rfr · H40WRFR7 · 2017-01-01 00:00:00 — WWF anser att det är positivt att man förhindrar förekomsten av dominerande aktörer i och med att enskilda fiskelicensinnehavare endast tillåts ha fiskerättigheter för högst två fartyg där det totala innehavet av rättigheter får mot- svara högst av den nationella kvoten. menar att regeln om sätter en effektiv gräns för ägarkoncentrationen. FR har pekat på att det annars kan bli alltför stora fartyg och fiskeföretag som får alltför stor makt. FR betonar att det är bra med konkurrens. menar att det pelagiska systemet har bidragit till en oligopolisering av fiskefartygen. Att ingen får äga är enligt inte en effektiv spärr mot koncentration i ägande och geografi. Vid ett möte i med olika aktörer framfördes att tioprocentsregeln in- nebär att antalet fiskebåtar fortsätter att minska: Om man sätter gränsen för hur stor andel av fiskerättigheterna som ett far- tyg får ha till så blir det till slut 10 fartyg kvar.210 Inga utländska ägare av fiskerättigheter En fiskelicens får beviljas om fisket har anknytning till svensk fiskerinäring.211 Vid prövningen av om fisket har sådan anknytning ska HaV särskilt ta hänsyn till om värdet av den fångst som sökanden under ett kalenderår landar i uppgår till minst hälften av dennes totala fångst, minst hälften av sökandens fiskefärder utgår från en svensk hamn, minst hälften av deltagarna i sökandens fiske är bosatta här i landet eller sökanden har ett fast driftställe i . 210Fiskekommunerna m.fl. vid möte i . 21130 § fiskelagen (1993:787). 9 KONSEKVENSER FÖR ÄGARSTRUKTUREN ska också ta hänsyn till andra omständigheter som sökanden åberopar till stöd för att fisket är anknutet till svensk fiskerinäring.212 SPF uppger att man inför införandet av det pelagiska systemet var orolig för att utländska ägare skulle ta över. Enligt SPF har det dock inte blivit så. finns inga utländska ägare av fiskerättigheter. En orsak till detta är att yrkesfiskarna måste ha anknytning till svenskt fiske för att få fiskelicens. har uppmärksammat att det är svårt att veta hur ägandet ser ut inom fiskerinäringen. Det flaggas ut en del fiskefartyg som flyttas till När det gäller ägandet av landningshamnar inom det pelagiska fisket i är det enligt uppgift från liknande ägarkon- konstaterar att ägarintressen i det svenska pela- giska fisket har köpt in sig i andra länders fiske, framför allt i . 212 2 kap. 19 § förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen. 10 Landningsmönster och beredningsindustrin I detta avsnitt behandlas hur landningsmönstret och beredningsindustrin har påverkats av systemet med överlåtbara fiskerättigheter. Uppföljningen visar att planeringen av landningar och leveranser har underlättats och att landnings- mönstret inte har påverkats nämnvärt. Hälften av fångsten landas i utlandet. Små hamnar och beredningsföretag har svårt att ta emot stora pelagiska fartyg. Hälften av fångsten används till foder. Som framgår av avsnitt 2 anförde regeringen i sin proposition som föregick riksdagsbeslutet att en bristande regional balans borde motverkas. En aspekt av regional balans i fisket är hur landningarna fördelas mellan olika hamnar och regioner. 10.2 Hamnar och landningar Det har i tidigare utredningar konstaterats att det råder delade meningar om hur många olika hamnar eller landningsplatser som i praktiken kan användas och används som landningsplatser.213 var de 20 största hamnarna föl- jande (sett till omsättning): , , (), , (), (), , (), , (), Nogersund (), Karlskrona-Saltö, , (), (), Ronehamn (), Karls- krona, (), () och (Karls- krona).214 hamn har tonnagemässigt varit största fiskehamn.215 Det finns i vissa fall bestämmelser som reglerar var den fisk man fiskar ska landas, se bilaga 1. För övriga fångster kan fisken i princip landas var som helst. De pelagiska fiskeföretagen har ofta överenskommelser med beredningsin- dustrin, levererar sin fisk direkt dit och landar stora volymer fisk på samma gång. HaV uppger att valet av landningsplats och beredningsindustri påverkas av bl.a. priser. De fångster som direktlandas i utlandet (företrädesvis Dan- mark) utgör av den totala svenska ilandförda fångsten. Fångs- terna i utlandet bestod 2015 av foderfisk till . Värdet av utlands- landningarna uppgick till av det totala fångstvärdet.216 Av tabellen 213Se t.ex. SOU 2005:27. 