rfr · H40WRFR20 · 2017-01-01 00:00:00 — diskutera just den här typen av frågor. SKL:s medlemsorganisationer, valda delar av dem, har också deltagit i mobildatapiloter och i andra typer av förar- beten inför våra slutsatser och till exempel svar på regeringsuppdrag. , SKL: Jag kan bara bekräfta bilden som MSB ger. det här arbetet, och vår roll är framför allt att tydliggöra de kommunala verk- samheternas behov i det här perspektivet. Ordföranden: , då är det Liberalernas tur att ställa frågan. (L): Tack för intressanta föredragningar! Min fråga riktar sig ur lite olika perspektiv till både och på Google. Jag börjar med framtidsspaningen. Det var en fråga som jag fastnade vid. Vi är bara i början av en utveckling av många tjänster. Min fråga är: Kommer alla att finnas med på det här tåget? Kommer alla att få bli delaktiga och ta del Eller kommer det att se lite olika ut? Det vore intressant att få ta del av den infrastrukturframtidsspaningen för att sedan gå över till frågorna Jag är nyfiken på vilka hinder som finns. Vad skulle man kunna göra snabbt i närtid för att underlätta för det som ni beskriver med lantbrukaren som måste åka för att fylla i de dokument som myndigheterna kräver? det också tillståndsfrågorna. Vad är det som gör att man inte får tillstånd? är det som drar ut ? Hur mycket små hinder finns på vägen? också att det är viktigt att hålla öppet för andra lösningar, eller varför är fiber så viktigt? Och hur har ni bemötts av dem som bor där? Om vissa inte vill ansluta sig, varför vill de inte det? Mina frågor handlar egentligen om ett konsumentperspektiv och ett infrastrukturperspektiv. Vilka ska ha tillgång till alla dessa tjänster som kommer att finnas ? , Google: Jag gillar den frågan, för den är mycket viktig. Först och främst måste man vara ärlig och säga att vi har ett problem med att hela samhället ännu inte tar del av digitaliseringen. Men jag skulle vilja ge dig en motbild också. Digitalisering är ju så mycket mer än att bara konsumera chattjänster och olika typer av sociala nätverk. I exempelvis sjukvården använder vi oss kanske till av journaler och till av data som samlas in. Inom en ganska kommer det att vara tvärtom, det vill säga sjukvården kommer till att förlita sig på data som genereras i realtid. Den typen av användande av den nya tekniken kommer att vara tillgänglig och omfatta alla. Jag tror alltså att man måste anlägga ett djupare perspektiv på vad transformationen kommer att innebära. Min tro och min förhoppning är att alla på ett eller annat sätt kommer att inkluderas av detta. Sedan är det givetvis en generationsfråga då yngre medlemmar i vårt samhälle kanske är mer på än andra. , kommun: Vi uppfattade att det var två frågor: dels vad man kan göra för att underlätta, dels varför fiber. Jag börjar med fråga ett och ska säga att det som har möjliggjort en förändring från i är en treenighet bestående av det offentliga, marknadsaktörer och en folkrörelse. Tusentals ideella timmar har lagts ned, så den ideella sektorn har en stor del, främst utanför tätorterna, i det här. Givet de tusentals ideella timmarna är det viktigt att ha ett tydligt regelverk, att det är samma regelverk och att regelverket inte ändras utan att man vet vad man har att förhålla sig till. Det är viktigt att man stöder de här föreningarna och deras tusentals timmar. I vårt fall har vi tillsatt en fibersamordnare för att stödja dem. De gör det här därför att det inte finns en marknad. De hade i alla fall av alla tagit en lapp i brevlådan och kryssat i ett ”Ja”, men en sådan lapp finns inte. Därför går de ut med spaden. Då ska man inte straffa dem genom att ha krångliga upphandlingsregler, utan man måste hitta schabloner och enkelhet så att det blir möjligt för de ideella krafterna att göra detta. Regelförenklingar, stöd i form av samordnare och stöd i form av att det finns offentliga stödpengar är viktigt. Per , kommun: Jag uppfattade att den andra frågan var: Varför fiber? Jag drog min vy på det här med bredband tidigare. Det