rfr · H40WRFR23 · 2017-01-01 00:00:00 — Vi har gjort ett slumpvis urval av 100 föreningar från fem olika idrotter. Jag hinner inte riktigt gå in på dem, men vi har intervjuat 15 tränare, och vi har enkätsvar från drygt 450 ledare. Det är vår så kallade verklighet. När vi tittar på i vilken utsträckning riktlinjerna för barn- och ungdomsidrotten finns på lokal nivå ser vi att har egna riktlinjer. I enkäten svarade faktiskt tränarna på samma sätt. Tränarna är från ett 40-tal olika idrotter från 13 distrikt. Men det är en mycket stor variation i riktlinjerna. Det sträcker sig från nedladdningsbara pdf-dokument på 15, 20 eller 30 sidor med detaljerade anvisningar till en ruta på hemsidan om att idrott ska ske på barns villkor. Det är utan tvekan så att centrala dokument inspirerar. Man hämtar näring därifrån. De idrotter i den här studien som inte hade de centrala dokumenten var också föreningar som väntade på att de skulle komma. De behövde hjälp. Bland de 100 som vi har granskat närmare är det få som betonar ungas rätt till delaktighet. En referens till finns med. Däremot är det många abstrakta begrepp: glädje, rent spel, kamratskap, idrott på barns villkor. Men det är få konkretiseringar som kan ge vägledning. Däremot fann vi att skyldigheterna i många stycken faktiskt var konkretiserade. Jag ska ge ett par exempel. ”I vår förening är vi måna om att visa våra barn och ungdomar glädjen och nyttan av gemenskap, god kamratanda, etik, moral och ett hälsosamt liv.” Den typen av retorik är vanligt förekommande, men man får inte riktigt veta vad det innebär. ”Tävling är en del av leken inom barnhockeyn och sker alltid på barnens villkor.” Men när det är fråga om urval, alltså olika former av selekteringar till träningsgrupper eller olika lag, verkar det vara lättare att konkretisera skyldigheter. Det här är från en förening : ”Varje spelare ska: prioritera tennis, dvs. tennis är nummer 1 för dig vilket innebär att du inte kan syssla med andra idrotter. Genomföra minst 7 träningar . Närvara på av båda passen. Om du väljer bort vissa träningar kommer du kallas till möte och varnas – fråntas platsen. disciplinerad, ständigt ha hög arbetsmoral och självdisciplin.” Det är inte meningen att hänga ut någon förening med det här. Det här är ett exempel på att det går att vara konkret. Det är klart att man skulle kunna vända på de här utsagorna och göra dem till rättigheter i stället. KULTURUTSKOTTETS SEMINARIUM OM STATENS IDROTTSPOLITISKA MÅL MED INRIKTNING PÅ BARN Vad känner då tränare till? Vi frågade egentligen rakt ut om de känner till Svensk Idrotts riktlinjer och idéprogrammet Idrotten vill. Det var drygt 400 som svarade, och ungefär hälften sa: Nej, det gör jag inte. svarade: Jag har hört talas om dem. svarade: Jag har ögnat igenom svarade: Jag har läst igenom dem. Det här är ett ständigt pågående arbete. Att tränare inte känner till doku- mentet som sådant är naturligtvis inte samma sak som att de inte verkar i dess anda, för idéerna kan ju sippra ned på många olika sätt. De som besvarade det här formuläret sa att hälften, samma siffra där, kän- ner till att ska vara vägledande. Men av dem som svarade var det en majoritet som egentligen inte visste vad det innebar. Vi ställde också frågan om toppning, eftersom vi vet att det är kontroversi- ellt och den kanske enskilt vanligaste frågan som får. rade att det är vanligt eller att det då och då förekommer. alltså att de barn som anses bäst får mer speltid eller given attraktiv plats i Frågan är då vilka idéer som är svårast att tillämpa. Det här blir som sagt bara några nedslag. Den fråga som väcker absolut mest känslor är den som handlar om tidiga elitsatsningar eller inte. Det finns de som med emfas hävdar att tidiga sats- ningar är absolut nödvändigt, och det finns de som med emfas hävdar precis Det viktiga är att hålla ihop lag och grupper och att så många som möjligt kan hålla på , menar man. De här olika rös- terna kan finnas i en och samma förening, och det är nästan så att man skulle