rfr · H50WRFR2 · 2017-10-17 00:00:00 — Här kan både Arbetsförmedlingen och kompletterande aktörer göra en insats för att få matchningen att fungera så bra som möjligt. Under praktiken eller anställningenhardetocksåvisat sigvarabraomdenarbetssökandefårettlångsiktigt stödochhandledningfrånarbetsförmedlaren,medkontinuerligakontakter,för att den arbetssökande ska känna trygghet och få arbetet att fungera. Arbetsgivaren har också nytta av att det finns en kontaktperson som känner den arbetssökande och som arbetsgivaren kan kontakta vid behov. Nackdelen med individuella insatser där tjänster ackvirerats är att insatsen är resurskrävande och att arbetsgivare i de allra flesta fall har svårt att anställa den arbetssökande utan anställningsstöd. UPPFÖLJNINGS-OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR 6.8 Tidiga insatser välkomnas Det är viktigt att målgruppen får ta del av insatser , eftersom behoven av stöd och insatser tenderar att bli mer komplexa och omfattande ju äldre individen blir. tar det ofta innan unga får ta del av insatserna. Till en del beror detta på att det tar tid från det att en arbetssökande med funktionsnedsättning skrivs in på Arbetsförmedlingen tills han eller hon kan få en funktionsnedsättningskod. Det kan dock noteras att den genomsnittliga tiden för att få en kod minskade –2015. 6.9 Motivation och självkänsla viktiga egenskaper Motivation, självkänsla och självförtroende är viktiga egenskaper hos arbetssökande för att öka möjligheterna att gå vidare till arbete eller studier. Självkänsla och självförtroende hos den arbetssökande har i utvärderingen visat sig vara egenskaper som också behöver stärkas. Det finns unga i målgruppen som ibland inte är lika motiverade att söka ett arbete, t.ex. omden arbetssökande bor hemma och har ekonomisk försörjning. 6.10 Arbetsgivare måste avsätta tid Det kan ta lite att introducera en nyanställd med funktionsnedsättning än någon utan funktionsnedsättning. Dessutom kan arbetsgivare behöva göra vissa anpassningar i tjänsten och ordna särskilda arbetshjälpmedel på arbetsplatsen för att få det att fungera, vilket kan ta tid. Det finns arbetsgivare som saknar tillräcklig kompetens i fråga om målgruppen och om vad man kan göra för att anpassa tjänsten och arbetsplatsen. Dennaokunskapkanbidratillnegativaattityderochförutfattade meningarnär det gäller att anställa unga i målgruppen. I fallstudierna har det framkommit att bilden av arbetsgivare som erbjuder praktikochanställningmedanställningsstödärblandad.Detfinnsarbetsgivare somär drivande och somanpassar arbetet efter individen. Men det finnsockså exempel på arbetsgivare som har utnyttjat ungdomar i praktik eller i subventionerad anställning. 6.11 Koder har för- och nackdelar Arbetsförmedlingens funktionsnedsättningskoder gör det lättare för arbetssökande som är i behov av särskilda insatser och stöd att få tillgång till dessa. Koderna fyller också ett syfte när insatserna och målen för målgruppen ska utvärderas. säger koderna inte allt om en individ och hans eller hennes arbetsförmåga. Arbetssökande med funktionsnedsättningar är en heterogen 2017/18:2 UPPFÖLJNINGS-OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR grupp med mänskliga variationer, som inte fullt ut går att fånga upp i en exakt diagnos eller kod. Detta innebär att koderna bör tolkas med försiktighet och att varje individs arbetsförmåga är unik. Vidare bör påpekas att arbetssökande för att få en kod måste framhålla sina brister, vilket kan bidra till sämre självkänsla och självförtroende. 