enda som vi vet är att fiber nog kan klara det mesta av vad man kan uppfinna i den närmaste Det finns redan behov av , skulle jag påstå, för vissa applikationer – kanske ännu mer. Fiber är alltså det enda som klarar det. detta kan vi ju göra; det är helt demokratiskt. I vill vi ha samma utbud och pris som i . Det var det enda vi begärde, i princip. Ordföranden: så mycket, då är det . (KD): Tack, allihop, för jättebra inlägg ! Det har sagts att kommunala bredbandsnät främjar konkurrensen och att stadsnäten är viktiga Detta håller jag med om. Ett hinder för utbyggnaden av bredband är den kommunala lokaliseringsprincipen. Små orter och kommuner på landsbygden skulle gynnas av att lokaliseringsprincipen undantas, och det skulle även öka konkurrensen på marknaden. Med andra ord: Fler mindre orter får bredband genom att tillåta att kommunalägda stadsnät får erbjuda tjänster Min fråga är till PTS och SKL. Tycker ni att det är dags att se över lokali- , SKL: Vi tycker att det är bra att man ser över lokaliserings- principen kopplat till bredbandsutbyggnaden på samma sätt som man har gjort till exempel när det gäller utbyggnad av elnätet. Vi har noterat att regeringen i den nya bredbandsstrategin har lyft den frågan. Vi ser positivt på att man full- , PTS: Jag svarar både med min nya hatt på och med min gamla Jag tycker att konkurrens är bra, men konkurrens ska vara på lika villkor. Det är viktigt, som många har talat om här, att det finns förutsägbarhet i regelverken. Om en privat investering ska göras måste man veta vad man ger sig in i, hur man investerar och hur man kan få tillbaka sina Har man då en kommun som konkurrent är det bra om man vet om Långsiktighet i de här regelverken är alltså viktigt. Den kommunalrättsliga principen om att man ska sköta kommunala inve- steringar inom kommunens område är väletablerad. Det finns några undantag till den, men de är inte så många och det är viktigt att det finns tydlighet i regelverket – om det inte är den principen som gäller, vad är det då för princip Det behöver fastställas. Ordföranden: går över till frågeomgång två. novic (S). (S): Ordförande! Först och främst vill jag tacka för bra och Jag har två frågor. När vi diskuterar detta upplever man ofta ett stort fokus på storstäder. Själv kommer jag inte från någon storstad. Vi hörde exempelvis representanten från tala om självkörande bilar som ska kunna konkurrera med kollektivtrafiken. Jag vill höra om det utifrån ett landsbygdsperspektiv. Vi kan ta som exempel; jag ser att representant genast räcker upp handen. Där finns det en person per kvadratkilometer. Att få dit den delen av kollektivtrafiken vore inte samma sak som att hundra tusen bilar trängs här i storstaden med fyra personer i varje. I behöver man på de där 70 milen, som det tidigare talades om, kanske bara några få bilar för de personer som kan vilja åka någonstans. Hur påverkar dessa nya möjligheter landsbygden? I min andra fråga vänder jag mig till ett amerikanskt bolag, , för har ju redan fått svara på en del frågor. Vi är ju ett exportland och är väldigt beroende av export. Ni tittade in lite och talade om vad som kommer att hända framöver. Hur kommer digitaliseringen att påverka oss och våra konkurrensfördelar i exporten? Vi ligger långt framme, men det finns en del andra länder som inte har en så stor exportmarknad. , : Det är alldeles riktigt att en stor del av diskussionerna om de nya mobilitetstjänsterna initialt har ett fokus på storstäderna på grund av urbaniseringen. Exempelvis bor i storstäder. Man tror att tjänsterna initialt kommer att göra störst nytta där. Dessutom finns kanske de största kommersiella drivkrafterna där. I städerna adresseras trängsel, miljö och hälsa och vilka vinster som kan ges. Det finns absolut ytterligare en aspekt som jag dock själv inte tog upp tidigare, och det är tillgänglighet. Den adresseras på landsbygden. Samma teknik men andra innovationer och andra typer av tjänster kan få samma effekter där. Den självkörande byabussen skulle