rfr · H40WRFR20 · 2017-01-01 00:00:00 — trängs ut, utan att marknadens aktörer fortsätter att investera och ges incita- ment och förutsättningar att göra det. Att bygga bredband till alla är en kostsam historia, som vi har hört flera här nämna . Jag skulle säga att det är uppemot 50 miljarder vi har kvar att investera för att nå regeringens bredbandsmål. Då är det centralt att de investeringar som görs räcker så långt som möjligt. saknas det varken kapital eller vilja att bygga bredband från marknadsaktörernas håll, och det är en unik situation som vi bör dra nytta av i för att skapa en helt uppkopplad nation. konkurrens är det effektivaste verktyget för tjänster och produkter i framkant och låga konsumentpriser. När det kommer till bredbandsutbyggnaden har kommunerna en nyckelroll, som vi också hört här . I de allra flesta kommuner fungerar samarbetet med privata aktörer väl. Utmärkande för dessa kommuner är att de främjar effektiv konkurrens, att de har kommunala bredbandsstrategier och att det finns en vilja och en handlingskraft hos både politiker och tjänstemän. De ger markavtal med skäliga villkor, de har resurser att handlägga exempelvis grävtillstånd, så att det blir rimliga handläggningstider, och de är välvilligt inställda till alternativa och mer kostnadseffektiva förläggningsmetoder utan att för den skull tumma på robustheten. Dessa kommuner främjar konkurrens i och mellan bredbandsinfrastrukturer. Men det finns kommuner där situationen är den motsatta. I flera kommuner försiggår en oacceptabel sammanblandning av roller, rollen som kommun, rollen som stadsnät och eventuella andra roller i kommunala bolag som bostads- och energibolag. Det här agerandet menar vi skadar drivkrafterna för konkurrens och fördyrar och försenar den utbyggnad som vi ser framför oss. Ytterst drabbar det faktiskt konsumenterna genom sämre valfrihet, sämre utbud och högre priser. I bredbandsstrategin poängterar regeringen just kommunernas nyckelroll, vilket är väldigt bra. Det man säger är att det är särskilt viktigt med transparens i krav och avgifter när det gäller arbete på mark, effektivisering i tillståndsprocesser och konkurrensneutralitet. Vi tycker att det är bra att regeringen poängterar detta, men det pekar på att det finns utmaningar. I flera kommuner anges den ansvariga för det kommunala stadsnätet eller energibolaget även som ansvarig för kommunens bredbandspolitik och bredbandsutbyggnad. Det är inte sund konkurrens. Att ett kommunalt bolag men inget annat får göra reklam för bredband på kommunens hemsida är inte heller sund konkurrens. När ett privat bolag i dialog med kommunen berättar om sina utbyggnadsplaner och upptäcker att affärsplanerna direkt förmedlas till det kommunala stadsnätsbolaget betyder det att man inte har suttit och pratat med kommunen utan med sin konkurrent. Det är inte heller sund konkurrens. I Bredbandsforums nystartsgrupp, där jag sitter tillsammans med tio andra representanter för bredbands-Sverige, har vi identifierat och prioriterat de utmaningar som vi har för att nå regeringens bredbandsmål. Det är en arbetsgrupp som är pågående. Vi kommer med vår slutrapport , tror jag att det blir. De tre högst prioriterade utmaningarna är landsbygden, engagemang i kom- muner och kommunala genomförandeprocesser – tre utmaningar som vi från IT & Telekomföretagen och våra medlemmar ställer oss bakom. dessa utmaningar gynnar ingen. Främjande av sund konkurrens i alla kommuner är vad som behövs för att vi alla ska få tillgång till en bra uppkoppling. Därför måste vi nu få upp alla aktörer på banan och i samverkan undanröja hindren. Det är ett fortsatt hårt Men vi har ett gemensamt mål, vilket jag tror att alla kan skriva under Jag är övertygad om att vad som krävs är hårt samarbete och samverkan för att undanröja hindren och för att vi i fullt ut ska kunna dra nytta av Ordföranden: för detta inspel från IT & och Telekomföretagen och näste talare är Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB. , MSB: Vi är