kunna tala om en delad rörelse. Jag kan tycka att det pågår ett slags polarisering. I vissa föreningar drar man starkt åt hållet med tidiga satsningar. Många på central nivå drar åt ett annat Sammanfattningsvis vill jag säga att det vi skickade med till idrotten var följande: Fortsätt att arbeta med frågor och till och med öka fokus på delaktig- Internationell forskning visar också att det är viktigt att barns röster får höras. Att det blir en del av verksamheten är också någonting som kan leda till att värre övergrepp inte sker, för att man är van vid att vara del- Konkretisera ungas rättigheter: Vad betyder det för mig att vara med i Fortsätt att se över tävlingsformerna. som väcker känslor. Vi kan tänka på den första bilden med alla faktorer som jag visade i början. Det finns mycket forskning, och forskningen är enig: Det går inte att pro- gnosticera senare framgång. Förmedla att riktlinjer inte bara är en pålaga utan ett stöd och en vägledning – någonting som man ska följa inte för att man måste utan för att man vill. KULTURUTSKOTTETS SEMINARIUM OM STATENS IDROTTSPOLITISKA MÅL MED INRIKTNING PÅ BARN Ordföranden: tack för det! övergår vi till ett par nedslag i verkligheten. Vi hälsar först välkommen. Hon kommer från norra delen av och är ordförande i . , : heter jag, och det stod i programmet att jag är ordförande i . Jag är också tränare, jag är vallare, jag är med och gör fikat – jag är egentligen med i allting. i världen levde jag på skidåkning. säger jag att jag lever med skidåkningen. Jag är föreningsmänniska ut i fingerspetsarna. Jag tränar även handboll, jag gör fotbollsträningar och så vidare. Mina föräldrar var naturligtvis föreningsledare. Jag jobbar med marknadsföring. Tjejen vi ser här på bilden är vår reason to believe och vår trovärdighet när det gäller att vi gör rätt saker i vår förening. Vi bildades då vi slog ihop två klubbar – en som satsade på elit, senior verksamhet, och en som hade väldigt bra ungdomsverksamhet och bredd. är vår RTB, vår reason to believe, när det gäller att vi har gjort rätt saker. gjorde SVT ett klipp med där hon säger: Jamen, är ganska bra. Jag ska åka i skidlandslaget. Vi hinner inte titta på klippet , men står för det som vi är som förening och som vi har jobbat stenhårt med. Jag fick säkert 25–30 samtal när hon var med i stafettlaget i och hon vann . Vi måste fira henne, sa de och ville ha en massa pompa och ståt. Det får ni göra, sa jag, men ska träffa sina klubbkamrater. Det är det absolut viktigaste och det jag brinner mest för. hon var hemma i igen ordnade vi på träningen lite flaggor, vi hade en mikrofon och hon fick skriva autografer som bara den. Hon höll dessutom i en träning. Jag har levt med det här i säkert , och utgångspunkten är att vi vill göra någonting bra. Lust har alltid varit en drivkraft. Sedan behöver vi inte vara perfekta, bara vi gör vårt bästa. Jag älskar den här bilden som jag visar , där sitter och tittar. Vi började med att samlas. Många var vi, två föreningar, och vi hade diskuterat de här sakerna. Måste vi hålla på med det här? Värdegrund, vad är det för någonting? Jo, det är jätteviktigt! Vi ska blanda två kulturer, vi har egentligen samma mål, men när vi börjar måste vi ta fram våra riktlinjer och komma fram till vad vi vill och framför allt vad vi står för. Vi gjorde ett antal policyer. Vi tittade inte på Idrotten vill, men vi har ju en magkänsla. Runt omkring mig har jag personer som också drivs av lust och vilja att göra det bra för barnen. Vi landade i några värdeord och i vår policy. I går var vi en av de fem första föreningarna som skrev under . De mjuka värdena är otroligt viktiga. Men jag vill också säga att vi faktiskt inte har någon alkoholpolicy i klubben. var jag och flera andra ute säkert tio . Ska vi inte få dricka ett glas vin till middagen ? Jo, jag tycker det. Då kan vi inte ha en policy, för då lever vi inte den KULTURUTSKOTTETS SEMINARIUM OM STATENS IDROTTSPOLITISKA MÅL MED INRIKTNING PÅ BARN – så tänker vi. När Idrottsgalan visar