kunna vara ett exempel på detta. Ett annat kan vara en blandning av delningsekonomi och mobilitetstjänster där det kanske inte finns några bussar eller där det bara går en tur , . Det finns kanske inte ens taxi. Då kan grannens bil vara taxi, bussen kan vara taxi eller grannens bil kan vara bilpool med dagens möjligheter att dela digitala nycklar. Det kommer absolut att komma tjänster där som är till nytta för tillgängligheten, men det kommer kanske i en andra våg. De kommersiella krafterna har ju större fokus där kunderna finns. , Google: Jag ska försöka svara kort på frågan, men det kommer att bli väldigt svårt. Det råder inga tvivel om att ligger i täten. Vi har internationellt sett en god infrastruktur. Vi har en historia av entreprenörer och innovatörer. Befolkningen har god bildning och har tagit till sig av tekniken och så vidare. Vi kan dock se att ganska raskt rasar i rankningslistorna. Vi svenskar konsumerar inte mindre, men vi kan se att företagen och de offentliga investerarna inte investerar i digitalisering i samma takt som Prognosen är alltså något dyster, men vi hör fortfarande till topp- När det gäller den svenska exporten och hur den ska lyckas ta sig framåt är det ett faktum, vilket vi har visat i en rapport, att vår framskjutna po- sition ger oss en möjlighet att tjäna mer på digitalisering än länder som inte har kommit lika långt. Det handlar om ganska stora summor och många jobb. Detta bygger dock på att vi får en avsättning och får tillgång till de större marknaderna för våra digitala tjänster och produkter. Det gör att den pågående förhandlingen om ett digitalt inre nog är helt avgörande för . förlängningen av detta är frihandelsavtal, såsom TTIP, precis lika viktiga. får se vad som händer med allt detta. Jag har en tredje punkt och kommer tillbaka till det jag talade om förut. gäller behovet av att ha fria dataflöden runt om i världen. Det är ju i dessa dataflöden man hittar de digitala tjänsterna och produkterna. Prognosen är alltså god, men det finns hinder som måste övervinnas. Ordföranden: för ett distinkt svar! Då är det för (M). (M): Fru ordförande! Min fråga går till . Det finns bevisligen ett spänningsfält på fibermarknaden där diskussionen va- rierar beroende på vem man talar med. Antingen är det en slagsida till stads- nätens fördel, eller så är det en slagsida åt de privatas fördel. En del talar om att vi ska ha ett fantastiskt samarbete mellan dessa två olika aktörerna på mark- Därutöver finns det en uppsjö olika uppfattningar om hur detta ska se Det finns också många berättelser om konkurrenssnedvridande situationer, där kommuner agerar på olika sätt, vilka dock tillbakavisas lika fort av nämnd kommun som beskriver att det inte alls ligger till på det viset eller att det skulle finnas en konkurrenssnedvridande effekt. Min fråga till blir: Hur ser bedömning av konkur- renssituationen och situationen som helhet på fibermarknaden ut när det gäller utbyggnaden och relationen mellan de kommunala stadsnäten och de privata Man kan ha två olika perspektiv när man besvarar denna fråga. det strikt juridiska: Ingenting otillåtet har skett. Det andra är det mer dyna- miska: Det skulle vara bra om det fungerade så här i stället. Jag ber er att inta det andra förhållningssättet till frågan, för att kanske få ett lite mer intressant Ordföranden: Då får vi se om kan ge ett intressant svar. , : Tack för frågan! Jag kan börja med att jämföra med vad som händer på fibermarknaden i och i många andra Det investeras mycket här. Jag är av den starka övertygelsen att en bra konkurrenssituation, när det finns möjligheter på en marknad, också leder till många investeringar. Detta är bevis för att vi har en relativt väl fungerande konkurrenssituation. En viktig förutsättning för detta är att vi har ett stabilt regelverk och att detta leder till en jämn spelplan. Vi ser att behovet av att det finns flera olika aktörer som har möjlighet att konkurrera med varandra på marknaden i såväl glesbygd som tätort är väldigt