214Schou (2014). 215Swedish (), intervju . 216Havs- och vattenmyndigheten (2016). 10 LANDNINGSMÖNSTER OCH BEREDNINGSINDUSTRIN nedan framgår hur landningarna fördelade sig på de olika svenska kuststräck- orna och utlandet . Tabell 15 Ilandföring med fördelning på kuststräcka 2015 andel (%) andel (%) Källa: Havs- och vattenmyndigheten (2016), egen bearbetning. När det gäller landning av t.ex. sill från östra stod fartyg som ingår i systemet med överförbara fiskerättigheter för 97–av alla land- ningar –2013. var det 29 fartyg som fiskade sill inom systemet. De fyra viktigaste hamnarna var i , i , och . andel av landningarna har va- rierat mellan –2005, mellan , mellan och mellan . För fartyg inom kustkvoten har tagit emot de flesta landningarna efter 2009. När det gäller landning av sill från västra är den vik- tigaste landningshamnen för fartyg med individuella fiskerättigheter. De totala landningarna har minskat men hamnens relativa del av landningarna är relativt . Därefter kommer och . För fartyg inom kustkvoten sker en stor del av landningarna i , men landningarna i hamnarna i , och Landskronaområdet har ökat. När det gäller landning av strömming i och har landningarna efter 2009 koncentrerats till () och (). –2013 stod dessa två hamnar för ca 75 pro- cent av den landade kvantiteten. När det gäller landning av sill från och stod fartyg som ingår i pelagiska systemet för 98–av alla landningar –2013. Det var 20 fartyg som fiskade sill inom det pelagiska systemet 2013. De fyra största hamnarna var (), (), () och (). Antalet hamnar med små landningar har minskat. För fartyg som fiskar på kustkvoten har tagit över platsen som den viktigaste landningshamnen. När det gäller landning av sill från går majoriteten av landning- arna till utlandet, där är det viktigast mottagarlandet (och Hirtshals). De viktigaste svenska hamnarna är , och . Perioden –2013 stod , och Hirtshals för av den landade kvantiteten. 10 LANDNINGSMÖNSTER OCH BEREDNINGSINDUSTRIN När det gäller makrillfisket har landningarna från fartyg inom det pelagiska systemet koncentrerats till efter 2009; tidigare var det viktigaste mottagarlandet.217 Som framgår av avsnitt 4 är möjligheterna till avsättning en viktig förutsätt- ning för det svenska yrkesfisket, varför beredningsindustrins förutsättningar är viktiga även för fisket. fanns det 222 företag som hade fiskbered- ning som huvudsaklig verksamhet, med en omsättning om nästan . Det finns tre stora pelagiska anläggningar på svenska och tre på ostkusten.218 Som exempel på företag som tar emot pelagisk fisk som landas i kan följande nämnas: •Sweden Pelagic med anläggningar i , och på •Astrids Fiskexport i på •HP Fisk i Nogersund, •Orkla Foods () i , . I kommun, en av de kommuner som har ingått i denna uppföljning, finns fyra av de största medlemmarna i (): Ma- renor AB, , och Feldts Fisk & Skal- djur AB. Den demersala fiskberedningsindustrin är mycket mindre än den pelagiska i . Detta beror enligt FR på att kvoterna är små. Som exempel kan näm- nas Fisk i , HP Fisk i och Västkustfilé i Var- berg (bereder enbart importerad fisk).219 De pelagiska fiskarnas producentorganisation (SPF) har i uppföljningen konstaterat att det finns verksamheter i , (infrys- ning för export till ), , (fångsten fraktas på lastbil till , men en ny frysindustri är på gång där) och Hällevik (liten fa- brik). I danska finns två stora fabriker där svenska pelagiska fiskare är involverade – Pelagic och Fiskarnas Fiskeindustri.220 10.4 Havs- och vattenmyndighetens utvärdering HaV konstaterade i sin utvärdering att beredningsindustrins möjligheter att få tillgång till lokalt fångad fisk påverkas bl.a. av hur landningarna fördelas mel- lan olika hamnar. En stark koncentration av landningar till ett fåtal hamnar kan 217Waldo & (2014) i Havs- och vattenmyndigheten (2014a). 