en beredskapsmyndighet, så vi är alltid redo. för att vi fått komma hit! Mitt namn är , och jag är här med min kollega Vi kommer att prata var. Jag kommer att prata en del om de risker och sårbarheter som vi ser framför oss i den här domänen. Först ska jag säga att MSB arbetar väldigt mycket med samhällsinforma- tions- och cybersäkerhet. Där vänder vi oss till offentliga aktörer och privata Det är ett idogt arbete och basen för samhällets informationssäkerhet. Det vi ser framöver är dock en utmaning, och jag ska prata lite mer om den. Utmaningen består i att den enormt snabba digitaliseringen som vi har haft inte alltid har inneburit att vi har satt säkerheten först. Vi kommer att se framöver, och har sett väldigt tydligt , att så är fallet. Det kan grovt be- skrivas så att it-utvecklingen, som är oerhört positiv och som ger fantastiska möjligheter, inte går hand i hand med den säkerhetsutveckling som sker på Det skapar den typen av hot, risker och sårbarheter som vi nu ser i det moderna samhället. Säkerheten har alltså inte varit en fråga, och det gäller alltifrån produktsä- kerhet till annan typ av tankar kring säkerhet. Det gör att de produkter som vi sänder ut inte får fäste och att de kan hackas på olika sätt. Basen är den globala Vi glömmer ofta bort att internet faktiskt är fysiska kablar och att det oftast binds samman på internationell nivå. Vad som också är ett problem är att vi har flera olika led av upphandlingar och inköp, där vi är beroende men inte alltid ser beroendekällan. Amazon och liknande som finns i . Om en internetförbindelse, en växel, går ned påverkar det när man ska handla någonting här. av beroendeform drabbade till exempel ett stort finansiellt företag i , där 15 kablar påverkades av en jordbävning. tjänst som höll på med försvann över och kom aldrig tillbaka. Det blev många miljarder i förlust för den investeringen. Den typen av beroendeform finns på många olika sätt och på många olika nivåer. Bilden illustrerar sådant som vi också har sett i och i . Fiberkablar i är en del av den statliga infrastrukturen. Blir det störningar där blir det också störningar här. Kablarna ligger ofta väldigt nära våra vägnät och järnvägar, och påverkas de på något sätt kan internet påverkas på ett allvarligt sätt. Vi är väldigt beroende av industriella informations- och styrsystem. De finns ute i vår infrastruktur på ett helt annat sätt än vad vi har tänkt på tidigare. Problemet här har också varit en sammankoppling mellan administrativ it och styrsystemen. Styrsystemen är inte gjorda för att vara uppkopplade mot internet. När någonting händer kan det påverka så att systemen kan gå ned. Jag ska återkomma till det . Mycket av infrastrukturen finns i den kommunala förvaltningen och i kommunala bolag. Det vi tyvärr ser i de undersökningar som vi har gjort under är att kravet på säkerhet i de kommunala bolagen, som driver vattenrening, äldrevård och all typ av infrastruktur, exempelvis värmeverk, inte har kommit med. Det gör också att de blir väldigt sårbara. I en ny säkerhetspolitisk situation är det självklart allvarligt. Vi har pratat om att allt – våra kylskåp och andra saker – blir uppkopplat. Det är också fantastiskt. Här finns det väldigt mycket. såg vi att ett stort antal övervakningskameror från en kinesisk tillverkare kidnappades globalt. Man använde det för att göra en överbelastningsattack som faktiskt skadade och påverkade samhället i stort globalt sett, även oss här i . Det är ett exempel på beroendeförhållanden som vi inte ser i det här. De inbyggda digitala sårbarheterna skapar helt nya och oförutsägbara risker i en helt uppkopplad värld. övade vi tillsammans med de nordiska ländernas nationella CERT-funktion, Computer Emergency Response Team – brandkårsstyrkan på internet – på FOI i . Vi lyckades då påverka både vattenreningsverken och lastbilar som vi lyckades stoppa – inte i verkligheten, men fiktivt och med riktig utrustning på plats – över hela . Vi påverkade också trafikljus över hela . Vi kunde