syftar till att växande företag ska kunna koppla till sig specialister. Det handlar inte om någon allmän inkomstomvandling som regeringen vill medverka till. Sedan när det gäller diskussionen om skatter och ett jämlikt samhälle är minskade klyftor bra för tillväxten. Progressiviteten i inkomstskatterna tänker man ofta på. Den har naturligtvis sin del i en utjämnande funktion, men det allra viktigaste när det gäller skatter och jämlika villkor handlar egentligen om att ha ett relativt högt totalt skatteuttag för att kunna finansiera högkvalitativa välfärdstjänster, framför allt utbildning. Det är det som verkligen jämnar ut livsmöjligheterna och är en viktig del i det hela. Det som är problematiskt när man tittar på utvecklingen både i och internationellt och de ökade skillnaderna, är att det inte i första hand är ett netto på inkomst av tjänst som skenar iväg utan det är ju kapitalvinsterna som gör att klyftan mellan människor ökar. Det är därför det blir väldigt problematiskt att prata om sänkta skatter på kapital och man ska försöka uppnå en utveckling där vi faktiskt kommer närmare varandra och där vi minskar skillnaderna i samhället. Ordföranden: går vi in på den sista utskottsrundan. Jag har tre pesoner anmälda och jag ber er begränsa er talartid. (SD): Jag hade tänkt rikta min fråga till som har pratat om företagslokalisering som resultat av bl.a. företagsuppköp och menar att det kanske är lite för lätt att köpa upp företag i och att det finns en överdriven tilltro till det fria kapitalflödet och den fria marknaden i det avseendet. Hon har också kommit in på att skattesystemet är riggat så att det inte direkt uppmuntrar medarbetarkooperativ och personalägande. Jag skulle vilja ställa första frågan på skattesidan. Var konkret är det du har identifierat roten till det onda? Andra frågan: Finns det andra lagar, regler eller allmän inställning från regeringens sida som du skulle efterlysa? Du tog ju upp ett konkret exempel, . Vad var det som britterna gjorde som du menar att den inte hade mäktat med? (MP): Det finns en vilja både från regeringen och från flera storstadsregioner att attrahera huvudkontor. Strategier för det finns både i , , , och . Det finns så många andra värden än skatter som kommunerna naturligtvis kan arbeta med, men ur statens synvinkel är ju skatter ett av de effektiva verktygen. På tillverkningssidan var det en slide som visade hur sysselsättningsnedgången hade sett ut mellan ett STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET Jag skulle vilja fråga om det vägval att göra mellan nya växande fö- retag och tillverkningsindustrier som kanske har funnits längre, i vilken ut- sträckning man ska välja väg och ifall det alls är en bra ide eller om man ska ha generella villkor? Jag skulle gärna vilja ha en kommentar från regeringen företrädd av statssekreteraren. (V): Arvs- och gåvoskatten som många tycker inte var fun- gerande (och det kanske den inte var i sina delar), den inbringade ändå 4– rasar väldigt många över de drakoniska skattehöjningar som görs som ofta landar på kanske 1 miljard. Jag har en sista fråga till Precis på samma sätt som frågan är: Finns det något egenvärde i höga marginalskatter – och det finns det så klart inte – så kan ju frågan vändas på vad gäller bolagsskatten till exempel. Finns det någon botten för : Hur låg kan bolagsskatten bli och hur ska man finan- siera den botten? Jag var på ett seminarium som hade där man pratade om effektiviseringar i den offentliga sektorn. I mina öron låter det som drakoniska nedskärningar, och jag tror vi var uppe i summor på 30–40 miljarder i den effektiviseringsutredningen ni hade gjort. Men jag skulle vilja höra hur du tänker. Vad är botten för bolagsskatten som borde ha och hur ska du finansiera det? , i : Tack för frågan! Jag hade en liten lista på slutet där jag visar hur skatter och regler slår på olika områden i samhället, och bara väldigt kort då: ett exempel. Det är de här op- tionsskatterna som gör det svårt att anställa, att locka kvar kompetens i nya Egentligen samma inställning till skatter som påverkar svårigheten för nykooperativ som är nystartade kooperativ att få lån och sådant från banker. Det är samma tankemönster, att den anställde ska vara anställd helt enkelt och beskattas den vägen. Som om det är någon inneboende konflikt mellan kapital är det nere på gammalt svenskt samhällsbygge där den här kon- flikten ligger kvar. Då är vi tillbaka till att det fortfarande pågår en kamp mel- lan och stora delar av den fackliga rörelsen. Det är den vi måste bryta bort, och den bryter vi upp genom att öppna upp för fler ägarmo- deller, inte att vi inte ska ha en stark fackorganisering i landet. gynnat landet väl, men vi behöver fler alternativ, på alla fronter, och