218Västkustfisk och Pelagic, intervju . 219Fiskbranschens (), intervju . 220Swedish (), intervju . 10 LANDNINGSMÖNSTER OCH BEREDNINGSINDUSTRIN innebära problem för beredningsföretag som bygger sin verksamhet på lokalt HaV konstaterade att när det gäller landningar från pelagiska fartyg som har individuella fiskerättigheter är den allmänna bilden att landningsmönstret inte förändrades i någon större utsträckning . lan landningarna i perioden innan det pelagiska systemet fördes in (2003– 2008) med landningar från fartyg som varit aktiva inom systemet (2009–2013) visar att det i stor utsträckning är samma hamnar som placerar sig som de vik- tigaste även om landningsvolymerna enligt HaV varierar över tiden. ten visade dock att antalet hamnar med relativt små landningar minskat i vissa områden, vilket indikerar att landningarna i vissa fall koncentreras till färre HaV:s utvärdering visade att variationen var betydligt större när det gäller vilka hamnar som är de viktigaste mottagarna av fisk från fartyg som fiskar på I vissa hamnar hade landningarna minskat kraftigt över tid medan landningarna hade ökat i andra hamnar. HaV konstaterade att denna typ av förändring dock fanns även innan det pelagiska systemet fördes in, vil- ket gjorde det svårt att i utvärderingen härleda nedgången/uppgången i speci- fika hamnar till införandet av det pelagiska systemet. HaV konstaterade att det var stor skillnad mellan fartyg med individuella fiskerättigheter och fartyg som fiskar på kustkvoten när det gäller i vilka ham- nar de landar. Detta gällde framför allt fisket efter sill och makrill, vilket inne- bär att landningarna från kustfisket är viktiga för tillförseln av sill och makrill i många hamnar, även om kvantiteterna är små. Agrifood () konstaterade i sin underlags- rapport att en viktig del i systemet med individuella fiskerättigheter är att företagen känner till sin kvot för att kunna planera årets fiske och inte ligger efter konkurrentländerna när det gäller att kunna planera leveranser till beredningsindustrin både i och utanför . Fisket och beredningsindustrin är beroende av varandra EU:s gemensamma fiskeripolitik ska särskilt skapa förutsättningar för att göra branschen för fångst och beredning av fisk samt den landbaserade verksamhet som är knuten till fisket mer ekonomiskt bärkraftiga och konkurrenskraf- tiga.221 Uppföljningen visar att fisket och beredningsindustrin är beroende av varandra. och HaV har i sin strategi för svenskt yrkesfiske 2020 konstaterat att för beredningsindustrin är det viktigt att det finns en fiske- flotta som kan leverera rätt vara, på rätt plats, av rätt kvalitet och i tillräcklig kvantitet samt att det finns goda förutsättningar för import av fisk och skaldjur. 221 och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av . 10 LANDNINGSMÖNSTER OCH BEREDNINGSINDUSTRIN För en säker avsättning av yrkesfiskets fångster behövs också en fungerande infrastruktur, där beredningsindustrin är en viktig del. I uppföljningen har bl.a. SPF framfört att det är viktigt att det finns en svensk beredningsindustri som fisket har ett bra och nära samarbete med. SPF betonar att det är viktigt att hålla igång den svenska beredningsindustrin. Sam- tidigt pekar flera på att det är hård konkurrens från bl.a. dansk beredningsin- dustri. Olika representanter för svensk beredningsindustri har framfört att man har tappat kapacitet till . Ett av de intervjuade företagen menar att de danska hamnarna är mer lättillgängliga och ligger närmare de pelagiska fångst- områdena. I har kapaciteten byggts ut, och i t.ex. Ska- gen finns fiskmjölsfabrik, filéanläggning, varvsservice, trålbinderi etc.222 Leveransmönstret har förändrats och planeringen underlättats HaV menar att det pelagiska systemet har gjort det enklare att planera land- ningarna av fångsterna. SPF har uppgett att planeringen