2000/01:RS1 inför 2000-talet, bet. 2005/06:RS3 i en ny tid, bet. 1999/2000:79, Från patient till medborgare – en nationell handlingsplan för handikappolitiken, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. Prop.2009/10:1,budgetpropositionenför2010,utgiftsområde14Arbetsmarknad och arbetsliv, bet. 2009/10:AU2, rskr. 2009/10:151–152 Prop.2011/12:50,Engymnasiesärskola medhögkvalitet,bet.2011/12:UbU9, rskr. 2013/14:1, budgetpropositionen , utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, bet. 2013/14:AU2, rskr. 2013/14:AU10, Subventionerade anställningar för nyanlända, rskr. 2014/15:1, budgetpropositionen , utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, bet. 2014/15:AU2, rskr. 2015/16:1, budgetpropositionen , utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, bet. 2015/16:AU2, rskr. 2016/17:1, budgetpropositionen , utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, bet. 2016/17:AU2, rskr. 2016/17:AU13, Insatsen Förberedande och orienterande utbildning, rskr. 2016/17:188, Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken, bet. Arbetsmiljölagen (1977:1160) Lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Förordning (1993:1090) om stöd och service till vissa funktionshindrade Förordning(2000:630)omsärskildainsatserförpersonermedfunktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga Förordning (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten 2017/18:2 REFERENSER Förordning (2015:503) om särskilt anställningsstöd Förordning (2017:462) om särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga AFFS 2015:1 Arbetsförmedlingens föreskrifter omkod för uppgifter omhälsa och funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, beslutade AFFS 2015:4 Arbetsförmedlingens föreskrifter om aktivitetsrapport, anvisningtillarbeteochunderrättelsetillarbetslöshetskassa,beslutade10december 2015 Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och fakultativt protokoll till konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, , SÖ 2008:26 Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén, EU:s handikapp- strategi2010–2020:NyaåtgärderföretthinderfrittsamhälleiEU,Brysselden 15.11.2010, KOM(2010) 636 slutlig och rådets direktiv (EU) 2016/2102 av den 26 oktober 2016omtillgänglighetavseendeoffentligamyndigheterswebbplatserochmobila applikationer, EUT L 327/1, 2.12.2016 Utredningar och myndighetsrapporter m.m. . et al. (2014), ”Employer attitudes toward hiring persons with disabilities: A vignette study in ”, Arbetsförmedlingen, Jobb- och utvecklingsgarantin – en uppföljning ur deltagarnas perspektiv, URA 2010:2 Arbetsförmedlingen, Jobb- och utvecklingsgarantin. En studie av sannolikheten att få jobb , URA 2011:1 Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens återrapportering . Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens återrapportering Insatser för att bryta långvarig arbetslöshet, REFERENSER 2017/18:2 Arbetsförmedlingen, pm Konsekvensutredning avseende förslag till föreskrifter om koder för funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, , dnr Af-2015/006156 Arbetsförmedlingen,Effektskattningar av arbetsmarknadspolitiska program – med fokus på personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, URA 2015:5, Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens återrapportering , Effektutvärdering av studiemotiverade kurser för arbetslösa, Redovisning av regeringsuppdrag A2014/2021/A, Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsrapport , Rekvisitionsnummer 803 478 Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens återrapportering . En strategi för genomförandet av funktionshinderspolitiken 2011–2016, Arbetsförmedlingens faktablad, Arbetssökande, 2016-04, Arbetspraktik Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens återrapportering . Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens återrapportering . Aktiviteter inom etableringsuppdraget. Arbetsförmedlingen, Perspektiv på ungdomsarbetslösheten, URA 2016:2, 2016 Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens återrapportering . ArbetsförmedlingenochFörsäkringskassan(2017),Effektutvärdering av unga insatser för unga med aktivitetsersättning, working paper 2017:2 och ., ”Enmöjliggörande arbetsmarknadspolitik? Arbetsförmedlingens utredning och klassificering av klienters arbetsförmåga, anställbarhet och funktionshinder”, Arbetsmarknad & Arbetsliv, årg. 19, nr 1, Atladottir H. O., et al. (2015), ”The