rfr · H40WRFR8 · 2017-01-01 00:00:00 — Jag skulle vilja höra lite mer om hur ser på det här med personalresurser, för vi vet ju att personalen och personalens kunskaper är oerhört viktiga för utveckling och möjlighet att skapa nya företag. De företag som finns i utvecklas ju mer och mer, så det skulle vara intressant att veta om hon har fler tankar om hur BEPS kan påverka detta. , PWC: Vad gäller konsekvensanalysen tror jag att vi från PWC:s sida ser det som att det kommer att vara beroende av väldigt mycket. Som jag var inne på, och som flera andra talare också har varit inne på, kommer effekterna av BEPS att bero väldigt mycket på hur de olika länderna väljer att implementera de förslag och rekommendationer som har lämnats. Det finns en relativt stor frihet för länderna att välja hur man gör det och vilka delar man väljer att implementera, så generellt sett brukar vi säga att det är lite för tidigt att säga vad effekterna av BEPS faktiskt kommer att bli. Det hänger väldigt mycket på en koordinerad implementering och att se till så att hela systemet kommer att hänga ihop länder emellan. Däremot, generellt, kan man ju säga när det gäller internprissättning, dokumentationskrav kring detta och land-för-land-rapportering så ökar det definitivt den administrativa bördan för företagen. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN var inne på när det gäller skattemässig närvaro i andra länder och fast driftsställe i andra länder så ökar också den administrativa bördan för de företagen. Kraven höjs alltså definitivt på företagen, och det i sin tur kommer att leda till att man uppnår de effekter med BEPS som man har velat. Det återstår nog att se, tror jag. , TCO: Jag tycker att det hade varit väldigt spännande om man hade bjudit in representanter för kanske något mer nystartat företag än de som är här , eftersom de är väldigt gamla och etablerade och egentligen inte svenska heller. Nyare svenska snabbväxande företag går ju direkt på internationalisering, och då gör man en samlad bedömning av var man faktiskt lokaliserar sig utifrån många fler parametrar än själva bolagsskattefrågorna. Där vet vi också att både för huvudkontorsfunktioner och kunskapsintensiva och växande företag är jakten på spetskompetens minst lika viktig. När företag får rangordna viktiga frågor för lokalisering, både nationellt och var i landet man lägger sig, kommer inkomstskattefrågorna för spetskompetenspersonerna mycket högre, där vid relativt låga inkomster jämfört med andra länder har 60 procents marginalskatt. Det får ju en jättestor betydelse. Detta tillsammans med att vi börjar se fallande resultat inte bara i utan även vad gäller universitetsutbildning – vi har svårt att fylla ingenjörsutbildningar och så vidare – gör också att behovet i av att kunna rekrytera spetskompetens utifrån försvåras. Detta ihop med bostadssituationen kan i sig göra att man väljer att expandera någon helt annanstans än i och kanske bara har någon typ av kärnverksamhet här som man lika gärna kan köra tillsammans med folk som sitter på andra sidan jordklotet. Jag tycker därför att skatteutskottet och näringsutskottet borde fokusera väldigt mycket på de här andra frågorna som inte bara gäller själva bolagsskatten, och det gäller också relationen med mindre företag, fåmansbolag, skatteregler och så vidare. Det är ju på grund av att man har så höga marginalskatter på inkomst av tjänst som det uppstår så stora spänningar att man måste ha dessa väldigt komplicerade regler för mindre företag, vilket också kan hämma deras expansion. ordförande: för det! går vi in på den tredje frågerundan. Vi har till förfogande, så vi kör så långt vi kan under den rundan. (S): Jag har två frågor som jag riktar till representanterna för företag. Den första är: Vi har en mycket bred internationell debatt om skattefusk. Den i är ju mild i förhållande till detta. Debatten är inte märklig; det är ju under hägnet av ökade ekonomiska klyftor som det finns en styrka bakom att kräva förändring. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Jag undrar: Tror ni inte att det skulle kunna vara möjligt att ta konkurrensfördelar genom att tydligt redovisa att vårt företag kommer i alla avseende att göra rätt för sig och inte försöka undandra skatt, utan vi ser det som en självklarhet att vara med och betala för den infrastruktur som är en förutsättning för att vi ska kunna existera? Den andra frågan är: Ser ni någon möjlighet att anlägga etiska aspekter och inte bara strikt ekonomiska när det gäller frågan om stora företags expansion i diktaturländer? (M): Min fråga går till . Vi kan väl först och främst i alla fall konstatera att hela den här hanteringen har gått i rasande tempo, inte minst vad gäller när kommissionen har valt att gå längre än