gentemot berednings- industrin tidigare var bristfällig. Fiskberedningsindustrin i har i uppföljningen betonat att systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pelagiska fisket har gett en tillfredsstäl- lande leveranssäkerhet över åren. konstaterar att för beredningsindustrin har det pelagiska systemet gjort att det har blivit lättare att planera. försökte yrkesfiskarna fiska så mycket av kvoten så fort som möjligt, vilket inte var bra för beredningsindustrin. Med dagens system med individuella fiskerättigheter kan beredningsindustrin planera bättre genom att skriva avtal med olika yrkesfiskare och få leverans då man så önskar. Producentorganisationerna planerar och har kontakter med bered- ningsindustrin. Fiskeföretagen skickar numera inte ut fartyg på fiske innan fångsten är såld. Fartygen meddelar mottagaren när man går ut och när man kommer in för landning. De pelagiska yrkesfiskarna landar direkt till bered- ningsindustrin. Det övriga fisket levererar främst till och fiskauktioner. SPF menar att det demersala fisket på till stor del överlever på grund av att det finns fiskauktioner i och . HaV uppger att den svenska beredningsindustrin från början var negativt inställd till det pelagiska systemet; det fanns bl.a. en rädsla för att det skulle leda till högre priser på fiskråvaran. finns enligt HaV ingen känd kritik mot systemet från beredningsindustrin. Även bl.a. Fiskares Producentor- ganisation (SFPO) konstaterar att den svenska beredningsindustrin var orolig inför införandet av det nya pelagiska systemet men menar att det har blivit bra: Den fria marknaden bör kunna lösa beredningsindustrins behov av att fisk landas här i . Det är svårt att härleda de problem som finns till det pelagiska systemet. Fiskenäringen är en öppen marknad där yrkesfiskarna säljer till dem som betalar bäst.223 222Västkustfisk och Pelagic, intervju . 223Sveriges Fiskares (), intervju . 10 LANDNINGSMÖNSTER OCH BEREDNINGSINDUSTRIN I uppföljningen har flera aktörer pekat på att fiskebåtarnas leveransmönster har förändrats över årens lopp. Exempelvis FR beskriver att det tidigare var ransoner och sällan leveranser före tisdag eller onsdag. sker i stället leveranser alla veckans dagar: Beredningsindustrin kan kontraktera leveranser och få dessa under de tider de önskar under förutsättning att kvoter finns kvar.224 Landningarna sker i stort till samma hamnar som tidigare Det pelagiska fisket sker . Svenska pelagiska fiskare är aktiva från till . Man landar sina fångster längs svenska kusten samt i utländska hamnar i , , , och på Shetlands- öarna. SPF har uppgett att landningar av större kvantiteter sker där det finns ordnad mottagning för vidare transport eller där det finns industrier som tar emot fångsten. SPF har betonat att fartygen måste ha rätt att välja sin land- ningsplats och att myndigheter inte kan styra var yrkesfiskarna ska landa sina fångster. Det är bl.a. priset som styr detta. Flera aktörer har i uppföljningen betonat att det är mycket taktik kring hur yrkesfiskarna lägger upp sitt fiske och var de landar sin fångst. Allmänt kan sägas att yrkesfiskarna landar där de får bäst betalt. Detta gäller även för de storskaliga pelagiska yrkesfiskarna, vilket innebär att landningarna ibland sker i . Andra landningsplatser för de pelagiska arterna är bl.a. , och ().225 I uppföljningen har flertalet aktörer betonat att landningsmönstret påverkas av ett flertal olika faktorer; förutom priser även var fisken finns tillgänglig, vilka redskap som används och vilka hamnar som det är möjligt att landa i. HaV menar att yrkesfiskarna följer världsmarknadspriserna och landar där pri- set är högt, oavsett vilket land eller vilken hamn det är. Det är viktigt för yr- kesfiskarna att landa sin fångst för prisets skull – de stora fartygen har lättare att planera eftersom dessa fiskefartyg inte är beroende av väderförhållanden. HaV sammanfattar sin syn på följande sätt: Landningsmönstret har inte påverkats i någon större utsträckning. Varia- tionerna i landningen av kustkvoten fanns redan tidigare.226 Även bl.a. konstaterar att landningarna sker i stort till samma hamnar som tidigare, men understryker att det var dålig spridning re- dan då och att den negativa utvecklingen har fortsatt. Länsstyrelserna på syd- kusten har framfört att det är viktigt att se till att fisken landas i hamnarna runt Sveriges kuster. 