då är kooperativa ägarmodeller växande i andra länder. Vi är stolta över våra starka arbetsrätter i men vi glömmer bort att i andra länder kan man organi- sera arbetskraften på annat sätt. Det finns medarbetarinflytande i , Ita- lien, i och även i . En annan sak som man kan ta upp är att det förutom kooperativ finns öm- sesidigt ägande, flera försäkringsbolag är ömsesidigt ägda. Vi kan inte ha ömsesidigt drivna sjukhus, ömsesidigt drivna Vi har inga federativa strukturer som växer upp, vilket gör att vi har STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET låst fast oss i bolagsstrukturen. När det gäller skatter kan man ta det här riskkapitalavdraget där rika människor går in och investerar i nystartade bolag. Riskkapitalavdragen som växer runt om i världen var små när den gamla regeringen tog fram förslaget och det har sänkts ytterligare. har vi avdrag för sociala investeringar när det gäller välgörenhet som i stort sätt har tagits bort helt. Vi pratar väldigt mycket om gröna obligationer . Du har en stor marknad för sociala obligationer där du kan ha en statlig/privat samverkan. Bland annat pratar man om det här i . Det är en sektor som ni totalt strypt och det är mycket entreprenörskap där. Där slår skatter både på bolagssidan, på privata sidan men även på den idéburna sidan, så det är den här gamla låsningen att det är anställda som ska beskattas och kapital ska beskattas och att det är motsatser. Det var det ena svaret. Det andra rörde och då är vi inne på hela min avhandling, och det var ju kul! Men det intressanta där är att och har mycket liberala och mycket lika uppköpsregler och tror på globaliseringen och konkurrens på uppköpsmarknad och sådant. När köptes upp hade de en motsvarande liknande affär i . Sedan när amerikanska Kraft köpte Cadbury, den gamla chokladtillverkaren, där alla institutionella investerare rusade för dörren och sålde och styrelsen stod där och inte kunde stoppa affären som förstås inte var bra för Cadbury, ett gammalt fint anrikt varumärke, så lade de dessutom ned en fabrik som de lovade de skulle behålla. finns chokladen knappt kvar längre. Vad som hände sedan var att de gick iväg och skrev om sina regelverk och sa att styrelsen får lov att ta andra hänsyn. De får lov att prata om vad det här betyder för anställda, vad det betyder för forskningen och sådant i om man gör ett uppköp. Det gav styrelsen andrum, det gav som ordförande i andrum att bråka och stå emot när amerikanska ville lägga ett förmånligt skattebud på . Det gjorde att de tappade tempo, och till slut orkade inte komma fram med ett bud och kunde försvara sig. I finns inte den möjligheten. I har man inte skrivit om våra regelverk. I är det fortfarande bara aktieägarna som bestämmer i samband med bud. Över hela världen skriver man om regelverken , inte i . , : Tack för frågorna. Finns det någon botten för bolagsskatten? Jag tror det som jag förde fram i mitt anförande tidigare att vad behöver är att ha en hög beredskap för de aviserade sänkningar av skattesatserna som sker i andra länder och se till att vi fortsatt är konkurrenskraftiga. Men någon botten tror jag inte vi behöver fundera på. Alltså, bolagsskatten är ju någonting som är väldigt internationellt integrerat och det handlar om att ligga i nivå med andra länder. Jag tror till och med det skulle vara problematiskt för svenska bolag om vi plötsligt skulle ta bort det här systemet i . Det handlar om att vara konkurrenskraftig och där är skattesatserna på väg nedåt, men det man ska ha med sig här är att bolagsskatterna, om man STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET går tillbaka 30–, har genererat någonstans mellan av skat- Det beror på att vi har utvecklat systemen/sätten för att ta ut det här. Skattesatserna har kommit ned men basen har breddats och det är nog en bra strategi även framåt. När det gäller effektivisering av offentliga sektorn tror jag att den rapport som syftar på handlade väldigt mycket om att lära av varandra. förde kommuner, hur man med bibehållna resultat, nöjda brukare, studieresul- i vissa kommuner har kunnat åstadkomma detta till lägre kostnader, och värdet av att ha ett större utbyte mellan kommuner, att lära av varandra, och den vägen kunna frige resurser och använda dem till väldigt mycket bra Här finns det också möjligheter att väga framåt så att säga. någonting om kommentarerna som hade om . , så jag tror inte vi behöver vara oroliga för missgrepp som har tagits där. Jag tror vi kan bättre än så. Lite grann mellan raderna hörde jag väl här från regeringen också att är vid smärtgränsen när det gäller marginalskat- Den är världens högsta . Det finns nog utrymme att sänka den utan att få ett statsfinansiellt moras. Jag tror inte man ska tänka eller