allt och ungdomarna ser när idrottarna dricker är det dubbelmoral, och det tycker vi inte om. Vi lever våra värdeord. Barnen får sin t-shirt efter att de har tränat med oss Ni ser här på bilden att klubbmärket står på bröstet, vid hjärtat, och det står: Glädje, stolthet, gemenskap. Vi försöker blanda åldrarna. Vi har en avslutning när snön har försvunnit – ni ser det här på bilden – där de äldre får ta hand om de yngre. Vi ser det som fick de ha lite utmaningar då barnen samlade bok- Ordet blev ”skidkompis”. Vi diskuterade i grupper vad en bra skidkom- Hur är vi skidkompisar? Man är snäll – det var det absolut första som Man peppar varandra och tröstar varandra och slår inte varandra med Det tycker jag är en bra riktlinje i vår klubb! Det är lätt att säga värdeorden glädje, stolthet och gemenskap, men vi har fyllt dem med bra saker. Vad gör vi när en ledare inte uppträder enligt våra Jo, vi utgår från dem och försöker föra in tränaren i fållan igen. Tårtkalaset har vi . Man får baka om man vill, och det är alltså fri- villigt att bidra. Jag ska erkänna att jag hade fem tårtor i frysen, för tänk om folk inte skulle ställa upp och baka! Men vi hade 25 tårtor, och det var en Vi har jobbat ganska strategiskt med mål, men det är för att jag är en sådan Jag tycker om att gå och jag tycker om att utvärdera. målen är svårare att utvärdera, men ett av våra viktigaste mål är ledarbiten – det har sagts före oss, och det kommer folk att säga efter. Vi ska utbilda minst två nya ledare , och har vi faktiskt fått ihop fyra. Här på bilden är bara några av målen. Vi reviderade dem, och det kändes som när vi startade. Vi gjorde en treårsperiod, och det kändes hur långt som fick vi göra om det och bygga nya mål. Det som står överst är att vi ska ha fler deltagare men att vi ska förvalta dem så att de vill hålla på så länge som möjligt och tycka att det är roligt. Vi satsar på elit. Vi vill ta ett och så vidare. gera och så vidare. Utvärderar vi kan vi räkna ihop det till 16 medaljer på och av nio olika skidåkare. Vi var fler när säsongen slutade än när vi bör- jade, och vi har haft jäkligt kul på vägen. Ordföranden: så mycket, ! Vi drar oss nu ned till västra och en annan förening som har ett ambitiöst värdegrundsarbete, det vill säga Aza- Vi hälsar som är utbildningsansvarig hjärtligt väl- , : Tack så mycket! Det är jätteroligt att få vara här och berätta om vår förening, . Det är en barn- och ungdomsfö- rening, eller rättare sagt en förening för barn, ungdomar, unga vuxna och deras KULTURUTSKOTTETS SEMINARIUM OM STATENS IDROTTSPOLITISKA MÅL MED INRIKTNING PÅ BARN Vi är verksamma i stadsdelarna runt i . Vi är en förening som inte har 30 sidor värdegrund. Vi har gjort oss berömda för att vi har 130 sidor. Vi har dessutom arbetat med dokumentet i olika versioner. Dessutom har jag skrivit en bok om vårt arbete, och den är ännu tjockare. Jag tänkte berätta lite grann om skillnaden mellan vackra ord och handling, för det är i hög grad den resan vi har gjort. När jag kom till klubben var vi en förening på fallrepet. Vi hade rätt många barn i de allra lägsta åldrarna, men vi klarade inte av att hålla liv i årgångarna. När det gäller idrottens paroll om så många som möjligt, under så utvecklande former som möjligt var vår frågeställning: gör man? Hur kommer man dit? har vår frågeställning kokats ned till: Hur blir det så kul som möjligt? Så här är det, har vi kommit på, att frågar man barn varför de håller på med idrott säger de: För att det är kul. Är det inte kul slutar man. Ledarskapets centrala uppgift är att ta reda på vad ”kul” betyder. Vi vet vad ”kul” betyder, vågar jag påstå, särskilt eftersom vi vet vad ”inte kul” betyder, för det gick dåligt och har det gått mycket bättre. Kul betyder att tävla med sina kompisar. Kul betyder laganda. Kul betyder att finnas i ett meningsfullt sammanhang och känna hur man utvecklas och lär sig en massa saker. Kul betyder att man har en sjyst ledare som ser en och hjälper en på den här resan. Kul är alltså ett