rfr · H40WRFR13 · 2017-03-14 00:00:00 — stora effekter på svensk ekonomi. Ni lyfter fram vikten av åtgärder från det politiska systemet för att få ned Jag delar också den bedömningen. är det klart att även penningpolitiken spelar roll i det avseendet. Vilken ränta vi har påverkar naturligtvis hushållens benägenhet att låna. har lagt mycket energi på att nå 2 procents Vi ser nu resultatet av det. Strategin för det har varit sådan att vi nu går in två med minusränta. Men om man tittar tillbaka – riksbankschefen gjorde det med sin första bild här – ser man att fram till tolererade ett intervall för inflationen, det vill säga att den kan avvika från . tillämpat det i det här fallet skulle det potentiellt sett ha kunnat innebära att vi inte hade haft minusränta under en sådan . Min uppfattning är att har mandat att införa ett sådant intervall om den så önskar. Ni har ju tidigare, , lyft fram den frågan och skissat på möjligheten att göra det. Min fråga är helt enkelt hur ni ser på frågan STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN och vilket arbete som bedrivs när det gäller att ha en lite mer flexibel syn på inflationsmåttet. Riksbankschef : Det finns två typer av intervall. Den ena är vad som , när inflationsmålsregimen sjösattes, kom att kallas ett osäkerhetsintervall. Det byggde på att vi, givet det vi hade med oss i ryggsäcken med mycket högre inflation, föreställde oss att det i praktiken inte är möjligt att finkalibrera penningpolitiken på ett sådant sätt att vi vid var tid uppnår exakt 2 procents inflation. Sedan lät vi detta osäkerhetsintervall illustrera att man nog får räkna med att det kommer att variera en hel del . Däremot är det viktigt att notera att vi aldrig pratade om det som senare har gått under beteckningen målintervall, det vill säga att man nöjer sig med att vara någonstans inom ett intervall. Vi var ute efter att på ett eller annat sätt illustrera osäkerhet eller fånga in den allmänna diskussionen att även om inflationsmålet är och även om och jag och de andra i direktionen stiger upp och siktar mot , envetet, kommer vi inte alltid att hamna där. Vi sliter fortfarande med frågan hur vi ska hitta ett lagom i detta, alltså å ena sidan fånga osäkerheten som finns i beslutsfattandet och å andra sidan fortsättningsvis hålla fast vid just detta som mål för inflationen. Vi har kommit ganska långt i det interna arbetet med den här frågan. Vi vrider och vänder på det . Om det fortlöper som planerat räknar jag med att vi månad ska vara färdiga med ett nytt förslag på hur vi ska hitta den goda karamellen att å ena sidan ha ett inflationsmål på men å andra sidan fånga osäkerheten i processen på ett sådant sätt att förväntningarna på styrförmåga inte blir för stora när det gäller att finkalibrera detta. Vice riksbankschef : Jag tror att det är viktigt i den här processen att komma ihåg att inflationsmålet har varit ett riktmärke för . Som säger ska vi alltid, varenda gång vi börjar diskutera penningpolitiken, sikta mot och rikta in politiken på . Det ger tydlighet gentemot omvärlden. Det blir ett ankare för alla övriga beslutsfattare. Det är fundamentalt att detta inte får försvinna någonstans i processen. finns det en felmarginal i det vi gör. Det finns en felmarginal vad gäller den exakta effekten av den ekonomiska politiken. Det finns felmarginaler i hur vi mäter inflationstakten och så vidare. Jag tror att det är viktigt att illustrera det för att människor ska förstå den här processen. får ankaret inte liksom blekna bort i allt detta. Ankaret måste vara kvar. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGE (L): Tack för svaret! En relaterad fråga är minusräntan. Effekterna av den blir att bankerna av förklarliga skäl inte kan ta betalt av bolånekunderna eller de vanliga spararna, exempelvis den som sparar 50 000 på ett vanligt bankkonto. florerar det uppgifter i medierna – man kan alltid diskutera om de är korrekta – att affärsbankerna i stället höjer marginalen på de lån eller avgifter som småföretagare får betala. Oavsett om detta stämmer eller inte tycker jag att det lyfter fram en viktig fråga, nämligen vad konsekvenserna i ekonomin blir av att som vi är inne på nu – det vill säga – ha Vilka scenarier har för hur realekonomin påverkas? på inflationen är en sak, men det får ju en massa andra bieffekter. som har varit uppe för debatt är ökade kostnader för småföretagen