increasing prevalence of reported diagnoses of childhood psychiatric disorders: a descriptive multinational comparison”, European child & adolescent psychiatry . D’Onofrio et al., Paternal at Childbearing and Offspring Psychiatric and Academic Morbidity, (2012), ”The economics of supported employment: What new data tell us”, , DOI:10.3233/JVR-2012- 0604 2017/18:2 REFERENSER Corbière, M. et al. (2013), ”Employment Specialist for Supported Employment Programs”, , 10.1007/s10926-013-9482-5 Ds2016:14,Förtydliganden av lönestöden för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Byte av benämningar på lönebidrag, utvecklingsanställning och trygghetsanställning ,Humanrights:Areality forall,TheCouncilofEuropeDisability Strategy 2017–2023, (CM(2016)155), antogs Expertgruppenförstudierioffentligekonomi(),En förlorad generation? En om ungas etablering på arbetsmarknaden, , , 2015:3, remissvar till om en funktionshinderspolitik för ett jämlikt och hållbart samhälle (2012), med aktivitetsersättning – en studie av situationen för unga med aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga, dnr 06961-2011 N. et al. (2015), ”Explaining the increase in the prevalence of Au- tism Spectrum Disorder”, JAMA Pediatrics Hinkka-Yli-Salomäki, S. et al. (2013), ”The incidence of diagnosed autism spectrum disorders in ”, Nordic journal of psychiatry IAF, Underrättelser och sanktioner för personer med aktivitetsstöd, rapport 2017:7 IFAU, Vad gör de i jobbgarantin för ungdomar?, , , rapport 2010:22, IFAU, En jobbgaranti för ungdomar? Om Arbetsförmedlingens ungdomsinsatser, , , rapport 2011:1, IFAU, Screening through activation: differential effects of a youth activation programme, , , , , working paper 2016:15, IFAU, Jobb- och utvecklingsgarantin – Vilka deltar, vad gör de och vart leder det?, , , , rapport 2013:12, IFAU, Effekter av yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning för deltagare med funktionsnedsättning, 1999–2006, , rapport 2014:13, 2014-06- 23 IFAU, Vilka arbetssökande kodas som funktionshindrade av Arbetsförmedlingen?,,rapport2014:22,2014-10- 27 REFERENSER 2017/18:2 IFAU, Lönebidrag och skyddat arbete: en utvärdering av särskilda insatser för sökande med funktionshinder, och , rapport 2014:24, IFAU, En förlorad generation? Om ungas etablering på arbetsmarknaden, , , rapport 2016:1 (en omarbetning av ESO- rapport 2015:3), IFAU, Effekter för olika deltagargrupper inom arbetsmarknadsutbildningen, , rapport 2016:20, Inspektionen för socialförsäkringen (2011), Arbetslivsinriktad rehabilitering, underlagsrapport till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (S 2010:04), Kommittédirektiv 2017:41, Flexiblare insatser (exempelvis flexjobb) för att förbättra möjligheten för personer med funktionsnedsättning att få och behålla ett arbete, , S. et al. (2015), ”Autism phenotype versus registered diagnosis in Swedish children: prevalence trends over 10 years in general population samples”, The BMJ MFD, Utvärdering och analys av funktionshinderspolitiken 2011–2016, Re- dovisning av regeringsuppdrag om ett samlat uppföljningssystem för funktionshinderspolitiken, A 2016:14, (red.) (2014), Den långa vägen till arbetsmarknaden. , Stöd till start av näringsverksamhet, RiR 2008:24 , Jobb- och utvecklingsgarantin – en garanti för jobb?, RiR 2009:22 , Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända?, RiR 2013:17 , Förberedande och orienterande utbildning – Arbetsförmedlingens styrning, användning och uppföljning, RiR 2016:21 SCB, Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2016, rapport 2017:2, SKL, pm En lägesrapport av vissa anställningar av funktionsnedsatta med nedsatt arbetsförmåga , (2014), , En diagnos det stormat kring – Adhd i ett historiskt perspektiv, SOU 2012:31, Sänkta trösklar – högt i tak. Arbete, utveckling, trygghet, betänkande av , 2012 2017/18:2 REFERENSER SOU 2016:94, Saknad! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera, betänkande av Att vända frånvaro till närvaro – en utredning om problematisk elevfrånvaro, SOU 2017:9, Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar, delbetänkande av Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar, SOU2017:19,Uppdrag: Samverkan – Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa, delbetänkande av Delegationen för unga och nyanlända till arbete, , En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016, dnr S2012.028, Statskontoret, Subventionerade anställningar. En kartläggning, 2011:34, , Autismspektrumtillstånd bland barn och unga i , faktablad 2014 nr 2 FN:s globala mål, Berättelser från intervjuer med ungdomar Idennabilagaåtergesnågraberättelserfråndeintervjuersomgenomförtsmed ungdomar i målgruppen. Namnen i berättelserna är fingerade. Kennethhardyslexiochdyskalkyli.Kennethsberättelseärdenomenungman som är beredd att jobba och även göra ”skitjobben”. Han vill inte jobba med människor. Han är alltid punktlig och pålitlig. har haft flera enkla jobb. Han har en truckförarutbildning tack vare att läraren förstod hans svårighet och lät honom göra det avslutande provet muntligt. Men han har inte lyckats få jobb som truckförare. har som ung arbetskraft med funktionsnedsättning mött arbetsgivare som visat oförståelse för hans funktionsnedsätt- ning.Påenbiltvättfickhanocksåuppgiftenattståikassan–trotsdyskalkylin. med stöd från Arbetsförmedlingen erbjöds han anställning vid biltvätten, dock med en lön som hans mamma upptäckte var under minimilön. Han var uppskattad på ett byggföretag, men när anställningsstödet var slut sökte företaget efter en ny anställd med anställningsstöd. har en serviceanställning som vaktmästare på en skola i kombination med undervisning i svenska . säger att han inte känner sig handikappad, men att han kan känna att man kan begära något som är för stort för honom. har fått stort stöd från föräldrarna. tycker att de på Ar- betsförmedlingenärjättesnällaochattdehjälpthonommedarbetsplatser.Men det har förekommit slarv från handläggare. Arbetsgivare har inte ”råd” när de ska börja betala själva. ”Det är vad jag är rädd för när de här två åren är över. Gratis är gott”, säger . arbetar på ett förmedlingskontor som säljer biljetter till evenemang. Hon har en provanställning på halvtid som kompletteras med en sjukersättning från . Hon bor själv i en lägenhet. På gymnasiet gick ett estetiskt program med musikinriktning. Efter gymnasiet började hon att söka jobb. Hon skickade sitt cv till flera företag och fick först ett jobb på ett pensionsförvaltningsföretag och därefter på . Un- der tiden på hade hon en tuff sjukdomsperiod och blev till slut sjukskriven. När hon hade varit sjukskriven ville hon inte längre sitta hemma. Hon ville ut och arbeta och träffa folk, ”inte sitta själv på ett kontor”. Hon skrev in sig på Arbetsförmedlingen och fick snabbt hjälp. BILAGA 1:BERÄTTELSER FRÅN INTERVJUER MED UNGDOMAR påverka vilken typ av arbete hon ville pröva. började arbeta på förmed- Hon trivs jättebra och är nöjd. När hon började på förmedlingskontoret begärde hon en anpassad stol. arbetsterapeut kom ganska snabbt och provade ut vilken stol som skulle passa Hon har dock inte fått sin stol ännu, men de har lovat att det kommer Hon får ibland besök av personal från . inte till om hon har en funktionsnedsättningskod eller inte. arbetade tidigare i kassan i en bensinmacksbutik. Hon blev sjukskriven på . Chefen sa upp henne. berättar att bensinmacken hade haft flera praktikanter som det inte hade gått bra för. Chefen kunde bli mycket arg om någon var sjuk. Den första arbetsförmedlaren ställde frågor omvad hon hade gjortinnan, vad hon gör påfritiden ochhur detär med kontakter. Man kom fram till att hon är en social person. Efter arbetet på bensinmacken skrev hon åter in sig på Arbetsförmedlingen ochfickenSIUS-konsulent.SIUS-konsulentenvissteattdetintehadefungerat med den förre arbetsgivaren. Vad ser du själv att du jobbar med? Jag sa dator med två skärmar och hörlurar. är anställd med lönebidrag på ett företag som ger kundsupport via flera