sammansatt begrepp där den inre motivationen är central, men det finns en stor social dimension, och det måste finnas ett ledarskap förankrat i en tydlig värdegrund så att vuxenvärlden blir begriplig för barnen. Det är väl det vi har kommit fram till. Det vi också har kommit fram till i vår sista och senast utarbetade version av manualen är att man måste jobba med strukturerna som stöder ledarskapet – strukturerna som stöder föräldragrupper och hjälper till att visa vilka steg man måste ta, när man ska ta dem, hur man ska utbilda sig och varför. De här vackra årshjulen som vi har här på bild är för oss en symbol för att gå från vackra ord som ingen läser till handling – att skapa levande klubbstrukturer som hjälper och stöttar för att implementera glädjen. Jag tycker också att hjulen i det här sammanhanget kan få symbolisera alla er som läser alla vackra policydokument och tycker att idrotten är det finaste som finns, och sedan tycker ni att det finns avarter inom idrotten där det hetsas och toppas och allt vad det kan vara, och så säger ni att idrotten är fin men de där föräldrarna eller de där hetsiga tränarna är stora idioter. Min uppmaning är: Skyll inte på föräldrarna. Skyll på strukturerna som skapar den logik som föräldrarna följer. har drivit den här reformeringen av spelformerna för barn och ungdomar. Vi har märkt att från att bygga en förening som kämpar mot tävlingsstrukturerna har vi fått en förening som fått hjälp av tävlingsstrukturerna. Där tror jag att man kan göra mycket mer för att tävlingsformer och KULTURUTSKOTTETS SEMINARIUM OM STATENS IDROTTSPOLITISKA MÅL MED INRIKTNING PÅ BARN selektionsstrukturer ska stödja ett barnrättsperspektiv. För kom ihåg att barn- rättsperspektivet gör det kul för barn att idrotta, helt enkelt. En annan viktig strukturreform, och kommer en och annan att sätta mor- gonkaffet i vrångstrupen här, är att skrota . Ett sus gick genom publiken. Jag menar det givetvis inte, utan jag vet att det finns så många välutbildade, kunniga och kompetenta idrottskonsulenter i detta avlånga land, men alldeles för få befinner sig på verkstadsgolvet. Vi har haft förmånen att vara med i ett pilotprojekt som har initierat i samarbete med där vi har fått möjlighet att anställa , som ni ser här på bilden, som före- ningsutvecklare, tränarutbildare, bollplank och någon som tidigt fångar upp saker som går fel. Han, denna person, är en av de främsta orsakerna till att vi har kunnat gå från ord till handling. Vill ni veta mer om våra riktlinjer finns de att läsa på vår hemsida aza- De är på 130 sidor, jag skojar inte. I min bok ungdomsfot- boll finns mycket bra verktyg till att diskutera värdekonflikter i lagidrott. finns ett exemplar på , oläst gissar jag, då vår ordförande Dohlsten gav vår statsminister ett exemplar . Annars kan ni låna Det var allt. Jätteroligt att få vara här. ska jag be att få lämna ordet till någon som kanske inte behöver en närmare presentation och som vi kanske är mest vana vid att se på olika arenor. Dock är hon här som projektledare för ration – en organisation grundad av kronprinsessparet och som syftar till att ge barn och unga möjlighet att leva ett aktivt och hälsosamt liv. välkommen hit, ! , Generation : Det är jättekul att vara här! Den här texten är ett citat från min allra första tv-intervju då jag var . jag egentligen inte har några konkreta mål med idrotten. Jag vill utvecklas som friidrottare och att mina resultat ska bli bättre och bättre och att jag ska få ha Det var då. Jag var , och det följde mig resten av min karriär. Då kanske jag inte förstod det, men jag förstår , framför allt efter att ha fått höra mer om den här rapporten, att jag hade tur. Jag är inte ett så stort fan av tur. Jag tänker att ambition, vilja och att göra sitt bästa är det som tar en framåt i livet, men här inser jag att jag hade tur. kunde behålla den här filosofin, och den fick växa fram när jag var barn och ung, jag fick ha kvar den när jag växte upp och ville börja satsa mer på idrott. Jag blev