viktigt. Vi har möjlighet att påverka situationen men vill inte göra det på något annat sätt än att se till att bibehålla dagens konkurrenssituation som genererar många investeringar och sannolikt ger marknaden en stor möjlighet att positivt utvecklas vidare i samma riktning. Ordföranden: Då är det (SD). (SD): Vi har hört mycket om framtidens möjligheter, om internet, uppkoppling, autonoma fordon, delningsekonomi med mera. Jag tänkte beröra lite tråkiga saker, vilka har med uppkoppling att göra men som utgör en fara. Många stormakter och en hel del mindre aktörer satsar på cyberkrigföring. Efter exemplet med Stuxnet och kärnvapenprogram blev det tydligt att inga datoriserade system är helt säkra. Jag undrar därför hur MSB:s informationsarbete gentemot samhällsviktiga myndigheter ser ut. Betonas vikten av att kunna upprätthålla verksamheterna även utan uppkopplade datoriserade system? , MSB: Vårt arbete är inte enbart riktat till statliga myndigheter utan till hela samhället, både privata och offentliga aktörer. När det gäller skydd av kritisk infrastruktur är det inte bara vi som jobbar med detta, utan det gör även flera andra aktörer, till exempel Säkerhetspolisen. Jag nämnde i min föredragning att vi har ett långtgående program tillsammans med . Vi bjuder in samhällsviktiga aktörer, såsom Eon, Fortum och , och övar i en skarp miljö för att just skydda kritisk infrastruktur. Det var också denna övning som jag refererade till vad avser nordisk nivå och nordiska länder. hade vi en första övning på nordisk nivå eftersom vi är så pass sammankopplade. Detta är ett exempel på vad vi gör. Det finns många fler exempel. I och med att hot, risker och sårbarhet ökar, vilket jag visade i min presentation, måste vi öva för detta. Men vi måste göra det tillsammans med den privata sektorn. Det är nämligen där den stora delen av driften sker. Ordföranden: frågeställare är jag själv, och jag har två distinkta frågor. Den ena ställer jag till PTS. Vi hörde vad sa när det gäller möjligheterna att verkligen få genomslag world wide för 5G. Där identifieras er verksamhet som strategisk för att man ska kunna få till de spektrum och annat som Där finns det två viktiga arenor, dels radiokonferensen , dels de Jag skulle vilja att ni kort redogör för vad ni gör i Min andra fråga vill jag ställa till , vd från Triangelbolaget som jobbar med utbyggnad av bredband. Kan du säga något om vilket hinder som är störst för att den vision som allihop här tycks dela ska kunna bli verklighet? Vad skulle kunna snabba upp det hela? , : 5G är ett spännande steg. lar om revolution eller evolution kanske det tvistas om. Men att det finns ett nästa steg efter 4G är självklart. Förutsättningarna för det är råvaran. i det är spektrum. Hur detta förvaltas i olika affärsmodeller och av vem är nästa Den stora och viktiga frågan är vilka frekvensresurser som behövs. behöver harmoniseras och standardiseras, och de behöver tas fram över stora geografiska ytor för att bland annat skapa marknadsförutsättningar. En sådan viktig spelplan är självklart . Vi har ett arbete inom ramen för , , och där deklarerade vi vilka pioneer band 5G kommer att ha. Vi pekade då ut 700-megahertzbandet och 3,5- och 26-gigahertzbanden. Det handlar alltså om många av de bitar som Detta har vi gjort för att väldigt tydligt visa hur vi i kan ta ledartröjan och på så vis skapa förutsättningar för 5G. Det här har nu gått in i ett harmoniseringsarbete på Europanivå för framtagande av tekniska förutsättningar med mera. Ytterligare en viktig del är vad vi gör nationellt i . att ha ett 5G-forum där vi presenterar en plan för hur vi möjliggör storskaliga tester och storskalig utrullning i enlighet med de tidta- beller som finns. Vi kommer att publicera material om detta från och med i Under världsradiokonferensen kommer 5G att tas upp och många frågor då gäller höga band, vilket även beskrev. Vi tror att förutsättningarna för de viktiga bitarna redan är klara, bland annat för 3,5- och 700-banden och många av