när de har med banker att göra. Vilka scenarier och vilka analyser har gjort av effekten av att ha minusränta ? Riksbankschef : Det är ju inte vårt jobb att finkalibrera Det är bankernas sak att sköta det. Men om man tittar på utbudet av krediter i svensk ekonomi ser man att vi har uppnått det vi önskade med den negativa räntan, det vill säga att räntorna är låga i största allmänhet i det svenska samhället och kreditstockarna växer. Man kan ha synpunkter på det när det gäller kreditstockarna i hushållssektorn, där de växer lite för mycket, men generellt sett har penningpolitiken fungerat på det sätt som vi har Vårt mål är ju att inte i onödan ha minusränta. Men genom att sänka räntan till den nivå som vi har räknar vi med att varaktigt få upp inflationstakten till någonstans kring på ett sådant sätt att vi kommer ur det här. är ju inget mål i sig att ha minusränta, men det är ett mål på kort sikt för att återföra inflationstakten till vårt inflationsmål på . När detta sker kommer också de nominella räntorna att bli positiva, och då ställer hela systemet in sig på ett mer vanligt sätt än detta med Det vore inte, tror jag, bra penningpolitik att ha det som ett mål i sig att ha minusränta . Det gynnar inte penningpolitiken, och det gynnar inte någon annan heller. Får vi bara upp inflationstakten till visar ju vår räntebana att vi kommer att krypa ur det Så här långt kan man inte säga att de negativa effekterna av minusräntan har varit särskilt stora även om man naturligtvis har diskuterat ganska livligt vad minusränta innebär. Med facit i hand kan vi se att systemet har fungerat (KD): Tack för en otroligt givande föredragning! Jag vill återgå till hushållens skuldsättning, som verkar vara temat för dagen. Jag tycker att det är så pass viktigt att jag återgår till det en gång till. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Som jag förstår det var det av bolånen som var rörliga, och är det . Av de nya bolånen är det som är rörliga. Det är en utveckling som i alla fall jag anser måste brytas på ett eller annat sätt. Vi har hört i tidigare inlägg att har synpunkter på detta och att även ni ser problematiken i detta. Jag ser i ett längre perspektiv ett systemfel: att människor som sparar pengar inte får någon ränta över huvud taget utan tjänar på att låna pengarna i stället för att spara ihop dem. Jag undrar om kan utveckla hur ni i ett längre perspektiv ser på följder av detta strukturella problem när det gäller stabilitet, vad som händer om vi får en bostadsbubbla och vilka åtgärder vi kan vidta för att motverka detta. Ni har pratat om ränteskillnadsersättningen, som är en problematik som man kanske får lösa, men jag tror att det kanske finns fler åtgärder som man borde fundera på för att kunna lösa denna problematik. Riksbankschef : Ett sätt att resonera kring detta är att se hur vi hade det för länge sedan. Om man går tillbaka eller ser man att vi hade en betydligt större matchning när det gällde upplåningens löptid i förhållande till utlåningens löptid, inte minst när det gällde bostadsfinansiering. Det är klart att om man i ena änden har bolån till rörlig ränta men med extremt långa löptider och i andra änden ger ut obligationer som har förhållandevis kort löptid till fast ränta, då har man ett problem. Då har vi ett strukturellt problem att arbeta med i detta land. Man kan ställa sig frågan hur i all sin dar det kommer sig att vi hamnat där vi hamnat eftersom det inte alls såg ut så 20, 30 eller . Det är naturligtvis en helt annan värld , men är vi där vi är. Då har man goda skäl att fundera på system för större matchning när det gäller upplåning och utlåning, och då kommer man in på frågeställningen lån till rörlig ränta eller lån till fast ränta. Man kommer också in på frågeställningar som har att göra med vem det egentligen är som står för finansieringen i de här sammanhangen. En annan variant i det här är ju att ha mer specialdesignade bolåneinstitut, som vi hade . Ytterligare en variant i sammanhanget är att försöka skapa ett system där försäkringsbolagen, inte minst livbolagen, köper obligationer med mycket lång löptid som man sedan matchar med utlåning med mycket lång löptid. Det här är strukturella frågor som är svåra. De tar att ändra på. Hela frågeställningen omränteskillnadsersättning är bara en liten del i det hela. Men det finns mycket goda skäl att fundera igenom hur vi vill att de här strukturerna ska se ut på svensk finansmarknad framöver för att få ned riskerna i det svenska systemet. (KD): Jag tackar för svaret. Det var jättebra. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGE (S): Jag har en jämställdhetsfråga. Jag undrar om ni har något genusperspektiv på penningpolitiken. Männen tjänar och äger ju mer. De får högre pension eftersom de tjänar mer och så vidare. Men agerar de också annorlunda när det gäller risker och riskbedömning, och kan det komma att ändras ? Har ni gjort någon genusanalys av ekonomin eller penningpolitiken över huvud taget? Riksbankschef : Nej, det kan jag inte säga att vi har gjort. är väl medvetna om att det finns en diskussion som mer handlar om hur man skulle hantera finansiella risker om man hade en annan sammansättning i olika Det är ett exempel på en diskussion som förs. Mer centralbanksnära förs det en diskussion i centralbanksvärlden om vad som är en lämplig personalsammansättning så att det inte slår över för mycket åt det ena eller det andra hållet. Däremot är det rätt långsökt att fundera på penningpolitiken eller Det som kan finnas där, och det är en öppen fråga, är frågeställningen vad som är en lämplig sammansättning av individer i en direktion av den typ som vi har och om det spelar roll om det är olika Där har vi alltid, som också pratade om tidigare, tyckt att det är bra att det finns tillräckligt stor åsiktsrikedom när det gäller att diskutera penningpolitiska frågor. Det ser man också i protokollet. Vice riksbankschef : Jag tror att detta också går att koppla till de resonemang som vi brukar föra om arbetsmarknaden. utveckling och expansiv penningpolitik leder till lägre arbetslöshet och även till att människor får möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. möjlighet att komma in på arbetsmarknaden under en högkonjunktur och i goda tider tenderar det att påverka hela det yrkesverksamma livet. meningen skulle jag vilja säga att fråga anknyter väl till de resonemang vi för om fördelningseffekter. (S): Vad bra. Jag tänkte bland annat på arbetsmarknaden. lade på en extra bild. Det fanns inte med på den och inte på de andra bilderna heller, men då tänkte jag på hur det är med nyanlända kvinnor och Kommer männen snabbare in på arbetsmarknaden? det politiskt sett görs mer just nu för att nyanlända kvinnor ska komma in på Vad jag också tänkte på, utöver det här med sammansättning, är om det är så att männen som tjänar mer och äger mer också gör fler riskbedömningar och till exempel tar större lån och skuldsätter sig mer än kvinnor. Man skulle kunna tänka sig att det är så, men jag vet inte om det finns bevis för det. Om det är så, skulle vi föredra att man tar ett steg tillbaka STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN och gör säkrare investeringar eller tar säkrare lån – kanske som en kvinna? Riksbankschef : Det finns inte mycket men en del skrivet inom detta område på den akademiska sidan. Där resonerar man om just de här frågorna. Alldeles i närtid har jag råkat ta del av en rapport från , där man har ägnat sig åt just den här typen av frågeställningar. Jag vet också att chefen för har ägnat en del tankar och funderingar åt de här frågorna. Jag har för mig att hon gjorde det utifrån vinklingen att om hade haft en annan styrelsekomposition, hade det då blivit så illa som det blev? Det finns inte mycket skrivet, men en del finns det faktiskt. Vice riksbankschef : Vi vet en hel del om hur löner fördelas i det svenska samhället mellan män och kvinnor, olika delar av landet och så vidare. Vi vet en hel del om inkomster, hur de fördelas på motsvarande sätt. Däremot har vi problem vad gäller förmögenhetsstatistiken. Här har vi viss information, och rätt god information, om vilka lån som människor har. Där kan vi se fördelningen mellan män och kvinnor, olika delar av landet och så vidare. Men på tillgångssidan har vi inte alls samma information som vi hade . Det finns alltså svårigheter att genomföra analysen av vilka tillgångar olika människor har, inte bara när det gäller män kontra kvinnor utan generellt. I mycket av vår verksamhet på många olika områden skulle vi vara väl betjänta av att ha mer detaljerad information om människors tillgångar och skulder och kunna se hur deras balansräkningar ser ut. Det har att göra med finansiell stabilitet, men det har också att göra med andra saker – hur man beskriver och förstår vårt svenska samhälle. (M): Riksbankschefen sa i sin föredragning att vi måste hantera hushållens skuldsättning. Jag tror att ”hantera” var ordet ni använde. Det har ju funnits många förslag på hur man ska hantera det här – allt från bolånetak till amorteringskrav, minskade eller avskaffade ränteavdrag och så vidare. Min första fråga är om inte detta kan ha ganska stor betydelse för tillväxten. Om man inför alla dessa åtstramningar av kreditgivningen gör det ju att en del ställs utanför bostadsmarknaden och till exempel får mycket svårare att flytta dit där jobben finns. Många unga människor på landsbygden som utbildar sig i staden och får ett jobb kan inte flytta dit eftersom de inte har någon möjlighet att klara av vare sig topplånen eller amorteringskraven. har vi höga bostadspriser. Missmatchning mellan utbildade människor och möjligheten att bosätta sig där jobben finns – det skulle jag vilja ha en kommentar till från STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGE riksbankschefen, framför allt i fråga om hur det kan påverka den totala tillväxten i samhället. Min andra fråga är om det skulle hjälpa att avskaffa ränteavdragen . Skulle det över huvud taget ha någon större effekt på kreditgivningen? frågar av det enkla skälet att om vi har en bolåneränta på kanske – inte alltid ens det – innebär det att avdragseffekten är ungefär 0,6 procentenheter på de . Det räcker att följer den här prognosen och fortsätter sänka räntan med en halv procent, så har man fullt ut kompenserat ett helt avskaffande av ränteavdragen. Frågan är hur stor effekt detta har. Självklart hoppas man att folk ska tänka framåt och tänka att om räntan stiger till , då har det betydelse om man får dra av räntan eller inte. Men hur stor effekt tror riksbankschefen att det skulle ha om man är så drastisk att man helt avskaffar alla ränteavdrag? Skulle det ha någon avgörande effekt på kreditgivningen? Riksbankschef : Den stora frågan här är närtid i förhållande till strukturellt riktiga åtgärder på . här i världen, utan då får man betala ett pris för det på kort sikt. inte ett särskilt högt pris man betalar om man skulle avskaffa ränteavdragen helt och hållet. Precis som säger motsvarar det ungefär två räntehöjningar, så i det avseendet är det ju en helt annan värld i dag jämfört med om man har högre räntor. Då blir det mycket mer kännbart. Vi har sagt att vi tycker att vi egentligen borde ha lite högre ränta i hushållssektorn än vi har för företagen, och det kan man uppnå genom att göra detta. Men jag tror att det är viktigt att ha i åtanke – så är det i och för sig med väldigt många samhällsekonomiska frågeställningar – att det sällan finns en och endast en åtgärd som löser alla problem. Det är också så att vi av en rad andra skäl som ligger långt utanför penningpolitiken har en hel del strukturella bekymmer på bostadsmarknaden. Om det då blir dyrare att låna är det ingen nackdel om utbudet av bostäder Där pågår det en diskussion, och det blir en betydelsefull komponent på sikt när det gäller tillväxt i svensk ekonomi eftersom tillväxt bygger på strukturomvandling och strukturomvandling för det mesta innebär att man ska kunna flytta dit där verksamheter växer i förhållande till var de har krympt Då är det inte bara en fråga om hur dyrt det är eller hur svårt det är för hushållen att låna, utan det är också en fråga om att öka utbudet av bostäder. Om man gör det får man en prisutveckling som inte är lika snabb jämfört med om man har en lång rad olika bekymmer när det gäller utbudet av bostäder. Det är alltså en sak att resonera om ränteavdragen och varför det är angeläget att göra det dyrare att låna, men enbart ränteavdragsfrågan kan inte lösa de bekymmer som vi har på den svenska bostadsmarknaden, därför att där finns det en lång rad andra strukturella frågeställningar som sannolikt också STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vice riksbankschef : Vi brukar ofta tala om att det är viktigt hur arbetsmarknaden fungerar, att de som söker jobb och de som söker efter arbetskraft kan mötas på ett bra och friktionsfritt sätt. Samma sak gäller bostadsmarknaden. Ju bättre bostadsmarknaden fungerar, desto större förutsättningar för att hålla en hög allmän efterfrågan i ekonomin och få hög tillväxt. Jag tror att det är en mycket grannlaga uppgift att bara med de åtgärder som har varit