inte kränkt som barn. Jag blev inte utslagen. Jag fick tävla på mina Jag fick träna på mina villkor. Jag blev sedd. Det fanns en värdegrund i min förening som gjorde att jag fick en ganska bra resa. Det var tur. inte en uppförsbacke utan en ganska plan väg framåt. KULTURUTSKOTTETS SEMINARIUM OM STATENS IDROTTSPOLITISKA MÅL MED INRIKTNING PÅ BARN När jag förstår att det handlar om tur blir jag så arg, och jag får nästan dåligt samvete för att jag har haft sådan tur och att inte alla barn i det här landet får den möjligheten utan att det ska bero på olika faktorer. Om man tittar på hur det ser ut i – det här är RF:s egna siffror – ser man att efter elva ålder är det väldigt många som slutar med sin idrott. Jag började med friidrott när jag var , och då är det många som droppar av. Det är helt sanslöst att det får vara så här. Vi har fått höra lite grann vad det beror på. Det här är givetvis inget problem som bara handlar om idrotten och idrottsrörelsen och att få fram nya talanger eller nya idrottare, utan det här handlar om effekter som ger problem på andra sätt. Då pratar jag såklart om folkhälsan som står inför enorma utmaningar på grund av att så många barn och unga inte rör på sig och inte kommer in i idrotten där trösklarna är för höga och man helt enkelt hamnar utanför. Det påverkar sedan ens egen hälsa resten av livet. Fysisk inaktivitet har seglat upp som en av de allra värsta orsakerna till för tidig död. Vi vet också att det kommer väldigt tråkiga siffror som till exempel visar att sju av åtta 13-åringar rör på sig för lite. kom färska siffror från visar att av flickorna i snitt rör sig tillräckligt mycket enligt rekommendationen fysisk aktivitet per dag. Bland pojkarna är siffran . Inte ens hälften kommer alltså upp i den rekommenderade aktivitetsnivån. Går vi ned i åldrarna och tittar på fyraåringarna ser vi att stillasittandet börjar redan där. Det här är sedan såklart saker som följer med dem in i idrotten när de väl börjar med idrott. Vi vet att vanor sätts . Det är inom idrotten man får utforska sin kropp, man får självförtroende i kroppen, man tycker att det är spännande att testa nya saker. Men blir man för stillasittande redan som liten känner man kanske en otrygghet gentemot sin kropp när man kommer in i idrottsrörelsen. Man kanske inte riktigt får utlopp för det man vill, och det följer med en. Man kanske blir skadad tidigare och så vidare, och det gör sedan att man slutar. Det här är ett problem som sträcker sig förbi även idrottsrörelsen och har ett betydligt större perspektiv. är ett av mest stillasittande länder. Att vi är så stillasittande och att vi inte kan göra någonting åt detta ännu mer är ju för jäkligt. När vi dessutom hör att idrotten inte når alla barn och unga, när vi ser att det blir ojämlikt, att hälsa är ojämlikt i det här landet, tycker jag att det är fruktansvärt. Vi kan bättre. Vi borde verkligen kunna bättre. Jag representerar här både mig själv som idrottare, eller före detta idrottare, och Generation som är en organisation som har startats av kronprinsessparet och som handlar just om att få fler barn och unga i rörelse. Då kanske vi också måste bredda perspektivet, och idrotten måste såklart bredda sitt perspektiv. Det handlar inte bara om att tävla, utan det ska finnas plats för en sådan som jag som ville utvecklas och bli bättre och bättre och för den som bara tycker att det är roligt att hålla på med idrott. Man kan röra på sig på så KULTURUTSKOTTETS SEMINARIUM OM STATENS IDROTTSPOLITISKA MÅL MED INRIKTNING PÅ BARN många olika sätt, och vi måste ta ned ribban och sänka trösklarna för de här möjligheterna som alla barn och unga faktiskt har rätt till. Vi arbetar på olika sätt. Vår vision är såklart att alla barn och unga ska få möjligheten och viljan att leva ett aktivt och hälsosamt liv. Vi arbetar på många olika sätt med många olika parter i samhället, för det här är inte en fråga som idrottsrörelsen löser själv eller som politiker löser själva, utan vi måste alla bidra till att få