de band som används för 2G, och 4G. I dessa band kan förutsätt- ningar skapas för att ge en möjlighet att introducera 5G. WRC-förberedelserna är en del, och där pågår väldigt många spännande och viktiga initiativ. Vi tror dock att vi kommer att ha förutsättningarna klara i och långt innan världsradiokonferensen hålls. detta bara kommer att bekräfta den inslagna vägen. , Triangelbolaget: Jag vill tacka för den fråga som alla ställer sig. Jag tror att mycket handlar om att det ska finnas tydliga regler. inne på samma sak. Vi talar om att kommunerna ska göra det. liga eller det privata bygga detta? är det här inte tydligt. Vi har inga tydliga regler. Det finns kommuner som hindrar privata opera- törer att bygga eftersom de har bestämt sig för att göra det själva. det som ligger på en kommun måste bli tydligt. Om en kommun inte har tillåtelse att gå med vinst blir det inte konkurrens på lika villkor. Det är tydligt att vi måste ha regler som alla ser och som alla följer. Ett av de större hindren är att branschen, både det privata och det offentliga, sitter i var sitt skyttevärn i stället för att mötas mitt på och samverka mer. Vi borde jobba mer med forum och med det offentliga, som exempelvis som sitter med hela tillståndshanteringen när man ska gräva längs med vägarna. klagar alla på för att handläggningstiderna är långa. Ja, de är otroligt långa. Där står staten i vägen. Men vi ska vara ärliga och säga att det finns en tiotill femtonfaldig ökning av tillstånd. Jag tror att det räcker om man bara sätter sig och diskuterar vad som gäller. Som det är sätter upp regler för hur vi ska hantera nedläggning av fiber längs med vägarna men gör det inte i samverkan med branschen. Man borde sätta sig ned och diskutera i kommunerna. Jag tror att mycket handlar om att titta på och göra detta gemensamt. Vi ser i många kommuner där det kommunala och det privata verkligen har lyckats. Ett exempel är där kommunen har varit drivande och lämnat över det hela till , som tar hand om drift och underhåll. Här får man stordriftsfördelar. Det finns andra kommuner där man har ett stadsnät, men där det inte finns kompetens eller ekonomi att bygga ut till alla. Där går man i stället in och jobbar med det privata. Jag tror att det är dags att sätta sig tillsammans och titta på detta, i stället för att var och en jobbar utifrån sin egen agenda. Ordföranden: så mycket! (V), har du någon mer fråga så ställ den . (V): Jag undrar om har någon överblick över hur påverkan ser ut ute i landet när man nu tar bort kopparnätet, och hur effekterna av detta kan mildras. , : Det pågår en dialog mellan PTS och de marknadsaktörer det gäller för att se till att dämpa de effekterna och för att få ett långsiktigt perspektiv. Jag tycker att vi har en bra väg framåt. Ordföranden: (L) Har du någon mer fråga? (L): Det har diskuterats mycket om olika hinder, men jag skulle även vilja höra lite om vilka vinster som finns med att få bredbandsutbyggnaden till stånd. Jag vill av PTS höra vilka samhällsekonomiska vinster som finns. Kan man exempelvis se det på bnp-tillväxten? några lokala vinster med utbyggnaden? Hur ser det ut för till exempel närings- liv och företagare? , : Vi lutar oss i mångt och mycket mot forskningsinsatser som gjorts inom dessa frågor. Det verkar vara tydligt att den ökning av tillgång till bredband som byggs upp i olika länder och inom olika områden leder till tillväxtökningar. Det är uppenbart att det går åt det Ju fler insatser man gör, desto mer tillskott blir det till bnp. ekonomiskt perspektiv kan jag dock också tänka mig att det finns en avtagande marginalnytta, som säkert kommer att visa sig. var i sin beskrivning inne på att det finns mer att göra på forsknings- Det som är tydligt och som bortom alla tvivel har bevisats är att det faktiskt leder till tillväxtökningar. Ordföranden: kommun något svar på fråga? , kommun: När det gäller lokala vinster tänker jag att värl- den globalt sett blir lokal. Världen utvecklas kanske inte radiellt. Vårt exempel med