224Fiskbranschens (), intervju . 225Bland annat Fiskekommunerna vid möte i . 226Havs- och vattenmyndigheten, intervju . 10 LANDNINGSMÖNSTER OCH BEREDNINGSINDUSTRIN Större fartyg och större leveranser leder till problem för små hamnar Uppföljningen visar att sedan det pelagiska systemet infördes har antalet pela- giska fiskefartyg halverats och leveranserna per båt har därmed blivit större. Flera aktörer har tagit upp att det är svårt för hamnar och beredningsindustri att hantera stora mängder sill. Allt större båtar innebär begränsningar i antalet hamnar som kan ta emot fångsterna på grund av hamnens djup eller begränsad mottagningskapacitet. Det pelagiska systemet kan därmed sägas ha försvårat landning av mindre kvantiteter till de små beredningsindustrierna. De stora fartygen har svårt att komma in i de små hamnarna, och det saknas kylkapacitet för stora kvantiteter sill.227 FR konstaterar att detta är en stor förändring sedan det pelagiska systemet infördes: Stora kvantiteter pelagisk fisk levereras under korta perioder och detta har fått negativa konsekvenser för beredningsindustrier med liten mottag- ningskapacitet. De har då fått investera i en stor kapacitet för att klara mot- tagningen. är flertalet företag inom svensk pelagisk berednings- industri inte så beroende av den fisk som landas i svenska hamnar eftersom man köper in pelagisk fisk från olika länder.228 Vid uppföljnings- och utvärderingsgruppens studiebesök i be- skrevs hur de stora pelagiska fartygen kan göra långa fiskeresor och fylla lastrummen med fisk. En av de yrkesfiskare som har ingått i uppföljningen förklarade att det för ett stort pelagiskt fartyg ger bättre totala intäkter att åka till t.ex. med en stor last som säljs som foderfisk (stor kvantitet, lägre kilopris) än att åka till t.ex. med en liten last matfisk (liten kvantitet, högre kilopris). De småskaliga yrkesfiskarna uppgav vid stu- diebesöket att de gärna landar sin fångst i svenska hamnar – de gör nämligen korta fiskeresor och vill landa sin fångst . Aktörer i och menar att det pelagiska systemet har gjort att regionerna längs förlorat tillgängligheten till fisken i utanför- liggande hav. Vid studiebesöket i framfördes att på grund av stor- leken på fartygen kan enbart en hamn på hela – – ta emot sill och skarpsill från det stora tonnaget som äger merparten av kvoterna. Det medför att möjligheterna att bygga upp verksamhet på sydkusten kring förädling, distribution och fiske av sill är begränsade till de få kvarvarande silltrålarna och kustkvoten. Det framfördes att det är en ”mismatch” vad gäller landningarnas storlek och landningsmönstret, vilket försvårar leveranser till de mindre och medelstora beredningsföretagen på . Flera uttryckte oro inför det faktum att en allt större andel av pelagiska kvoter nu ägs av fartyg som är så stora att de enbart kan landa i hamn. Ett av de beredningsföretag som har ingått i denna uppföljning har framfört att det är bra med omstruktureringen av den svenska pelagiska fiskeflottan. De är positiva till det pelagiska systemet, men konstaterar att det har lett 227Fiskekommunerna m.fl. vid möte i och länsstyrelserna i och m.fl., intervju . 228Fiskbranschens (), intervju . 