OECD- BEPS. Som riksdagsledamot och ansvarig för de här frågorna har jag känt en stor oro för att inte ha tillräckligt mycket beslutsunderlag och konsekvensanalys, vilket även flera andra har varit inne på. Jag trodde på något sätt att kanske hade gjort en egen konsekvensanalys eller bidragit till regeringens egen konsekvensanalys, men om jag förstår rätt så är så inte fallet. En viktig del, tycker jag, när man går längre än OECD-BEPS handlar om utflyttningsskatterna. Jag tror att gav utrymme för att det inte bara är en barriär in till utan också en barriär inom den inre marknaden. Hur tror att det kommer att påverka dels barriären in till , dels den rörliga friheten inom vår gemensamma marknad? ordförande: så mycket för dessa frågor! ställde en fråga mer generellt till företagsrepresentanter. Den som vill svara får göra det. Vem hugger ordet? , ABB: Om jag uppfattade det rätt var frågan om man kan stärka sin konkurrenskraft genom att publikt stå för att man alltid vill göra rätt för sig. Det tror jag definitivt. Det är därför som det är viktigt för oss att ha en tydlig code of conduct, en uppförandekod helt enkelt, där integrity och regelefterlevnad är en topprioritet. Den andra frågan känner jag ligger lite utanför min kompetens som skattechef att uttala mig om, så jag nöjer mig med den första. , : Bara som ett komplement: Jag kan bara hålla med om att det är klart att det ligger ett värde i att man är tydlig med sin avsikt att göra rätt för sig. Det är definitivt vår avsikt att göra rätt för oss i alla de länder där vi är verksamma. Problematiken ligger i att det inte alltid är så enkelt att avgöra vad som är rätt. Men absolut, vi har ingen annan avsikt. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN , : Jag håller med: Det kan vara en konkurrensfördel, men om vi går tillbaka till CSR och moraldebatten, så måste det avspeglas i lagstiftningen, annars kommer det att bli en konkurrensnackdel för dem som vill göra rätt för sig. Somjag brukar säga: Omdu bygger tunnelbana i måste du betala full amerikansk skatt på . Man kan ställa sig frågan hur många av er som slutade googla när ni hörde att Google var inblandade i en skatterazzia i . Troligtvis fortsätter ni att googla – alltså är ni inte så kundkänsliga. Ni ställer alltså inte det här etiska kravet och slutar. Man kan alltså inte lita på den moraldebatten, utan det måste in i lagstiftningen. , : När det gäller ökade ekonomiska klyftor och att göra rätt för sig har vi uppenbart sett en period med budgetunderskott i väldigt många länder och behov av att minska utgifter och öka intäkter. Det är egentligen den problematiken som har lett andra regeringar att dra slutsatsen att de måste värna sina företag. Det är väldigt tydligt i . Den amerikanska kongressen har skrivit till finansministern att det är kongressen som lagstiftar. Alla förslag måste vara till fördel för och amerikanska bolag, annars accepterar inte kongressen detta, eftersom man måste se till att man har medel att utjämna klyftor och stå för infrastrukturinvesteringar. Jag kan notera att har förhållit sig lite annorlunda. Retoriken har varit mycket högre. Agerandet från i har varit detsamma som det amerikanska: Man har sett till att reglerna ska vara gynnsamma för och brittiska bolag. Vi har inte haft den diskussionen: Hur får man en skattebas? Hur behåller man en skattebas? Hur får man in pengar? Jo, någon sa tidigare att det handlar om att ha väldigt många företag som har verksamhet i landet. Det är då vi tar in väldigt mycket skatt. Tempot har varit rasande, och jag tycker att det är beklagligt att det inte ges tid för reflektion, konsekvensanalys och en riktig diskussion i implementeringen. Detta drivs igenom i allra högsta tempo, och de personer som har suttit med på väldigt många av diskussionerna i har varit tjänstemän. Politiker har till väldigt stor del inte varit involverade. Jag tycker att det är en mycket stor brist, och det gör att man måste ställa extra höga krav på regeringar att delge information och beslutsunderlag för konsekvensanalyser och att få en diskussion om vad detta betyder för skattebaser och skatteintäkter. Vi har inte på något sätt deltagit i den konsekvensanalys som uppenbarligen har gjorts inom . Vi har dock haft väldigt många diskussioner med våra bolag som är medlemmar i om hur STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN de ska agera på grund av BEPS. Det är ändå så att många får fler fasta driftsställen i andra länder. Värdet av immateriella rättigheter tenderar att skrivas upp i andra länder, och därmed ökar skattebelastningen i de länderna. Trots att de finansieras och beslutas i ska nu risker allokeras ut, transaktion för transaktion. Det innebär att skattebaser flyttas till , , och många andra stora länder