uppe här lösa frågor kring bostadsmarknadens funktionssätt. En första punkt är att det här handlar mycket om hyresrätten, hur den fungerar och de möjligheter som man har att röra sig vad gäller hyresrätt. I det korta perspektivet är det ju den boendeform där man har den minsta transaktionskostnaden för att flytta från ett ställe till ett annat. Jag tror att det vore önskvärt också vad gäller skattesystemet att man utformade skattesystemet på ett sådant sätt att man såg till att bostadsmarknaden fungerade bättre. Då säger jag inte att man ska sänka den allmänna beskattningen av boendet men kanske omfördela den på ett sådant sätt att rörlighet blir enklare. När det gäller bostadslån är det också så, i alla fall som jag bedömer det hela, att bostadslånen och bostadspriserna jagar varandra. Det är klart att blir det mer besvärligt eller dyrare att låna kommer också betalningsförmågan att gå ned, och rimligen borde vi se det i bostadspriserna. De här sakerna hänger ihop. (V): Jag skulle vilja följa upp svaret som fick på sin fråga om toleransintervall. Riksbankschefen sa att det är troligt att det kommer ett förslag . Jag undrar hur tänker sig att man ska förankra det förslaget i finansutskottet och i den utredning som är på gång om riksbankslagen och de förändringar som kan bli konsekvensen av en sådan utredning. Riksbankschef : Så här har vi tänkt oss flödet när det gäller denna process: Vi har ju pratat om det här vid det här laget, och vi resonerade med många under loppet av hösten och vet ungefär vad ett ganska brett spektrum av intressenter tycker i den här frågan. För att ytterligare formalisera detta är vår tanke att skriva någon form av dokument som vi också har för avsikt att skicka ut på remiss så fort vi är färdiga med det. Sedan kommer det att leva – hur det nu blir – och så kommer att vi att få in de synpunkter som kommer i mer formell mening i förhållande till den allmänna diskussion som har varit så här långt. Det betyder att vi efter det har möjlighet att bestämma hur vi ska göra med den här frågan. Det blir sedan i sin tur en sorts input både till diskussioner i utskottet och till den utredning som finns. Men jag ser inte utredningsarbetet, som ju kommer att ta , som något direkt hinder när det gäller att hantera den STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGE Det som de facto vägleder oss i våra penningpolitiska beslut är inte konsumentprisindex i så hög grad utan snarare KPIF, och så har Det här är väl alltså snarare en diskussion om att beskriva penningpolitiken och penningpolitikens utformning på ett sätt som mer eller mindre stämmer överens med verkligheten så som det sker . Sedan är det naturligtvis upp till utredningen och ytterst att vid någon framtida tidpunkt fatta de beslut som önskar när det gäller hur penningpolitiken bör utformas. Givet att vi har levt med den här frågan och att den kommer tillbaka igen och igen och igen har vi kommit till slutsatsen att vi behöver komma till skott när det gäller det här för att reducera osäkerheten kring hur vi ser på penningpolitiken och penningpolitikens utformning . Ordföranden: så mycket! Det var möjligen en lämplig avslutning på den här diskussionen om penningpolitiken: den kommer igen och igen och igen i många olika forum och sammanhang. För dagen är det däremot slut på denna Vi tackar och ledamöterna för . BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med särskild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriade bränslen i industriella processer, så kallade offentliga utfrågning om idrott och fysisk aktivitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa hearing om journalisters och medie- redaktioners säkerhet och arbetsförutsättningar Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av offentliga utfrågning om Finsam – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser seminarium om internationellt samarbete mot Offentlig utfrågning om ett handelsavtal mellan och offentliga utfrågning om unga vuxnas möjlighet att finansiera ett eget boende Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Omkrisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitiken 2010- Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport öppna utfrågning om lärarbrist seminarium om cancervården – utmaningar och öppna utfrågning om brist på utbildade inom offentliga utfrågning om piratkopiering och andra