bukt med de här frågorna och till att alla barn blir inkluderade. Jag växte upp och hade möjligheten att bli inkluderad i idrotten. inte en uppförsbacke när jag höll på med idrott. Jag hade tur. Jag har en god vän och kollega som hade en uppförsbacke och inte hade samma möjligheter som jag men som ändå lyckades ta sig längs den här snåriga stigen och nå sina Oavsett vad man har för mål, oavsett vad man har för intressen och oavsett vad man vill med sin idrott ska man ha möjligheten att få en plats utan att bli kränkt, utan att bli utslagen och utan att behöva idrotta precis som alla andra gör utan hitta sin väg. Idrotten ska vara en trygg plats, en plats för utveckling på barns villkor. Jag tänkte visa en kort film bara för att ge en känsla av att man kan födas med olika förutsättningar i det här landet. Vi måste alla bidra till att riva ned Det börjar någonstans för alla. I det här landet tycker jag att det ska börja med att vi river ned alla de här hindren. Vi måste hjälpas åt med det allesammans. För att lite grann symboliskt bryta stillasittandet, ta ställning och ställa sig upp för att alla barn och unga ska ha rätten till en idrott som är öppen för alla tycker jag att vi alla nu ställer oss upp och skriver under på att vi alla har ett har ni suttit . Det är bra för hälsan att ta en rörelsepaus så här för att sätta igång systemen. Det gäller oss vuxna likaväl Det känns fantastiskt att så många finns här som kan göra så mycket åt de här frågorna för att skapa en idrott för alla och en folkhälsa som gör att vi har en ljusare framtid framöver. Ordföranden: tack, , för ord som jag tror att vi alla kan ställa ska vi avsluta anförandena där vi började, det vill säga i politiken. Jag hälsar hjärtligt välkommen. Hon är statssekreterare i , : Hur toppar man det här, ? När nuvarande regering utsågs valde statsminister att ge Ga- briel en lite ovanlig portfölj. Han fick ansvar för hälso- och sjuk- vård, folkhälsa och idrott. Det var många som lyfte på ögonen och tyckte: Hur KULTURUTSKOTTETS SEMINARIUM OM STATENS IDROTTSPOLITISKA MÅL MED INRIKTNING PÅ BARN hänger det där egentligen ihop? Men diskussionen, inte minst det inlägg som gjorde, visar att det hänger ihop väldigt mycket, för rörelse och idrott har med folkhälsa att göra. Har vi en bra folkhälsa och ett engagemang från tidiga år och genom livet minskar vi naturligtvis sjukdomarna och vårdkonsumtionen i livet. De här frågorna har ett extremt nära samband. Det är den utgångspunkten som och jag, som är hans statssekreterare, samt våra medarbetare har haft . Hur ser vi till att vi får ett bättre samband mellan de olika områdena? Vilken är statens, regeringens och våra myndigheters roll för att få de här sambanden att hänga ihop och inte minst för att vi ska kunna minska hälsoklyftorna i vårt land? Vi har satt som ett övergripande mål för hela regeringens arbete att vi ska halvera de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. Det handlar inte bara om att vi ska ha en bättre sjukvård och få ned tobaks- och alkoholbruket, utan också om hur vi får fler att röra sig och hur vi får en bättre arbetsmarknadspolitik, integrationspolitik, utbildningspolitik och så vidare. Allt detta hänger väldigt mycket ihop. Jag vill tacka utskottet för en väldigt bra rapport. Den här analysen behövs. Vi har fått många rapporter . I går fick vi från viktig rapport som handlade om vikten av rörelse och hur ojämlikt och olika det ser ut i landet. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram rapporter på lite olika områden, såsom jämlikhet, jämställdhet och inflytande i föreningarna. Vi kan konstatera att alla de här rapporterna visar att det verkligen finns mer kvar att göra. Jag vet att ibland brukar säga att det finns vita fläckar på kartan, där idrottsrörelsen inte finns och där det är svårt att vara med i en förening. Det är inte okej. Detta måste vi hjälpas åt att lösa. Regeringen har ett så kallat implicit kontrakt, liksom många tidigare regeringar, precis som utskottet konstaterar.