sortera upp ambitionerna för vad det är för typ av företag vi vill ha till landet utifrån, om man tillhör något gammalt eller något nytt. ingen finns en strategi för nyindustrialisering och i den ligger ju – och det har jag pratat om innan – att det väsentliga är att vi finns i toppen av värdekedjan oavsett om det är varor, produktion eller någon annan typ av företagsverksam- Det väsentliga för oss är just det. måste jag också säga att vi har exempel på industriproduktion där man kanske självklart skulle tänka: Den där borde ske någon annanstans i världen. Men svenska företag är väldigt duktiga att göra det på ett väldigt effektivt sätt och kan finnas kvar i . även tillbakahämtning av produktion, så jag tror inte man ska låsa sig på det Det viktiga är att vi har tanken om vart ska hän och vad som är (S): Tack alla för intressanta föredragningar! intressanta frågor, svar och diskussioner men man ska inte glömma när vi har ett seminarium om skattepolitiken att en viktig del i den ekonomiska politiken och en viktig del i den svenska modellen är skattepolitiken. glömma att den finansierar den gemensamma sektorn. Men det är naturligtvis också så att utöver det ska skattepolitiken vara så designad att den bibehåller en hållbar tillväxt, hög sysselsättning, en rättvis fördelning av välståndet, mil- jömässighet och ett hållbart socialt samhälle också. har vi haft seminarium om skatter som drivkraft för företagens loka- Jag tycker det har varit en bra utfrågning. Det har varit olika perspek- Det har varit en tydlig diskussion, och jag tycker vi på många sätt ska ta STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET till vara mycket av de här argumentationerna som vi har lyssnat till i den politiska debatten. Vi ser ju politiken på olika sätt – så är det – men det har gett oss en del mer kunskap. Det har kommit upp fler saker än just skattepolitiken när folk har ställt frågor och talat, och det har varit att vi behöver ha tydliga regler och förutsägbarhet. Tillväxtpolitiken har varit uppe, det har varit uppe att det händer mycket i världen, vår konkurrenskraft, och bostadsbristen i samhället som gör att vi inte kan få en ännu högre tillväxt har också tagits upp. Att forskning och utveckling måste utvecklas, de frågorna. Infrastrukturen behöver också ses över. Någon talare har också tagit upp att det har blivit en förskjutning i skattedebatten från bidragskrångel till att det faktiskt är en illojal konkurrens, en illojal skattekonkurrens, och därför är bland annat de internationella skatteavtalen viktiga. Det har varit många frågeställningar att fundera över, och jag känner för varje seminarium vi har att jag tycker det blir mer och mer tydligt att vi har en skattereform som är . Internet fanns knappt när den skattereformen gjordes. Det är mer än 600 undantag i vår skattereform. Några debattörer säger att det på många sätt är mer ett avdragssystem än ett skattesystem. Så det är klart att detta seminarium också har skapat en grund för en diskussion om att vi behöver se över hela skattesystemet. Vi kommer att sända ut alla bilder till er som är här, de OH-bilderna som har visats. Jag vill tacka de medverkande och ni som har lyssnat till utfrågning om skatter som drivkrafter för företags lokalisering. Bilder som visades av Företags lokalisering & Konkurrenskraftiga skatter , , , @johanfall BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET Bilder som visades av BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET Bilder som visades av Vad styr lokaliseringsbeslut av produktion? • Enligt neo-klassiska nationalekonomer (i anda) av lägst kostnad på transporter,BILLIG/DYRråvara, kapital, arbete, m.m. Främsta politikområde; skatter (ex. personaloptioner, 3:12, bolagsskatten) • Enligt New Economic Geography () av skalfördelar och marknadsstorlek. FrämstaSTOR/LITENpolitikområde; näringspolitik och regionalpolitik • Enligt Information-Spill-Over teorier av närheten till andra likartade aktörerKUNSKAPSINTENSIV/ARBETSINTENSIV(kluster) där exempelvis innovationsutveckling är Främsta politikområde; FoU och utbildning och regelverk. • Enligt icke ekonomiska teorier följer lokaliseringsbesluten människorna, fokus påKUL/TRÅKIGattraktion, livskvalitet, m.m. Främsta politikområde; Bostads-, social- och kulturpolitik BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET Finns utmaningar som gäller stor, kunskapsintensiv och kul? Ja, betydande! •Bostadspolitiken, akut bostadsbrist, särskilt i (stora) tillväxtområden (skatter/subventioner/regelverk). •Forskning- och utbildningspolitiken, fallande och mer differentierade resultat i skolan och för lite samverkan med universitet och högskolor (skatter/subventioner/regelverk). •FoU politiken, ett oroväckande högt beroende