som har varit med om att bestämma de nya reglerna. Jag kan bara konstatera att svenska bolag ändå verkar vara väldigt måna om att följa regelverk, inte bara i utan i andra länder, och det är därför de betalar i skatt. Jag skulle inte vilja påstå att PWC har varit dåliga skatteplanerare åt dem som inte har lyckats få ned skatten till , utan det är så att de betalar skatt där verksamhet bedrivs, och då blir skatten högre än om de hade fifflat med bokföringen eller transaktioner och fått det avskattat i . Då hade det blivit . Så ser inte verkligheten ut, i alla fall inte för de 25 största, och sannolikt inte för små och medelstora företag heller. ordförande: för det! Som det nu ser ut blir det här den sista frågevändan. (SD): Jag uppskattar verkligen näringslivets närvaro och näringslivets värdefulla röst här i debatten. Vi politiker kan implementera massor med lagar, men om inte näringslivet upplever det som legitimt kommer det inte att följas, och då är det med andra ord ganska värdelöst. Min fråga riktar sig till . Lagstiftningen handlar om värdeskapande och beskattning av värdeskapande i olika länder. Då är det väldigt viktigt att man definierar vad man menar med värdeskapande. I värdeskapandet ingår investering, försäljning, tillverkning och forskning. Jag menar att man måste ha en väldigt strikt definition på det här begreppet för att man ska kunna förstå vad man ska gå efter. Därför är min fråga: Hur går diskussionerna i era företag som har en sådan oerhörd komplexitet både med tillverkning och alla delar av värdeskapandet? Kan ni urskilja de här delarna av värdeskapandet, och kan ni följa lagstiftningen utifrån det? , : Det är en väldigt bra fråga. Det är helt sant: Vi har en komplex verksamhet där mycket av värdeskapandet, precis somjag var inne på i mitt anförande, ligger i de enorma resurser vi faktiskt lägger på forskning och utveckling i den stora verksamhet som vi bedriver i . Det finns givetvis en poäng i att vi inte är ett svenskt företag, men besök gärna så får ni se hur mycket verksamhet vi bedriver i ! Självklart finns det också ett värdeskapande i den försäljningsorganisation som vi har runt om i hela världen. har det varit en balansgång. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN frågor som vi brottas med : Hur mycket av värdet ska beskattas ute i de länder där vi säljer våra produkter, och hur mycket ska beskattas här hemma i ? Den balansgången har jag ägnat mig åt så länge jag har varit verksam på . Som jag också var inne på i mitt anförande ser jag det som väldigt svårt att överblicka eller uttala sig om hur situationen kommer att bli framöver. Jag ser det som ganska sannolikt att det kommer att ställas stora anspråk på oss från många länder därute – ingen nämnd, ingen glömd – när många kommer att tycka att deras skattebas är för liten. Jag återkommer till att för att skattebasen ska öka generellt så måste den minska någon annanstans. Jag ser det som en utmaning, och något klart svar eller någon klar analys har jag inte . ordförande: Då har vi kommit fram till avslutningen, och jag lämnar ordet till näringsutskottets ordförande . ordförande: så mycket för det! Det har varit en väldigt spännande förmiddag, och jag kan börja med att konstatera att skatt ju är grunden för hela vår välfärd. Men det är också en av de viktigare förutsättningarna för företagens konkurrenskraft. Därför är det kanske inte så konstigt att det är en fråga som både berör och intresserar allt från politiker och företagare till en bredare allmänhet. Jag tror att något som blir tydligt efter en sådan här hearing som vi har haft är att det finns ett stort behov av att skapa system som är tydliga, förutsägbara och konkurrensneutrala och som har legitimitet såväl politiskt som hos allmänheten och företagen. Rättviseaspekten kommer alltid att vara viktig i en sådan här fråga, även om den givetvis är väldigt svår och en del av det som vi i någon mening diskuterat fram och tillbaka i den här debatten: Vad är det som egentligen då är rättvist? Jag skulle vilja tacka alla som har deltagit här med anföranden, frågor och svar, för att man har bidragit till att höja kunskapsnivån i den här frågan och för att man är med och bidrar till att vi har en dialog kring en fråga som är så här viktig för så pass många människor. Jag ser fram emot en fortsatt dialog i den här frågan som är en het och aktuell fråga på den politiska dagordningen såväl i riksdag som i EU och resten av världen just . Tack så mycket till er alla för ert bidrag ! Jag vill också avslutningsvis särskilt tacka skatteutskottets ordförande för hans eminenta sätt att leda denna hearing! •OECD:s Base Erosion and Profit Shifting (BEPS) •EU:s Anti-Tax Avoidance Package (ATAP) •Översiktlig jämförelse mellan BEPS och ATAP BILAGA 