rfr · H40WRFR8 · 2017-01-01 00:00:00 — Innan jag gör det ska jag ge er en generell presentation av ABB, för att sätta in det här i sitt sammanhang. Det svenska bolaget, , är en del av . Koncernen, som har sitt huvudkontor i , har ungefär 135 000 anställda. I det svenska bolaget är det ungefär 9 000. Som ni kan se på bilden som visas är vi i hög grad ett exporterande företag, precis som många talare har sagt här förut. Av vår omsättning på 34–35 miljarder går på export. I den svenska delen av ABB har vi flera så kallade centers of expertise för hela koncernen, bland annat inom ett område som vi kallar för HVDC – högspänd likström. Det står powergrids på bilden som ni kan se. Det är en stor del av den svenska verksamheten. Att den expertkunskapen finns i just leder till att många kunder väljer att handla av , den svenska delen, även om själva koncernen finns representerad i över 100 länder. Jag ska strax prata lite mer om vad det innebär. Som vi har hört finns det mycket att säga generellt om BEPS och OECD- rapporterna. Det är svårt att uttala sig om alla effekter och möjliga konsekvenser, även från vår sida. Implementeringen kommer att bli nyckeln, vilket många talare också har sagt här tidigare. En generell oro är att implementeringen kommer att göras på olika sätt. Det gäller inte bara implementeringen utan också tolkningen av reglerna. Det skapar fördelar och nackdelar och olika typer av problem. ska jag ta upp fasta driftsställen. En vanlig ABB-aktivitet är för den svenska delen att designa och bygga infrastruktur inom kraftöverföring. En stor del av våra kunder finns utomlands, men den tekniska ingenjörskunskapen har vi i . Det betyder att de mest värdeskapande aktiviteterna utförs i . Men för att kunna genomföra sådana projekt behövs det också lokal närvaro när vi utför dem on site, som vi brukar säga då. Jag har tagit en enkel bild som exempel på hur ett ABB-projekt kan se ut. På bilden som visas kan ni se att ett systerbolag också är involverat i den lokala delen. Beroende på projektets komplexitet och storlek är den svenska närvaron i kundlandet ibland så lång att vi har ett fast driftsställe. Det är det som betecknas som PE på bilden – permanent . är det inte på det STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Det beror på projektets komplexitet och genomförandet. Om det uppkommer ett fast driftsställe eller inte beror alltså helt på den affär som vi genomför och kundens krav på oss. För oss är ett fast driftsställe inte primärt en skattefråga. Det handlar om regelefterlevnad, eller compliance som vi brukar säga. ABB har en strikt policy i fråga om att vara compliant i alla länder där vi är verksamma. Ett fast driftsställe betyder normalt att fler regler i kundlandet aktualiseras än bara skattskyldighet. En tredje organisation behöver byggas upp för att hantera regelverket i kundlandet. På bilden kan ni se att det finns ett lokalt ABB-bolag. Vi har naturligtvis en organisation i och dessutom en PE- administration, alltså en administration för det fasta driftsstället. En annan effekt av att ha ett fast driftsställe är, som någon talare nämnde tidigare, att vi ofta möter en initial dubbeltaxering. Vi får alltså betala skatt både i och i kundlandet. Det kan ta och vara komplicerat att korrigera en sådan situation. Action 7 i paketet från kan komma att leda till fler fasta driftsställen och därmed fler sådana situationer. Som vi ser det går den här åtgärdspunkten längre än vad som avses i BEPS. Hur beskattningsrätten fördelas mellan länder, vilket det här handlar om, är ett politiskt beslut. Men man måste vara medveten om följderna för ett exporterande företag och ett exporterande land. Jag ska avsluta med att säga några ord om ränteavdragsbegränsningsreglerna. Det är kanske att slå in öppna dörrar att säga att dagens regler är svårtolkade och tvetydiga. Det gör det svårt att förutse effekterna av ett investeringsbeslut. De regler som föreslås i BEPS och ATAP är bättre i det avseendet. Förutsatt att inte