av ett fåtal svenska storföretag. (skatter/subventioner/regelverk). •Socialpolitiken, ökat utanförskap (skatter/subventioner/regelverk). •Näringspolitiken, försvårande regelverk och ineffektiva stödformer för innovation/investeringar (skatter/subventioner/regelverk). BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET Bilder som visades av BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET Bilder som visades av Skatter som drivkrafter för företags lokalisering •Bedriver verksamhet i ca 180 länder inom Energiområdet, Olja o Gas, Healthcare/Life Science, Transport, Digitaliserad industri •Global omsättning om 000 miljarder •Årlig investering i FoU om miljarder •Drygt 5 000 anställda i varav 2 800 i •FoU och tillverkning i inom Life Science •Förnyelsebar energi inom Vindkraft Skatter som drivkrafter för företags lokalisering •Skatteincitament, ”patenboxar”, ”superavdrag” •Beskattning av royalties/dubbelbeskattningsavtal •Personalrelaterade skatter/avgifter •Lokal personal/utsänd personal BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET •”Kapitalkostnaden utgör en investerares alternativkostnad för en viss investering och avgör därmed om investeraren får en rimlig kompensation för den risk en investering innebär.” •”En högre kapitalkostnad minskar, allt annat lika, mängden attraktiva investeringar.” Citerat från ”Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2014” •Skatt utgör en viktig komponent för att bestämma kapitalkostnaden Ett nekat ränteavdrag i ökar kapitalkostnaden (100/78) •Lång investeringshorisont kräver tydliga och uthålliga regler •Det finns inga ”sentimentala” investeringar Skatter som drivkrafter för företags lokalisering • Generell skattesats ‐ trenden är sjunkande skattesatser •Särskild skattesats för viss verksamhet t ex FoU avskräcker redan på utredningsstadiet mindre ekonomier stöds av uthålliga regler (NL, , ) oprövade principer upplevs osäkra det som inte går att beräkna eller följa upp blir sällan av BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET Bilder som visades av BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET Bilder som visades av och Hans Ollongren BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET Bilder som visades av BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET BILAGA: BILDSPEL FRÅN SEMINARIET Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbe- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriade bränslen i industriella processer, så kallade råvaru- offentliga utfrågning om idrott och fysisk akti- vitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa hearing om journalisters och medie-redakt- ioners säkerhet och arbetsförutsättningar Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av rehabilite- offentliga utfrågning om Finsam – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser seminarium om internationellt samarbete mot skat- Offentlig utfrågning om ett handelsavtal mellan och offentliga utfrågning om unga vuxnas möjlighet att finansiera ett eget boende Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Om krisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitiken 2010- Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport öppna utfrågning om lärarbrist seminarium om cancervården – utmaningar och möj- öppna utfrågning om brist på utbildade inom offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden Offentlig utfrågning om finansieringsmodeller för transportinfra- offentliga utfrågning om familjerätten är i takt med Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 27 sep- Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 15 offentliga utfrågning om Finsams fortsatta utveckling - nästa steg Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pela- Konkurrenskraften hos svenska multinationella företag i ljuset av nya regler inom internationell beskattning offentliga utfrågning om marknadsföring i sociala Uppföljning av handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar seminarium om Skattereformen – dess historia – en uppföljning med inriktning på barn Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 14 offentliga utfrågning om kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården Offentlig utfrågning om framtidens public service Offentlig utfrågning om ett ökat kollektivt resande för framtiden Offentlig utfrågning om åtgärder för lägre sjukfrånvaro och om han- teringen av regionala skillnader i sjukförsäkringen Offentlig utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Offentlig utfrågning om it-infrastrukturen – och offentliga utfrågning om framtidens innovations- offentliga utfrågning om den finansiella stabiliteten seminarium om statens idrottspolitiska mål med in- riktning på barn och ungdomar