1: BILDSPEL FRÅN UTFRÅGNINGEN Base Erosion and Profit Shifting (BEPS) •Bedrivs av på uppdrag av G20 länderna •En översyn av reglerna för beskattning av framförallt internationella företag •Begränsa skatteplanering som urholkar skattebasen och/eller flyttar vinster till lågskatteländer • Huvudsakligen inkomstskatt för bolag BILAGA 1: BILDSPEL FRÅN UTFRÅGNINGEN BEPS – vad har hänt BEPS - tre huvudområden Förbättrad samordning mellan skattereglerna i olika länder Action 2 – Hybrider Action 3 – CFC Action 4 – Ränteavdrag Action 5 – Skadliga skatteregimer Länka beskattningen till värdeskapande aktiviteter Action 6 – Missbruk av skatteavtal Action 7 – Missbruk av fast driftställe Action 8–10 – Internprissättning Action 1 – Den digitala ekonomin Action 14 – Tvistelösning Action 15 – Multilateralt instrument Ökad transparens och informationsdelgivning Action 11 – BEPS-analys Action 12 – Redovisning av aggressiva skatteupplägg Action 13 – Dokumentationskrav och land-för-land rapportering BILAGA 1: BILDSPEL FRÅN UTFRÅGNINGEN BEPS - implementering och timing Ändringar i nationell rätt Ändringar i riktlinjer för internprissättning •BEPS slutrapporterna innehåller huvudsakligen rekommendationer •Krävs ofta ändringar i både nationell rätt och på internationell nivå för att få effekt Dokumentationskrav och land för landrapportering Enskilda länder avseende enskilda åtgärdspunkter •Analyser och lagstiftningsarbete kvarstår EU:s Anti-Tax Avoidance Package (ATAP) BILAGA 1: BILDSPEL FRÅN UTFRÅGNINGEN •Koordinerad implementering av BEPS-åtgärder inom EU •Ökad öppenhet inom EU för skatterelaterad information •Rättvisare konkurrensvillkor på den inre marknaden • Huvudsakligen inkomstskatt för bolag ATAP– vad har hänt EU- kommissionens handlingsplan Anti-Tax Package (ATAP) identifierar behov av att motverka skatteflykt på den inre marknaden BILAGA 1: BILDSPEL FRÅN UTFRÅGNINGEN Förslag till Anti-Tax Avoidance Directive (ATAD) Ej motsvarighet i BEPS Implementering och timing för ATAD-direktivet •Enhällighet krävs av de 28 medlemsstaterna •Implementering i nationell rätt därefter BILAGA 1: BILDSPEL FRÅN UTFRÅGNINGEN Översiktlig jämförelse mellan BEPS och ATAP BEPS jämfört med ATAP på uppdrag av G20 Begränsa skatteplanering som urholkar Koordinerad implementering av BEPS- skattebasen och/eller flyttar vinster till åtgärder inom EU, ökad öppenhet inom EU för skatterelaterad information m.m. Fortsatt analys och implementering BILAGA 1: BILDSPEL FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDSPEL FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDSPEL FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDSPEL FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDSPEL FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDSPEL FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDSPEL FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDSPEL FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDSPEL FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDSPEL FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDSPEL FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDSPEL FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDSPEL FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDSPEL FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDSPEL FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1: BILDSPEL FRÅN UTFRÅGNINGEN Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med särskild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriade bränslen i industriella processer, så kallade offentliga utfrågning om idrott och fysisk aktivitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa hearing om journalisters och medie- redaktioners säkerhet och arbetsförutsättningar Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av offentliga utfrågning om Finsam – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser seminarium om internationellt samarbete mot Offentlig utfrågning om ett handelsavtal mellan och offentliga utfrågning om unga vuxnas möjlighet att finansiera ett eget boende Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Omkrisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitiken 2010- Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport öppna utfrågning om lärarbrist seminarium om cancervården – utmaningar och öppna utfrågning om brist på utbildade inom offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden Offentlig utfrågning om finansieringsmodeller för offentliga utfrågning om familjerätten är i takt med Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 27 Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 15 offentliga utfrågning om Finsams fortsatta utveckling - nästa steg Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det