implementerar reglerna på ett sämre sätt än något annat land och att man inte använder sig av dagens regelverk som ett komplement till nya regler ser vi det som ett bra förslag i grunden. Det borde öka möjligheten till förutsägbarhet vid affärsbeslut. Och det är bra för investeringar i . ordförande: Jag vill nu hälsa finansminister välkommen till denna hearing. Det är mycket värdefullt att du finns här. Du kommer att ge oss regeringens syn på BEPS kopplat till svenska företags förutsättningar. Finansminister (S): Tack för möjligheten att komma hit! Det är alltid roligt att se så många skatteintresserade människor samlade i samma rum. Jag ska säga något om regeringens syn på BEPS och hur svenska företag kommer att påverkas. Jag tänker börja med att prata om konsekvenserna och omfattningen av den mer aggressiva skatteplanering som vi ser. 2016/17:RFR8 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN sedan att tala om hur förändringarna kan påverka det svenska investeringsklimatet och kommer att säga något om var i processen vi befinner oss just . Varför diskuterar vi det här över huvud taget? Jo, det beror på att aggressiv skatteplanering skadar ekonomin, inte bara i utan också globalt, på flera olika sätt. Till att börja med minskar det naturligtvis skatteintäkterna och försvårar därmed för finansiering av gemensamma åtaganden som vi har och som är viktiga också för de bolag som ägnar sig åt aggressiv skatteplanering. Det handlar om ett väl fungerande rättsväsen. Det handlar om fungerande skolor och utbildning – så att det finns arbetskraft att anställa – men det handlar också om väl fungerande infrastruktur. Ju mer aggressiv skatteplaneringen är, desto svårare blir det att få in de skatteintäkter som är viktiga för samhället som helhet, inklusive bolagen. Ett annat problem är att det skadar den fria konkurrensen. För att en ekonomi ska fungera så bra som möjligt vill vi att det ska vara det smartaste sättet att producera varorna, det effektivaste produktionssättet, den mest spännande och innovativa lösningen som ska premieras i den fria marknadsekonomin. Om bolag har möjlighet att ägna sig åt aggressiv skatteplanering blir det inte den smartaste och mest innovativa lösningen som vinner på marknaden. Den som vinner är i stället den som ägnar sig åt det slugaste skatteupplägget. Det skadar tillväxten i ekonomin. Det ökar också ojämlikheten genom att de resurser som investeras i skatteplanering inte adderar värde till ekonomin. Det minskar bara skatteinbetalningarna. Man lägger alltså mycket resurser på skatteplanering i stället för på något som faktiskt kan öka tillväxten, på att skatteplanera i stället för på att hitta på nya produkter. Tänk om all den kreativitet och innovationskraft som läggs på att försöka undvika att betala skatt i stället lades på att försöka komma på nya smarta sätt att producera saker eller nya produkter. Då skulle världen se mycket bättre ut. Aggressiv skatteplanering underminerar naturligtvis också skattemoralen. Känslan av att en del inte betalar för sig minskar skattebetalningsviljan. Alla skattesystem bygger på att människor är med och bidrar och att de vill vara med och bidra. Det gäller både människor och företag. I säger man: Skatt är det pris vi betalar för civilisationen. Men det bygger på att man känner att andra också är med och bidrar. Mycket av den aggressiva skatteplaneringen sker på ett internationellt plan. Därför behöver vi samverka internationellt för att komma åt det. Samordningen i EU kan skapa en jämnare spelplan inom EU. Hur stort är detta problem globalt? inledde BEPS-arbetet med att titta på hur stor omfattningen är av Base Erosion and Profit Shifting. Deras bedömning är att det leder till en minskning av skatteintäkterna globalt på 100– . Det motsvarar 4–av de globala bolagsskatteintäkterna – alltså en ganska stor del av skatteintäkterna. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN förklara att alla länder faktiskt kan bli vinnare, vad gäller skatteintäkter, om man kommer åt detta. När det gäller de effektiva skattesatserna är bedömning att multinationella bolag betalar 4–8,lägre skatt än deras inhemska konkurrenter. Det gör att det inte är en jämn spelplan mellan multinationella och inhemska bolag, som ofta är små och medelstora företag. De små och medelstora företagen har alltså sämre konkurrenskraft i förhållande till de multinationella bolagen. Apropå det jag sa tidigare är det klart att det också kan skada tillväxten. Vi kan titta på hur det ser ut i jämfört med i andra länder. Tanken med BEPS är att jämna ut spelplanen mellan multinationella och inhemska bolag men också mellan länder. På bilden som jag visar nu kan man se det man kallar för ATP-score, som visar hur enkelt det är att ägna sig åt aggressiv skatteplanering i olika länder. På bilden kan vi se EU-länderna. De som ligger i topp är , , , och . Deras skattesystem gör det lättare att ägna sig åt aggressiv skatteplanering. Och i botten ser vi , , och – även och ligger på vår nivå. I de länderna är det alltså svårare att ägna sig åt aggressiv skatteplanering. Den bedömning och analys som vi har gjort på är att de förslag på åtgärder som finns på OECD-nivå och på EU-nivå jämnar ut spelplanen. De gör det svårare för de länder som har skattesystem där det är lätt att ägna sig åt aggressiv skatteplanering. De kommer att få skärpa sina regler, på ett sådant sätt att det kommer att gynna det svenska företags- och investeringsklimatet. Tanken är att , , och ska få lägre ATP-score nästa gång det mäts. innebär ändringar i . Det kommer bland annat att innebära nya riktlinjer för internprissättning men också en ny modell för skatteavtal. En del av projektet är färdigt. Men arbetet fortsätter på några områden. jobbar man bland annat med det multilaterala instrumentet för att göra förändringarna i skatteavtalen multilateralt, för att göra det enkelt. 100 länder deltar i det arbetet. Och det planeras vara slutfört . Man jobbar också vidare med tvistlösningsmekanismen, som också lyfts upp tidigare. Det är viktigt att det finns en väl fungerande tvistlösningsmekanism, inte minst för ett litet land som . Med en sådan kommer det förhoppningsvis att bli tydligare och enklare för bolag att veta vad som gäller. Det handlar också om tvistlösning när man har skatteavtal. Det är också viktigt för ett litet land som . Det jobbas med det. OECD-rapporterna kommer att innebära ändringar i nationell lagstiftning. För del kommer det i huvudsak att innebära förändringar på EU-nivå. Där jobbas det med det just . Bland annat direktivet mot skatteundandragande kommer att diskuteras, och det blir eventuellt en politisk överenskommelse om det i . Jag kommer att säga mer om det och har en särskild bild om det. 2016/17:RFR8 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Därutöver handlar det om arbete med automatiskt informationsutbyte, för att skattemyndigheterna ska få automatisk information och på så sätt lättare kunna hitta fel. Det finns också förslag på ändringar i penningtvättsdirektivet avseende verkliga ägare till bolag. Då kan man se om det finns arrangemang vars syfte enbart är att undvika att betala skatt. På EU-nivå jobbar man också med listning av tredjeländer som möjliggör skattemissbruk. Vi ska då ha en gemensam lista i EU över länder eller jurisdiktioner som har lagstiftning som gör det lätt att använda de länderna för att undvika att betala skatt. Det blir en gemensam svart lista i EU. Därutöver har kommissionen tagit ett initiativ för öppen land-för-land- rapportering. I BEPS är man överens om att ha land-för-land-rapportering mellan skatteförvaltningarna. Det tycker vi är bra. Det kommer att underlätta för skatteförvaltningarnas samarbete. När det gäller öppen land-för-land- rapportering finns det absolut många poänger med transparens och öppenhet. Men vår bedömning är att det kan underminera det BEPS-initiativ som finns för land-för-land-rapportering mellan skattemyndigheter. Det är inte heller uppenbart att det främjar konkurrenskraften