koppla upp och koppla ned dem. Det här är en basfråga. Vi måste ta med oss att den allvarlighetsgraden finns. Det är inte fantasier. Det är inte science fiction. Tyvärr har säkerheten varit alldeles för dålig. , MSB: Jag är verksamhetschef för och ledningssystem. MSB jobbar med kommunikationstjänster just eftersom vi har uppdraget att se till att det som kan kallas för kärnverksamheten i samhället – aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar – kan leda och samverka effektivt. Det gäller vardagsverksamheten men också när större olyckor eller kriser som är samhällspåverkande uppstår. Vår uppgift är att se till att man har de tekniska stödsystem man behöver. Och en grund i all kris- och olyckshantering är kom- Därför har MSB till uppgift att leverera kommunikationstjänster för samhällsviktiga aktörer. har vi någonting som kallas . De flesta av er här i salen känner säkert till det. Det är mest tillgängliga och driftsäkra nät för ledning och samverkan för samhällsviktiga aktörer. Det är vad vi ibland kallar för ett dedikerat nät, för en avgränsad användargrupp. Det är inte publikt. fungerar väldigt bra för tal. Men i och med den digitala utvecklingen, som alla tidigare talare har kommit med bevis för, behöver vi komplettera Ra- kel med bredbandstjänster, för att kunna möta samhällets digitalisering i form I ett mer uppkopplat samhälle, där människor lever digi- talt, måste de organisationer som levererar samhällstjänster kunna jobba med de tekniska möjligheterna och leverera effektiva tjänster. De krav vi har på visas nu på skärmen här i kammaren. utifrån de kraven som har byggts. Och de fortsätter att vara krav för Det som kanske har fått en annan tyngd än tidigare är be- hovet av kontroll. Med ett ändrat säkerhetspolitiskt läge, med de digitala ut- maningarna vad gäller informationssäkerhet och cybersäkerhet och med de ut- maningar vi har vad gäller robusthet och tillgänglighet i de viktiga kommuni- kationstjänsterna , finns det ett stort behov av att ha kontroll över de tjänsterna och leveransen. Många av er som sitter här i Förstakammarsalen har varit med i debatten Vi har fått en särskild fråga om att nämna något om Jag tänkte bara berätta lite kort om det. Vi har vid olika tillfällen fått frågan från regeringen: Hur skulle man kunna producera och tillgängliggöra mobila, ip-baserade datatjänster för samhällsviktiga aktörer – inte för alla, utan för ak- törer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar? Vår lösning har varit någonting som liknar det som visas på skärmen Det går ut på att man ska ta fram en hybridlösning, där vi med offentlig kontroll och kommersiell service skapar en så god tjänst som det bara går. botten behöver vi mycket mer tydligt använda den statliga fiber som redan finns, till exempel och . Vi behöver ha ett eget kärnnät för att få kontroll över abonnenter, trafik och tjänster och för att kunna jobba med ackreditering och så vidare. Vi behöver 2x10 av 700-bandet för att kunna bygga nätet och ett Men vi kommer alltid att behöva roama till de kommer- Där finns det också stora affärsmöjligheter för den kom- På det sättet kan vi på ett effektivare sätt hantera kapacitets- toppar och i vissa delar hantera täckningsproblem. När det gäller inplaceringar kommer vi att fortsätta vara beroende av den Men vi kommer också att kunna tillgängliggöra Vi kommer att behöva bygga där det inte finns täckning. Då ska vi se till att de masterna också kan användas av privata aktörer. På det sättet kan vi skapa ökad konkurrens och affärsmöjligheter. Då kan vi få det som egentligen är vårt uppdrag och som vi eftersträvar i form av samhällsansvar och det offentliga åtagandet. Vi kan få en grundfunktionalitet för allmän ordning, säkerhet och hälsa som fungerar överallt, alltid och i vilket väder som helst. Det kan skapas affärsmöjligheter för fler av de privata aktörerna, och vi vidmakthåller god konkurrens. För samhället i stort tryggar vi kommunikationen, bidrar till samhällsservice i hela landet på