10 LANDNINGSMÖNSTER OCH BEREDNINGSINDUSTRIN till problem för den landbaserade verksamheten, och det har uppstått en för beredningsindustrin besvärande utveckling kring fiskebåtarnas storlek: Å ena sidan har systemet gjort att fartygen har blivit så stora att mottag- ningskapaciteten i hamnar och beredningsindustri inte har hängt med. Stora fiskefartyg gör det svårt att hantera mottagningen och det blir vid landningen dålig kvalitet på fisken . Om man ska kunna ta emot fisk måste beredningsindustrin bygga ut; annars landas fisken i och . Å andra sidan är den totala fångstkvoten i fortfa- rande densamma som tidigare på en nationell nivå, vilket innebär att det inte finns några incitament för beredningsindustrin att bygga ut sin kapa- citet.229 Företaget konstaterar att det inom det pelagiska fisket har blivit färre fartyg, och dessa tar nu upp mycket stora volymer, vilket är en utveckling som är svår att stoppa. För beredningsindustrin vore det bättre med mindre båtar med mindre last. Det positiva med de stora båtarna är dock att de har bra kylkapa- citet. Företaget vill kunna ta emot även stora utländska båtar. Banden mellan fisket och beredningsindustrin Bland annat HaV konstaterar att fiskare av tradition inte har hållit på med be- redning av den fångade fisken. har dock yrkesfiskarna själva börjat inve- stera i beredningsindustrin. har framfört att utkomsten från fisket behöver följa den i samhället och att diversifiering kan vara en metod. nämner som exempel på ett fiskeföretag som också har gått in i beredningsindustrin. menar att yrkesfiskare generellt inte har varit involverade i förädlingen av råvaran. De småskaliga yrkesfiskarna borde tänka om och börja med direktförsäljning till konsumenterna. SPF har i uppföljningen framfört att det måste finnas en symbios mellan fisket och beredningsindustrin. Som exempel nämner SPF att pelagiska fiskare har köpt andelar i beredningsindustrier i t.ex. , Rön- näng, och . SPF menar att fiskenäringen måste känna ansvar för marknaden. FR uppger att beredningsindustrin har mycket kontakt med yrkesfisket. Då det pelagiska systemet infördes ville FR att berednings- industrin skulle få köpa fiskerättigheter, men det blev inte så. kan dock beredningsindustrin köpa fiskefartyg och på så sätt få fiskerättigheter och till- gång till delar av de nationella kvoterna. Fångsten består av både konsumtionsfisk och foderfisk Svenskfångad fisk i och i utlandet brukar vid ilandföring delas in i konsumtionsfisk (sill/strömming, torsk och annan fisk), foderfisk respektive kräft- och blötdjur. Foderfisk används för tillverkning av fiskmjöl och fiskolja för foder till bl.a. fiskodlingar. fångades ca foderfisk, 229 och Pelagic, intervju . 10 LANDNINGSMÖNSTER OCH BEREDNINGSINDUSTRIN vilket motsvarade av den totala fångsten (se figur nedan). Fo- derfiskvärdet uppgick till ca , och andelen motsva- rade av det totala värdet. Figur 8 Fångst av foderfisk 2005–2015 (andel av total fångst, procent) Källa: Havs- och vattenmyndigheten (2016a). Anmärkning: Den låga siffran 2012 beror på brister i rapporteringen från utlandet. En stor del av den fångade foderfisken landas i utlandet. landades av foderfisken i utlandet, på ostkusten, på syd- kusten och på (se tabell nedan). Tabell 16 Ilandföring av vissa fiskslag med fördelning på kuststräcka 2015, landad vikt (ton) Källa: Havs- och vattenmyndigheten (2016a). I uppföljningen har flera av de intervjuade aktörerna uppmärksammat det fak- tum att en så stor andel av fångsten används till foder. har betonat att dioxinproblematiken är en orsak till att Östersjösill går till foder. 10 LANDNINGSMÖNSTER OCH BEREDNINGSINDUSTRIN Även SPF menar att dioxin i Östersjöfisk begränsar färskmarknadsförsälj- Dessutom innebär stora fångstkvantiteter att det inte alltid går att le- verera till en färskmarknad. SPF betonar att det också måste finnas mottagare som kan ta emot och avsätta fisken. HaV har uppgett att många fiskeföretag från som fiskar i Öster- sjön landar sin fångst i eftersom priserna är högre där och mottag- ningsmöjligheterna är bra. Fisk som landas i används ofta till human- konsumtion, medan fisken som landas i ofta blir foder. att yrkesfiskare som fiskar på kustkvoten landar sin fångst lokalt. strömming från och landas där men körs sedan på lastbil till i för att malas till fiskmjöl. Ett av de berednings- företag som har ingått i uppföljningen menar att mycket av den fisk som fångas