för EU som helhet. Från svensk sida är vi skeptiska till det initiativet från kommissionen. Därutöver finns det ett nytt initiativ från G5. Det togs direkt efter Panamaläckorna. G5 har tagit initiativ till ett automatiskt utbyte av upplysningar om verkliga ägare till olika bolag. Det är ett initiativ som bland annat vi i har anslutit oss till. Vi har sagt att vi vill vara med på den G5- piloten, i det automatiska informationsutbytet om de verkliga ägarna. Jag ska också säga någonting om direktivet mot skatteundandragande, som är väldigt aktuellt . Det innehåller sex olika delar. Tre av dem är direkt BEPS-relaterade. Tre av dem handlar om annat än BEPS. Det man implementerar genom direktivet är BEPS-åtgärder såsom ränteavdragbegränsningsregeln, CFC-regeln och hybridregeln. Det är alltså tänkt att de ska implementeras på EU-nivå. Det diskuteras fortfarande en del om de exakta detaljerna. Därutöver finns det förslag om en utflyttningsbeskattningsregel. Det är någonting som vi har i . Vår bedömning är att det är bra för om andra EU-länder också behöver ha en utflyttningsbeskattningsregel. Därutöver finns det förslag om regler för överföring av beskattning, alltså switch-over-regeln. Vår bedömning, från svensk sida, är att de CFC-regler som vi har tillsammans med de regler som finns av näringsbetingade andelar gör att en switch-over-regel är onödig. Vi är skeptiska till en sådan regel. Vidare finns det förslag om en generell antimissbruksregel, och det är också någonting som vi redan har i . Vår bedömning är att det är bra om det även finns i andra EU-länder och att det stärker attraktiviteten för . Det här ska vi diskutera på Ekofin i . Vi hade en första diskussion i , . Då lyckades vi inte komma överens, och det fanns ganska olika uppfattningar runt bordet. Det holländska ordförandeskapet gör bedömningen att det finns utrymme för att STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN nå en politisk överenskommelse – det ser jag med spänning fram emot. Jag tror det skulle vara bra om det kunde bli en sådan överenskommelse. Men det återstår att se, naturligtvis. Det är 28 länder som ska enas, och ibland undrar man hur vi lyckas komma fram till någonting. Men det gör vi! ordförande: Då inleder vi den första delen av utskottens möjlighet att ställa frågor. Vi har avsatt tid fram till . Sedan vet jag att du, , måste lämna oss av skäl som du själv har anfört här. Utskotten har ordet, och partierna kommer att få möjlighet att ställa frågor i storleksordning. (S): Givetvis vill alla, både storföretag och mindre företag, göra rätt för sig och betala en rättvis andel av sina överskott i skatt. Utan den välfärdsstat som vi har byggt upp här, med utbildning och allt som vi faktiskt finansierar med skatterna, blir det också svårare att bedriva verksamhet. finns det ett stort intresse för att utnyttja regler och kryphål så mycket som möjligt. Det är trots allt vinster och aktieutdelningar som är huvudsaken i ett bolag, och det är det aktieägarna faktiskt är ute efter. Min fråga gäller dem som arbetar med just dessa kryphål och med att tänja regelverken: skattekonsulter och revisorer, framför allt. De kommer givetvis genom BEPS och annat att fortsätta sin verksamhet, med mer eller mindre rymliga samveten. Jag vill fråga finansministern om hon tänker sig att reglera skattekonsultindustrin hårdare än vad man gör . (M): Tack för många intressanta dragningar! Bekämpning av olovlig kapital- och skatteflykt är som regeringen påpekar en internationellt prioriterad fråga, och det är viktigt att deltar aktivt i det arbetet. Men vår utgångspunkt måste vara att värna svenska skattebaser och svensk konkurrenskraft. Inom har vi därför varit kritiska till kommissionens förslag, som vi tycker har utarbetats för fort, utan konsekvensanalys, och landat för långt från slutsatser. Det riskerar därmed att slå mot vår konkurrenskraft, något som de allra flesta också har varit inne på . Det inkräktar också på suveränitet gällande skattelagstiftning, och vi