likvärdiga villkor och kan med särskilda insatser se till att bidra till glesbygdstäckning. Ordföranden: Då var det dags att välkomna från . Det hette ni inte när vi gjorde vårt program. Du kanske får tillfälle att berätta vad det är för någonting. , : är det nya varumärket för de flesta av de . På jobbar vi med ICT, och vårt fokus är på hållbara transporter. Den inriktningen kommer jag också att ha på min presentation. Teknik- och tjänsteutvecklingen inom fordons- och transportindustrin går med en hastighet som inte har setts sedan hästen ersattes av förbränningsmotorn . Framtidens bilar kommer troligtvis att vara uppkopplade. De kommer att vara elektrifierade, de kommer att vara autonoma och de kommer troligtvis också att levereras som tjänst till konsumenten. Det innebär stora utmaningar, inte minst för fordonsindustrin, som – om de vill fortsätta att vara ledande – måste följa med i alla trender och ställa om produkter men också sina erbjudanden och affärsmodeller för att inte missa paradigmskiftena. Utvecklingen kan upplevas som en utmaning även för kollektivtrafiken, som måste konkurrera med den egna bilen men kanske också med tjänsteleverantörer som vill komma med mobilitetserbjudanden som alternativ till bilägandet. Vad vet vi egentligen om den här teknikutvecklingen? Leder den egentligen mot hållbarhet? Ja, vi kan hitta studier som visar att självkörande elektrifierade bilpooler kan erbjuda persontransporter i städer på ett mer tidseffektivt, mer hållbart och faktiskt också billigare sätt än kollektivtrafiken kan göra. Det finns studier som visar att till exempel friflytande bilpooler ibland kan konkurrera mer med kollektivtrafiken än med den egna bilen. Kunskapsläget på det området spretar alltså mycket. Även om alla skulle byta sina fossildrivna bilar mot elbilar har vi fortfarande kvar trängseln; vi har fortfarande lika många bilar. Och vi har fortfarande kvar resursuttag från jordens resurser på problemlistan. Att elektrifiera löser alltså inte hela problemet. Vi letar alla efter den ”silver bullet” inom teknikutvecklingen som skulle tillåta oss att fortsätta precis som förut. I detta ställs bränsle mot bränsle. Snabbtåg ställs mot elvägar, och polarisering leder mot skyttegravar – på den politiska arenan men också inom teknikutvecklingen. Vi har dock digitaliseringen. Och den digitaliseringsvåg som vi upplever nu är en fantastisk möjlighet att koppla ihop alla de här pusselbitarna. portresurserna är uppkopplade. Infrastrukturen håller på att bli uppkopplad. Godset håller på att bli uppkopplat. Och vi är alla uppkopplade i någon form med hjälp av devices – mobiler och andra enheter. inom området lanseras i rasande takt. tjänster där man som privatperson kan ta med ett paket till någon annan när man ändå ska resa till eller . Det kan vara någon som ska till tippen och som samlar upp skräpet hos grannarna och Möjligheten finns också att prenumerera på mobilitet; taxi, bilpool, kollektivtrafik och cykel finns alltid tillgängligt genom en knapp- tryckning i en tjänst. Hur bidrar då digitaliseringen till utvecklingen? Varför har de här innova- tionerna inte sett dagens ljus ? Några av grundförutsättningarna är just det uppkopplade transportsystemet, att fordonen, infrastrukturen och an- vändarna är uppkopplade. Men det krävs också ett robust mobilnät. vecklingen är på gång i . Det är en molninfrastruktur där tjänster kan erbjudas sömlöst till användarna mellan olika tjänsteleverantörer. nas internet möjliggör nya sensorer som placeras ut i vårt vardagsliv och i Det gör att vi kan effektivisera, optimera och samla transporter och användare till nya affärer men också till hållbarhet. Min titel på det här anförandet är: ITS som möjliggörare i transportsyste- Då kan man fråga sig vad det ska möjliggöra. Jag har tagit min utgångs- punkt i de problem som dagens transportsystem orsakar och tittar på om ITS är en möjliggörare för att komma till rätta med dem. När det gäller trängseln visar en utkommen studie från och att man