eunbil · H40N46D24E · 2017-01-01 00:00:00 — Enligt den preliminära dagordning som framkom Godkännande av den preliminära dagordningen (ev.) Godkännande av A-punktslistan (ev.) Omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt Kommissionen kommer att presentera sitt förslag om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt. Överläggning eller samråd har inte skett om det nu aktuella förslaget. Information till skatteutskottet lämnades . Överläggning om ett pilotprojekt med generell omvänd skattskyldighet skedde med skatteutskottet och samråd med skedde . Det finns enligt EU:s mervärdesskattedirektiv möjlighet att tillämpa omvänd skattskyldighet, dvs. att köparen är skattskyldig för mervärdesskatten i stället för säljaren, på vissa varor och tjänster som är särskilt utsatta för mervärdesskattebedrägerier. tillämpar omvänd skattskyldighet på bl.a. byggtjänster. Som ett led i att bekämpa mervärdesskattebedrägerier driver ett antal medlemsstater, främst , frågan om utökad omvänd skattskyldighet. Kommissionen har kommit med ett förslag om detta. Förslaget innebär att medlemsstaterna efter tillstånd av kommissionen får möjlighet att införa omvänd skattskyldighet för alla inhemska leveranser av varor och tillhandahållanden av tjänster som överstiger per faktura under förutsättning att följande tre krav uppfylls: medlemsstaten har ett mervärdesskattegap på över gemenskapens medianvärde för mervärdesskattegapet medlemsstaten har en karusellbedrägerinivå inom sitt totala mervärdesskattegap på medlemsstaten har konstaterat att andra kontrollåtgärder inte är tillräckliga för att bekämpa karusellbedrägerier inom dess territorium Det finns dessutom en möjlighet för en medlemsstat att införa omvänd skattskyldighet om denna medlemsstat delar gräns med en annan medlemsstat som inför omvänd skattskyldighet och följande två krav är uppfyllda: det kan konstateras att det finns en avsevärd risk för att bedrägerierna flyttar till denna medlemsstat till följd av att den andra medlemsstaten inför omvänd skattskyldighet det kan konstateras att andra kontrollåtgärder inte är tillräckliga för att bekämpa bedrägerierna Det är kommissionen som bedömer om förutsättningarna för att införa omvänd skattskyldighet är uppfyllda. Åtgärden är tidsbegränsad till . Om tillämpningen av omvänd skattskyldighet visar sig innebära en betydande negativ inverkan på den inre marknaden ska kommissionen återkalla det aktuella beslutet om att tillåta en medlemsstat att tillämpa generell omvänd skattskyldighet. Med betydande negativ inverkan avses att bedrägerierna flyttar till andra medlemsstater som inte har infört omvänd skattskyldighet. Aktuella lagstiftningsförslag som rör finansiella tjänster Ordförandeskapet väntas informera om hur arbetet går med aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster. Presentation av ordförandeskapets arbetsprogram Det maltesiska ordförandeskapet ska presentera sitt arbetsprogram för Ekofin för . Ärendet har inte tidigare behandlats i . Det maltesiska ordförandeskapet framhåller i sitt övergripande program att EU står inför mer betydande utmaningar än i sin 60-åriga historia. Med det övergripande temat rEUnion vill ordförandeskapet skifta fokus från EU:s institutioner tillbaka till dess medborgare. Temat ska genomsyra de prioriteringar som ordförandeskapet lyfter, vilka rör migration, inre marknaden, säkerhet, sociala frågor, EU:s grannskap, och maritima frågor. Bland prioriteringarna på Ekofinområdet lyfter ordförandeskapet fram det fortsatta arbetet med fördjupningen av EMU och den vitbok om EU:s framtid som kommissionen väntas presentera . avser även att ta arbetet vidare med det s.k. stödprogrammet för strukturreformer (SRSP). Avseende EU:s budget avser följa upp slutrapporten från Högnivågruppen för egna medel samt säkerställa att processen avseende kommissionens ansvarsfrihet för EU:s budget 2015, genomförandet av budgeten 2017 och förberedelserna budget löper väl. På finansmarknadsområdet prioriterar ordförandeskapet det fortsatta arbetet med kapitalmarknadsunionen. Det handlar bland annat om förhandlingar med om förordningar gällande värdepapperisering och riskkapitalfonder. Man lyfter också vikten av de initiativ som syftar till att öka finansiering till små- och medelstora företag (SME:s). Vidare har ordförandeskapet för avsikt att föra arbetet framåt bl.a. med det s.k. bankpaketet, förslaget om centrala motparter samt med insättningsgarantidirektivet (). Man framför även en förhoppning om att förhandlingarna om det fjärde penningtvättsdirektivet ska kunna avslutas som ordförande. På skatteområdet planerar ordförandeskapet att föra arbetet vidare med det företagsskattepaket och momspaket som presenterades . Detta handlar bl.a. om ändringsdirektivet till det andra direktivet mot skatteundandraganden, ett initiativ rörande tvistelösningsmekanismer, nylanseringen av en gemensam konsoliderad företagsskattebas () och förslag på e-handelsområdet. Gällande förlängningen av Europeiska fonden för investeringar (Efsi) och halvtidsöversynen av EIB:s externa lånemandat avser ordförandeskapet föra vidare förhandlingarna med med förhoppning om att uppnå en politisk överenskommelse. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar ordförandeskapets arbetsprogram. Det maltesiska ordförandeskapets prioriteringar på område handlar huvudsakligen om att föra redan påbörjade initiativ framåt. Det är positivt att man planerar att ta arbetet vidare med bl.a. kapitalmarknadsunionen, åtgärder för att öka utbudet av finansieringskällor för SME:s, och bekämpning av penningtvätt. ska anta rådsslutsatser om den årliga tillväxtöversikten . Samråd skedde i om den årliga tillväxtöversikten inför möte och möte . publicerade kommissionen den årliga tillväxtöversikten . Tillsammans med bl.a. rapporten om förvarningsmekanismen och rekommendationen till euroområdet utgjorde detta starten europeiska termin. I tillväxtöversikten redovisar kommissionen sina förslag till prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken . De tre huvudsakliga förslagen till prioriteringar är att öka investeringar, fullfölja strukturreformer samt säkerställa en ansvarsfull finanspolitik. Tillväxtöversikten har liksom ett starkt fokus på sociala och sysselsättningsfrågor och lyfter fram samspelet mellan social rättvisa och tillväxt. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till rådsslutsatser om den årliga tillväxtöversikten. Regeringen välkomnar tillväxtöversikten och kan, i enlighet med rådsslutsatserna, på ett övergripande plan ställa sig bakom de prioriteringar som kommissionen föreslår. Ökade investeringar, genomförandet av strukturreformer och en ansvarsfull finanspolitik är av avgörande betydelse för att säkerställa återhämtningen i ekonomier. Regeringen ser positivt på att sysselsättning och sociala frågor ges ökad vikt som en integrerad del i årets tillväxtöversikt. är det viktigt att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna rörande den ekonomiska politiken (inklusive på skatteområdet), sysselsättningspolitiken och sociala frågor även fortsättningsvis respekteras. Årliga rapporten om förvarningsmekanismen ska anta rådsslutsatser om rapporten om förvarningsmekanismen 2017. Samråd skedde i om rapporten om förvarningsmekanismen inför möte . publicerade kommissionen rapporten om förvarningsmekanismen 2017. I rapporten undersöker kommissionen om det verkar finnas obalanser i respektive medlemsstat och motiverar varför ett antal medlemsstater kommer att bli föremål för kommissionens fördjupade granskning . är en utav de 13 medlemsstater som ska granskas till följd av den snabba bostadsprisuppgången och ökningen av hushållens bostadslån samt en minskad andel av den totala världsexporten. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till rådsslutsatser för rapporten om förvarningsmekanismen 2017. Regeringen välkomnar rapporten om förvarningsmekanismen och kommande fördjupade granskningar, som kan bidra till att tidigt upptäcka makroekonomiska obalanser. Regeringen följer noga utvecklingen kring hushållens skuldsättning i . Flera åtgärder har genomförts för att minska riskerna och regeringen är beredd att vidta ytterligare åtgärder om hushållens skuldsättning fortsätter att öka i en snabb takt. ska godkänna rekommendationen till euroområdet om riktlinjer för den ekonomiska politiken. Endast har rösträtt om rekommendationen. Samråd skedde i om rekommendationen till euroområdet inför möte och möte . publicerade kommissionen sitt förslag på rekommendation till euroområdet som helhet. Euroområdet får fem rekommendationer. Rekommendationerna handlar om att fortsätta med reformer bland annat för att öka produktiviteten och främja investeringar och jobbskapande, om finanspolitikens utformning, färdigställandet av bankunionen och EMU samt en rekommendation om sysselsättnings- och socialpolitiska aspekter. Förslag till svensk ståndpunkt Vid behandlingen av rekommendationen till euroområdet som helhet är det endast länder som har euron som valuta som har rösträtt. (ev.) Slutförandet av regleringsreformer i spåren av finanskrisen Rådet ska få information om de pågående förhandlingarna i om genomförandet av de kvarvarande reformerna inom ramen för . Samråd med skedde . för banktillsyn är en global kommitté som tar fram standarder för kapitaltäckningskrav för stora, internationellt aktiva banker. Kommitténs senaste regelverk, III, började tas fram efter finanskrisen och syftar till att stärka den finansiella motståndskraften i banksystemet. förhandlas de sista delarna av i . En överenskommelse förväntades initialt . meddelat att de behöver mer tid på sig att slutföra arbetet har överenskommelsen om de sista delarna av reformerna försenats. Kommittén ska även göra en kvantitativ analys av vilken påverkan förändringarna som diskuteras kan ha på internationellt aktiva banker. Europeiska bankmyndigheten kommer parallellt att genomföra en liknande analys för banker inom EU. Vid möte antogs slutsatser kring slutförandet av III. Rådet återupprepade där sitt stöd för arbete och noterade att slutförandet inte väntas leda till någon signifikant ökning av kapitalkraven för den europeiska banksektorn som helhet. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen stödjer genomförandet av inom EU. Regeringen anser att kapitalkraven ska utformas med hänsyn till de risker som bankernas verksamhet innebär för banksektorn och för ekonomin. Regeringen avvaktar nu den slutliga överenskommelsen från och kommer därefter att ta ställning till den. Högnivågruppen för egna medel Ordföranden för högnivågruppen för översyn av systemet för EU:s egna medel, , kommer att presentera gruppens slutrapport. Ärendet behandlades i och . informerades om sakfrågan . Som en del av uppgörelsen mellan rådet och om regleringen av budgetramen för 2014-2020 antog kommissionen, rådet och en gemensam deklaration om översyn av egna medelsystemet och inrättandet av en högnivågrupp för detta ändamål. Gruppen, som består av nio ledamöter och leds av , inledde sitt arbete . Vid Ekofin kommer att presentera gruppens slutrapport som publicerades . Rapporten består av en omfattande analys och rekommendationer. Det är inte fråga om förslag att ta ställning till eller som är föremål för förhandling. Gruppen drar i rapporten slutsatsen att tiden är mogen för en övergripande reform av EU-budgeten, vilket gruppen anser ha bekräftats av den inter-institutionella konferensen med nationella parlament i . Styrande faktorer för en reform anges bl.a. vara framväxten av nya politiska prioriteringar (såsom yttre gränser, migration och säkerhet) i kombination med UK:s utträde ur EU. Rekommendationerna rörande reformer av inkomstsidan kan enligt gruppen genomföras inom ramen för nuvarande fördrag och anses i kombination med en förskjutning av utgifterna mot en högre andel produktion av kollektiva nyttigheter kunna leda till utgiftsminskningar på medlemsstatsnivå. Beträffande utgiftssidan rekommenderar gruppen en förskjutning av utgifterna mot politikområden som generar högst europeiskt mervärde, såsom skydd för yttre gränser, säkerhet, försvar och klimatåtgärder. Åtgärder på dessa områden anses kunna motivera nya vägar att finansiera utgifter. Gruppen argumenterar för att befintliga egna medel (tullintäkter) och BNI-baserade intäkter bör behållas. Rapporten identifierar möjliga alternativ för baser för nya egna medel kopplade till den inre marknaden. Dessa inkluderar en reformerad momsbaserad inkomstkälla, en EU-bolagsskatt - som båda anses främja en effektiv inre marknad och understödja bekämpning av skattebedrägeri och undandragande - samt en finansiell transaktionsskatt, eller annan skatt på finansiella aktiviteter. Rapporten nämner också tänkbara baser för nya intäktskällor knutna till energiunionen, miljö-, klimat- och transportpolitik: en koldioxidskatt, intäkter från handel med utsläppsrätter, elskatt, bränsleskatt, skatt på fossila energikällor samt indirekt skatt på varor importerade från produktionssystem med höga utsläpp. Vidare nämner rapporten intäktströmmar som följer av reglering av verksamheter som är avgiftsbelagda på EU-nivå som kompletterande inkomstkällor. Rapporten betonar att rekommendationerna syftar till att finna delvis nya former för finansieringen, inte att öka intäkterna (eller utgifterna). Detta skulle innebära att nya intäktskällor delvis skulle ersätta BNI-komponenten och att den andel som finansieras genom denna därmed skulle bli mindre, men likväl fortleva som den del av systemet som täcker de fastställda utgifterna. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen har följt arbetet i högnivågruppen nära och välkomnar en presentationen av slutrapporten. Stats- och regeringscheferna kom vid ER överens om vilket system för EU:s egna medel som skall gälla för . Högnivågruppen har därför dragit slutsatsen att de förslag som kan bli resultatet av högnivågruppens arbete bör ha bäring på perioden . Regeringen delar den bedömningen. Regeringen anser att nuvarande system huvudsakligen är ändamålsenligt och fungerar väl. Det är dessutom viktigt med en rättvis och rimlig bördefördelning i finansieringen av EU-budgeten. Regeringen kommer att studera och analysera rapportens slutsatser och rekommendationer. Det har i skrivande stund inte meddelats några övriga frågor.