lantbrukaren visar att en fiberuppkoppling är en grund- förutsättning för att kunna bo och bedriva verksamhet. Det är en hygienfaktor. Annars kan man inte utveckla sin verksamhet, och man kommer inte att kunna leva där heller med de krav som samhället ställer. Vi har valt att göra detta i två steg. Vi tänkte att det inte var någon mening med att erbjuda e-tjänster till medborgarna om de inte har någon uppkoppling. I ett första steg satsade vi på att alla skulle få en fiberuppkoppling, och med våra är vi som sagt ganska nära . Steg två är naturligtvis att er- Det handlar då inte bara om lokala och kommunala tjänster, utan om att kunna göra alla tjänster gentemot det offentliga och det privata, lokalt som globalt, över nätet. Fibern är grundförutsättningen. Om man kan bygga fiber i så kan man bygga fiber i . Och kan man bygga fiber i kan man faktiskt fibrera alla hushåll i . Ordföranden: Då är det (KD), har du någon mer fråga? (KD): Ordförande! Mina frågor är riktade till MSB och IT- & Vi är alltmer uppkopplade och är sårbara för cyberattacker, vilket är oro- I dagens ökande it-utveckling hänger säkerheten inte med i samma takt. går vi alltmer mot ett digitaliserat samhälle. slå privata och offentliga verksamheter med stora samhällsekonomiska konsekvenser. Jag tycker att det är helt okej att blåljusmyndigheterna får disponera en viss del av 700 MHz-bandet och att resten auktioneras ut till privata aktörer. Min fråga är: Vilka politiska beslut saknas för att säkerheten och robustheten ska kunna öka och för att vår sårbarhet för cyberattacker ska minska? , MSB: Det sker en hel del i denna domän just . Dels har vi det dataskyddsdirektiv som har införts och som ställer krav på ett helt annat sätt, dels har vi nät- och informationssäkerhetsdirektivet som ska träda i kraft . Detta ställer krav på sex sektorer, vilket utgör en basplatta. Regeringen har dessutom gett oss, Säkerhetspolisen och Försvarsmakten i uppdrag att göra en obligatorisk it-incidentrapportering. Det har vi gjort . Här sker alltså en hel del saker. Utöver det har vi också upphandlingssituationen, vilket är något som ofta glöms bort, men den är viktig. Vi ställer sällan krav på säkerhet. är utgångspunkten lägst pris, om än . Man får då det man upphandlar. Detta är ett problem för marknaden, eftersom många aktörer i ställer olika krav trots att vi har ramavtalsupphandlingar. Det blir svårt att få ekonomiska stordriftsfördelar för de leverantörer som finns så att vi kan få en bra säkerhet och en bra basplatta. Här finns mycket att göra. Den nya är en väg i detta. Bilden är alltså komplex, och man kan göra mycket mer. Nya saker är dock på gång, och om jag har förstått det hela rätt kommer regeringen med sin strategi om informations- och cybersäkerhet . , IT- & Telekomföretagen: Jag håller med MSB vad gäller beställarkompetens. När du beställer en tjänst måste du vara tydlig med vad du vill ha för att få en säker tjänst. Jag vill också poängtera att vi behöver ha en robust och säker infrastruktur för att kunna ha säkra tjänster inom den. Branschgemensamt har vi nu under ledning av tagit fram en standard som heter Robust fiber. Det handlar om miniminivåer. När man bygger fiber ska det åtminstone byggas enligt dessa anvisningar. I många fall byggs det högre. Enligt min mening bör man från statligt håll ställa krav på att denna standard följs när man delar ut stöd till fiberföreningar och liknande. Här skulle vi gärna se att man kopplar ihop att när någon är stödberättigad ska det byggas åtminstone så robust som standarden föreskriver. Vice ordföranden: Då har vi kommit fram till slutet av . Jag vill tacka för en intressant förmiddag. Vi har diskuterat många saker: spektrumtilldelning, vem som ska bygga infrastrukturen, när den ska byggas, vem som ska finansiera den, vem som ska göra vad i näringskedjan, hur vi får en effektiv konkurrens och, som både många här inne och i pausen har lyft upp i tider som dessa, ett större fokus på robusthet och säkerhet kopplat till it-frå-