är inte ensamma om att arbeta utifrån den ståndpunkten. har beslutat att granska regeringens deltagande i arbetet mot internationell skatteplanering. arbete med att ta fram ett förslag till europeisk skattelag har gått ovanligt fort, och mot bakgrund av att det kan få omfattande effekter på det svenska skattesystemet har funnit skäl att granska regeringens deltagande i EU-arbetet. På vilket sätt anser finansministern att det gynnar europeisk och svensk konkurrenskraft att EU går längre än den globala överenskommelse som har gjorts inom ? STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN När det sedan gäller öppen land-för-land-rapportering hade vi en utfrågning här , och då sa finansministerns kollega att man ännu inte landat från regeringens sida utan håller på att utreda de juridiska förutsättningarna för sådan rapportering innan man tar ställning. Finansministern får gärna utveckla regeringens ståndpunkt där. Finansminister (M): Vad gäller skattekonsulter har jag och finansmarknadsminister försökt ha en del kontakter med branschen efter Panamaläckorna. Det är uppenbart att det har funnits aktörer på den här marknaden – banker, skattekonsulter och revisorer från – som har varit aktiva med att hjälpa olika bolag. Vi har försökt få till stånd diskussioner med branschen om vilka etiska riktlinjer man använder sig av. Min bild är att det finns en ökad insikt i branschen om att detta är en skadlig verksamhet och inte något som nödvändigtvis gagnar kunderna sett till helheten. Det kan gagna kunden kortsiktigt eftersom man undviker att betala skatt, men på skadar det kundens rykte att hamna i den typ av som vi har sett . Det gör också att många av dessa organisationer arbetar med uppdaterade riktlinjer för att tydliggöra att man inte ska ge råd till verksamheter vars syfte är att undvika att betala skatt och som inte har någon annan grund. Det är viktigt att dessa organisationer arbetar på ett tydligt och bra sätt vad gäller etiska riktlinjer. Sedan kan det diskuteras om man ska komma med ytterligare reglering, och det har funnits en diskussion om ytterligare certifiering. Det tror jag behöver diskuteras vidare innan man tar ställning. Jag delar uppfattning att det i det här arbetet är viktigt att vi värnar den svenska skattebasen. Om man ser på som helhet fanns det för ett drygt år sedan en oro för hur det skulle komma att påverka den svenska skattebasen. Men BEPS-arbetet var mot slutet väldigt gynnsamt från svensk utgångspunkt, och vi fick också av olika anledningar gehör för många av våra synpunkter. En sak som vi hade lite tur med var att vi ofta hade samma uppfattning som , och det kan ibland underlätta för att få gehör för en ståndpunkt. Men sedan vi analyserat det slutliga BEPS-förslaget på är vår bedömning som du hörde att det kommer att öka de svenska skatteintäkterna. Vad gäller arbetet i EU med att ta BEPS vidare till EU-lagstiftning har vi från den sida fört fram att vi tycker att det går väl fort och att kommissionen borde göra en grundligare analys av de förslag man lägger fram. Det har inte hörsammats från kommissionens sida, och i brist på en analys från kommissionen har vi från regeringens sida gjort en egen analys av vad det här direktivet kan få för konsekvenser för . Där är, som jag berättat om här , vår bedömning att det förslag till direktiv som ligger på bordet skulle gynna den svenska konkurrenskraften i förhållande till de andra EU-länderna. Många av de skärpta regler som finns STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN utöver BEPS har vi nämligen redan i , och det är gynnsamt för oss om andra EU-länder också får de reglerna. Vi har även tittat på den svenska konkurrenskraften i förhållande till , och där är bedömningen att den svenska konkurrenskraften inte påverkas nämnvärt. Vad gäller öppen land-för-land-rapportering kan det precis som jag sa finnas poänger med ökad transparens. ser vi problem: Det kan undergräva land-för-land-rapporteringen mellan skattemyndigheter som en del av