i en europeisk stad, i detta fall , kan minska antalet fordon i staden om man ersätter dagens transportsystem med uteslu- tande delade och optimerade taxibussar eller minibussar. ringsbehovet , för halva kostnaden av dagens transportarbete. En del hävdar att det är en överoptimistisk simulering och kanske overkliga Det är många som räknar på och tittar på siffrorna. hälften av det skulle vara sant är det ändå en fantastisk möjlighet som kan uppnås med hjälp av digitalisering. Jag går vidare till säkerhet. dör 1,2 miljoner människor i trafiken runt om i världen. av de olyckorna är på något sätt relaterade till Då är potentialen med autonoma fordon enorm. don som följer alla regler, som följer hastighetsbegränsningarna , Och ingen somnar bakom ratten. När det gäller utsläpp, naturresurser och klimat kan vi se att bilen används kanske av tiden, och på en genomsnittsresa är 1,2 av platserna i bilen Möjligheterna till resurseffektivisering och optimering är jättestora. Kombinerade mobilitetstjänster med bilpooler, cykelpooler, kollektivtrafik och taxi som kombineras i en tjänst är ett reellt alternativ till att äga den egna Och ägandet av den egna bilen är ofta en inlåsningseffekt som driver bilkörande. Tack vare öppen data, digitala biljetter från kollektivtrafiken, som är på gång, och en robust och heltäckande kollektivtrafik men också tillgång till olika former av bilar – bilpooler i mer dynamiska former – kan detta leda till ett mer hållbart resande för många. Det gäller åtminstone för så kallade flexibilister som befinner sig någonstans mellan bilkörande och kollektivtrafik. Sanningen är nog att alla de här utvecklingsspåren är bitar i ett pussel. Men vi har ännu inte sett bilden på framsidan av hur det färdiglagda pusslet ska se ut. Var och en av pusselbitarna kan nämligen designas till hållbarhet. Men ibland måste vi kanske slipa lite på kanterna för att bitarna ska passa i pusslet. Det ska framför allt medföra beteendeförändringar. Det är det som är det stora problemet. Vi kan utveckla hur mycket teknik som helst. Men det här handlar om att förändra vårt beteende. Det gäller såväl oss som resenärer som transportköpare, lagstiftare – ni som sitter här – och arbetsgivare. Bilpooler i städer må ta gaturum i anspråk i en stad där målsättningen är att ha färre bilar i centrum. Men bilpoolerna är en förutsättning för att familjer ska välja bort den egna bilen, det egna bilägandet, och blanda det behov av bil, som man har ibland, med att använda kollektivtrafik. Vi måste testa, och vi måste testa i stor skala. måste vi simulera lagstiftning, policyer och regelverk för att verkligen kunna se om vi som användare och resenärer kan ta åt oss de här teknikerna och tjänsterna. Behovet av så kallade policylabb och verklighetslabb är alltså stort. Det har visat sig att kommersiella ride sharing-tjänster, till exempel Uberpop som vi hade i ett tag, har visat sig kunna missbrukas initialt av de som eventuellt vill ta genvägar. Men den typen av tjänster är ändå en förutsättning för att skapa attraktiva tjänster för att kunna dela transportresurser när den traditionella kollektivtrafiken inte kan attrahera alla och täcka alla behov. Skattelagstiftning måste ibland avspegla samhällets intentioner och möjliggöra för till exempel arbetsgivare att erbjuda hållbara mobilitetstjänster som ett alternativ till förmånsbilar. Det skulle kunna vara starten för den verkliga omställningen från egna hjul till delade hjul, som norm för vårt transportarbete. Då och då bromsas utvecklingen av lokala parkeringsnormer, avfallsreglementen, nuvarande skattelagstiftning och ibland osunda affärsupplägg som leder till negativa effekter och inbromsningar. Men det går framåt, och det går fort framåt. Ordföranden: fortsätter med framtidsspaningarna. Vad vill framtidens konsumenter ha? Vi har en representant från Google här, . , Google: Tack för att jag får komma hit! Jag jobbar på Google med det som kallas för policyfrågor, vilket egentligen är ett samlingsnamn för