kanaler. Det är den anställning som hållit längst. Hon trivs på företaget och tycker att det fungerar jättebra. Hon har en fadder på företaget som utbildar henne. Hon är anställd på och sjukskriven på . har på läkarens rekommendation ansökt om aktivitetsersättning. Hennes funktionsnedsättning är psykisk ohälsa. tål inte så mycket stress. ”är det för mycket. Då frågar jag om det går bra att jag tar en rökpaus.” har gått medieprogrammet på gymnasiet. Han trodde att han ville arbeta med media, men i slutet av tvåan kände han att det var ett misstag. Han undersökte inte andra vägar; han var bara skoltrött och ville gå färdigt skolan. funktionsnedsättning yttrar sig i att han inte klarar av att åka buss eller tåg; han får allergi. Han är på så vis begränsad till . När han kom tillTrampolinenförsöktemanutredavaddetvarsomlågbakomhanssymtom. berättar att det närmaste psykologen kunde säga var atthan kanske har social fobi. bor med sin bror i en lägenhet. Brodern är arbetslös och för tillfället utan inkomst. De försörjer varandra men lever i ekonomisk osäkerhet. Från har han lite blandade erfarenheter. BILAGA 1:BERÄTTELSER FRÅN INTERVJUER MED UNGDOMAR eftersänd post när mötet redan hade varit. har de rättat till detta och han är inskrivenigen.Hanharhaftpraktikpåhamncaféet,somfungeradebra.Anders vet inte vad han vill bli. avslutade en treårig mediehögskoleutbildning som informatör. Efter utbildningen började hon må dåligt. inser i efterhand att hon hade problem som hon då inte ville se. När hon blev sjukskriven på deltid skickades hon till Arbetsförmedlingen. Handläggaren hänvisadehennetillTrampolinen.Därgickhonentidiengruppsomträffades en gång . diskuterade de tillsammans, ibland besökte de olika företag m.m. arbetstränar nu på ett företag på en plats som passar hennes kompetens. Hon väntar också på att få i öppenpsykiatrin, somhar en väntetid på ca 3–6 månader. erfarenhet av Arbetsförmedlingen är helt och hållet positiv. De är väldigt stöttande, berättar . Beskrivning av arbetsmarknadspolitiska insatser 2011–2016 Jobb- och utvecklingsgarantin är ett ramprogram som riktar sig till dem som har varit borta från arbetsmarknaden och där individen erbjuds en rad olika insatser som ska vara anpassade utifrån det individuella behovet. Jobb- och utvecklingsgarantin är det största programmet och var fram till indelad i tre faser. Syftet med den första fasen var att kartlägga den sökandes individuella behov av stöd. Fas 2 skulle innehålla arbetspraktik och arbetsträning. I den tredje fasen, sysselsättningsfasen, skulle individen erbjudas en sysselsättning på en arbetsplats. har faserna ersatts av en mindre detaljreglerad och mer individanpassad garanti. Sysselsättningsplatserna inom den tidigare sysselsättningsfasen avvecklas successivt och ska fr.o.m. vara helt avvecklade. Jobbgaranti för ungdomar (under ) Jobbgarantin för ungdomar är ett ramprogram för ungdomar som har fyllt 16 men inte och som har varit arbetslösa under minst tre av . Syftet med jobbgarantin för ungdomar är att erbjuda ungdomar särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser på ett tidigt stadium för att de så snabbt som möjligt ska få arbete motsvarande hela sitt arbetsutbud eller påbörja eller återgå till en utbildning. Framtillden1februari2016fannsfyraolikasortersarbetspraktik:arbetspraktik, prova-på-plats, yrkeskompetensbedömning och praktisk kompetensbedömning.Nuhardessaformerslagitssammantillen:arbetspraktik,därprova- på-plats och praktisk kompetensbedömning har avskaffats medan yrkeskompetensbedömning ingår som en del av arbetspraktiken. Arbetspraktik innebär att en arbetssökande provar på att arbeta på en arbetsplats för att få yrkesorientering, yrkespraktik, arbetslivserfarenhet eller för att behålla och stärka sin yrkeskompetens . Man kan också få praktik för att förbereda sig inför att starta en näringsverksamhet.271 Regeringen lämnade ett uppdrag till Arbetsförmedlingen att utarbeta ett förslag till hur ett praktikantprogram i statliga myndigheter för personer med funktionsnedsättning kan utformas och genomföras. Praktikantprogrammet påbörjades den 1 januari 2013.272 271Arbetsförmedlingens faktablad, Arbetssökande, 2016-04, Arbetspraktik. 