BEPS-arbetet. Vi ser också andra problem, som att det skulle kunna skada den europeiska konkurrenskraften. (SD): Jag vill passa på att tacka föredragshållarna för mycket intressanta och bra föredragningar. Vi har i skatteutskottet drivit frågan att EU inte ska frångå åtgärdspaket. Alliansen har i viss mån agerat på samma sätt. Vi menar att agerandet skapar negativa effekter genom att trovärdigheten för OECD- paketet som helhet undermineras i det internationella samarbetet om EU frångår åtgärdspaket genom att tillfoga nya punkter eller ta bort andra, i det här fallet tillfoga tre nya punkter. Vi har drivit detta bland annat genom att lägga fram ett förslag till en alternativ svensk ståndpunkt där man tydligt förklarar att EU ska driva implementeringen av åtgärder och ingenting annat i detta sammanhang. Regeringen har drivit en annan linje som innebär att man ställer sig bakom utvidgade regeluppbyggnader som EU arbetar med genom sitt ATAD-förslag. Min fråga till finansministern är: Kan finansministern förklara hur regeringen menar att EU:s avsteg från BEPS-åtgärder skapar bättre förutsättningar och trovärdighet för en bred internationell samstämmighet i implementeringen, vilket är en förutsättning för att man ska lyckas i detta arbete. (C): Man har ganska frekvent kunnat läsa i branschmedier att BEPS kan förskjuta verksamhet till länder där försäljning sker. Även företagare har kontaktat mig och säkert många andra här inne och sagt detta, och vi har hört det från flera av dem som har hållit föredrag här . Om företag i till exempel små exportberoende länder som betalar bolagsskatt i något annat land kanske de känner sig frestade att flytta hela verksamheten dit därför att det finns andra skattebaser där som är mer förmånliga än de som finns i . Det finns en stor oro för att så ska ske, och blir det så skulle eroderingen i skattekistan bli ännu större i slutändan. Jag skulle vilja höra finansministern kommentera detta och ge sina tankar om och synpunkter på dessa argument och denna oro. Finansminister (S): Det faktum att vi har ett arbete i BEPS gällande en rad olika regler, som EU implementerar genom ett direktiv, hindrar inte på något sätt enskilda länder från att skärpa sin skattelagstiftning STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN inom andra områden som inte behandlas inom BEPS. Det är precis vad EU gör. Det föreslås att EU ska bestämma att vi har en generell antimissbruksregel, men att det på något sätt skulle hindra implementeringen av BEPS-arbetet i andra länder utanför EU är inte en logik som jag kan förstå. lät det som att regeringen inte hade stöd för den ståndpunkt vi kommer att föra fram . Jag vill dock understryka att regeringen har stöd av alla partier utom , som inte vill att vi ska ha till exempel en generell antimissbruksregel på EU-nivå. Jag tror själv att detta är oerhört viktigt för att bekämpa skattefusk, men sticker ut som parti vad gäller i vilken utsträckning man är intresserad av att bekämpa skattefusk på internationell nivå. Det har fått en del medial uppmärksamhet. Vad gäller fråga var jag, som jag sa i det förra svaret, oroligare . Mycket av det arbete som har skett under slutet av BEPS-arbetet har gått i en riktning som gör att jag behöver oroa mig betydligt mindre. Utifrån den analys som vi har gjort på av de regler som finns nu är vår bedömning att detta sammantaget är något som kan öka de svenska skatteintäkterna. En del av reglerna kan minska de svenska skatteintäkterna, medan andra kan öka dem. Det finns både plus och minus i de olika förslagen, men vår bedömning är att de sammantaget kan öka de svenska skatteintäkterna. Jag kan känna en oro för hur en öppen land-för-land-rapportering kan påverka bolags beslut om var de ska skatta. Det kan uppstå en diskussion. Jag tror att många uppfattar att man borde skatta där man säljer mycket. Så ser inte skattelagstiftningen ut, och det kanske kan göra att bolag fattar lokaliseringsbeslut som inte bara baseras på vad som är bäst för bolagen.