väldigt mycket. Jag har blivit ombedd att tala om en framtidsspaning. Det innebär att jag inte kommer att kunna luta mig tillbaka på fakta. mer inte heller att referera till alternativ fakta, utan jag ska försöka ge er en bild som förhoppningsvis utmanar er uppfattning om vad infrastruktur är. Jag vill utmana er uppfattning om vad infrastruktur är, men jag vill också inskärpa ett par punkter som jag tror är viktiga att ha i bakhuvudet. Det finns forskare vid MIT som har tittat lite på hur amerikanska företag investerar i it. Man har funnit att det korrelerar direkt med ’s law, det vill säga fördubblingen av en utveckling vid ett tidigt intervall. alltså att den digitala utveckling som vi befinner oss i är exponentiell till sin hastighet och till sin omfattning. visar tydligt att vi befinner oss precis i början av kurvan, där den börjar ta fart. Det vi har talat om – Uber, Facebook, Instagram och Google – är bara en föraning om vad som ska komma. Vi är i början, och knappt i början av början. Vi upplever allihop att det är en alltför snabb hastighet. Men i det samman- hanget är det viktigt att påpeka att det aldrig kommer att gå så långsamt som Det kan skrämma, men det är viktigt att ha i bakhuvudet när man planerar, till exempel för framtidens infrastruktur. Oljan i allt det här är data. Vi samlar data. Det sägs att om den data som just nu produceras i världen skulle tryckas på dvd-skivor – om någon skulle använda det mediet fortfarande – och om de skulle staplas i en hög, skulle den högen nå från till månen och tillbaka. Det är en ganska ansenlig mängd data. Om ni då tänker på den exponentiella utvecklingen för- står ni att den datahögen växer i en rasande takt. Frågan är: Vad gör vi med Den är lite som Babels bibliotek. Den är osorterad. Det är 6 000 Det är 25 bokstäver. Och det är alla tänkbara kombinationer. Poängen är att vi måste lära oss att hitta i datahögen för att komma någon- Jag visar just nu ett exempel på vad man kan göra med denna data som är tämligen meningslöst. Det är ett exempel på en korrelation utan kausalitet. Att lära sig hitta i denna data med ett syfte leder mig in på nästa grej, som egentligen är det spännande som kommer runt hörnet – den artificiella intelli- AI är en ganska dålig benämning. Om ni tittar bakåt kan ni se att det inte har gjorts en enda film som utmålar AI som någonting Men det är det. Det är AI som kommer att ge oss möjligheten att komma fram till bättre slutsatser med hjälp av data, än vad gör. Jag ska ge er ett praktiskt exempel. Google translate är en tjänst som många Google translate byggdes egentligen för att lära sig samband mellan Man såg en översättning och visste att ett ord betydde ungefär samma sak i nästa språk. Man gjorde jämförelser med många stora dokument- högar och kunde utvinna en förståelse för systematik och så vidare. Vi har introducerat AI i Google translate. Det innebär egentligen att ni har ett nätverk av algoritmer som på något sätt är artificiella neuroner som sitter ihop i ett nätverk. De algoritmerna har kommit fram till att det bästa sättet att göra översättningar är att skapa ett eget modersmål. Tjänsten har alltså själv skapat ett modersmål. Om vi ska översätta från svenska till engelska och sedan vidare till finska har den tidigare gått från svenska till engelska till finska. nu går den tillbaka till sitt modersmål. Det gör att vi kan utveckla översättningstjänster på ett helt annat sätt. Vi kan hitta dialektala skillnader. Tjänsten kan kanske inte hitta ironi och cynism, men det lär den göra . Det är ett exempel på hur AI förmodligen används av många . Det som är spännande är att det här, det vill säga data och AI, inte är en tjänst som slutkonsumenten använder direkt. Det har blivit en plattform som på något sätt kommer att vila ovanpå den plattform som fiber och mobilnät utgör. Ovanpå det kommer ni sedan att finna de tjänster som vi konsumenter kommer att använda. Jag vill visa en bild för er, även om den är lite trist och grön; bilden är från BCG .