2013/14:1 utg.omr. 14, bet. 2013/14:AU2, rskr. 2013/14:133. BILAGA 2:BESKRIVNING AV ARBETSMARKNADSPOLITISKA INSATSER 2011–2016 2016–ska statliga myndigheter ställa praktikplatser till förfogande åt ska samordna praktikantprogram i staten för nyanlända och personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Praktikprogrammen sträcker sig . Arbetslivsinriktad rehabilitering är ett program som främst vänder sig till arbetssökandesomäroklaraöversinaegnaförutsättningar,möjligheterochkrav på arbetsmarknaden. Programmet innehåller insatser av vägledande, utredande, rehabiliterande eller arbetsförberedande insatser. Programmet är aktuellt för arbetssökande som har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning. Arbetslivsintroduktion är en förberedande insats, som infördes , med den specifika målgruppen personer vilkas dagar med sjukpenning har tagit slut eller unga med funktionsnedsättning somfyller och därmed intelängrekanfåaktivitetsersättning.Syftetmedprogrammetärattutredaoch kartlägga behovet av fortsatta insatser på Arbetsförmedlingen. har fattat beslut om att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen ska upphöra . Därför upphör programmet arbetslivsintroduktion , och det finns ingen möjlighet att fortsätta därefter. Sista anvisning till programmet skedde således den 31 januari 2016.274 Arbetsmarknadsutbildningärenyrkesinriktadutbildningsomsyftartillattöka de arbetssökandes möjligheter att få ett arbete samt att underlätta för arbetsgivarna att få arbetskraft med lämplig kompetens. Idén är att öppet arbetslösa erbjuds utbildning i yrken där det råder brist på arbetskraft i syfte att gynna tillväxten och förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Utbildningen varar normalt som längst , men undantag får göras om det krävs för att individen ska uppnå syftet med utbildningen. Förberedande eller orienterande utbildning Förberedande utbildning är upphandlad utbildning som ska förbereda för yrkesinriktadarbetsmarknadsutbildningellerannatarbetsmarknadspolitisktpro- gram. Utbildningen avser bl.a. yrkesorientering, kartläggning för att fastställa 2016/17:1 utg.omr. 14, bet. 2016/17:AU2, rskr. 2016/17:128. 274http:///nyhetsarkiv/arbetslivsintroduktion_af_upphor. BILAGA 2:BESKRIVNING AV ARBETSMARKNADSPOLITISKA INSATSER 2011–2016 utbildningsplan inför arbetsmarknadsutbildning, yrkessvenska, validering, nivåtest samt grundläggande utbildningar som förberedelse inför programmet start av näringsverksamhet. Utbildningstiden får vara längst . Programmet start av näringsverksamhet ska bidra till ökad sysselsättning genom att ge öppet arbetslösa, som har förutsättningar för att starta egen verksamhet, bidrag till försörjning under inledningsskedet av verksamheten. Regeringen har i enlighet med tillkännagivande (bet. 2014/15:AU5, rskr. 2014/15:142) i förordning beslutat omatt sänka åldern för stöd till start av näringsverksamhet till för att göra det lättare för fler att komma i fråga för detta stöd.275 Projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning Med projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning avses insatser som görs i samverkan med Arbetsförmedlingen och andra aktörer på arbetsmarknaden. Projektetskavaraavdetslagetattdetintekananordnasinomramenförövriga arbetsmarknadspolitiskaprogrammenintehellerstridermotbestämmelserom andra program. Projektet ska ha sådan inriktning att det stärker enskildas möjligheter att få och behålla ett arbete.276 Fördjupad kartläggning och vägledning Fördjupad kartläggning och vägledning är en koncentrerad utredningsinsats inom ramen för förberedande insatser. Syftet är att den sökande ska få stöd i att identifiera sina färdigheter och förutsättningar för arbete, för att kunna ta ställning till vilka insatser som kan öka möjligheterna på arbetsmarknaden.