rfr · H40WRFR12 · 2017-01-01 00:00:00 — Efter förslag från kulturutskottet beslutade riksda- gen 2005 om ett tillkännagivande som innebar att regeringen tydligare skulle redovisa för bl.a. hur idrottsrörelsen utnyttjar de bidrag som staten beviljar. Regeringen presenterade senare en proposition där man menade att synpunkter hade tillgodosetts. –I budgetpropositionerna –2016 har regeringen konstaterat att aktivitetsnivån inom barn- och ungdomsidrotten har minskat. Regeringen hänvisar till det statistiska underlag som LOK- statistiken ger, vilket omfattar barn och ungdomar mellan . Re- geringen har inte gjort någon närmare analys av skälen till denna minsk- ning. –Regeringen har rapporterat att LOK-stödet fördelas mellan könen så att går till flickor och till pojkar. Vidare har regeringen rapporterat att flickor med utländsk bakgrund är underrepresenterade i för- eningsidrotten. LOK-stöd tillfaller främst medelstora och socioekonomiskt välmående kommuner medan små kommuner på landsbygden och i gles- bygden får minst stöd. –Regeringen har inte gjort någon rapportering till kopplat till att stöd lämnas till verksamheter som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv. –När det gäller regeringens bedömning av resultatet av stödet har regeringen förklarat att idrotten tar ett betydande ansvar för användningen och priori- teringen av det statliga stödet och att den statliga styrningen av stödet där- för har kunnat minska i omfattning. Regeringen har dock uppmärksammat frågan om att särskilda grupper behöver stöd, t.ex. att man bör få med barn och unga från socioekonomiskt svaga grupper som är underrepresen- terade i föreningsidrotten. 9 REGERINGENS RAPPORTERING TILL granskade statens stöd till idrottsrörelsen och folk- bildningen.228 För idrottsfrågorna genomfördes dels en ingående kartläggning av statens stöd till idrotten med tonvikt på perioden –2004, dels en analys av RF:s myndighetsutövning i frågor om statens stöd till idrottsrörelsen. Den övergri- pande revisionsfrågan var om regeringens styrning, kontroll, uppföljning och återrapportering till när det gäller statsbidragen till idrottsrörelsen och folkbildningen fungerade väl. När det gällde idrottsstödet ansåg bl.a. att regeringens rap- portering i budgetpropositionen om stödet till idrotten saknade såväl informa- tion om flera återrapporteringskrav som jämförbar statistik för de återrappor- teringskrav som presenterades. Somexempel påpekade man att regeringen inte redovisade hur bidraget fördelades mellan bredd- och elitverksamhet eller den könsmässiga fördelningen på idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet . slutsats blev därmed att regeringens resultatbedöm- ning inte gjorde det möjligt för att bedöma om syftena med statsbi- draget till idrotten uppfylls. ansåg följaktligen att regeringen borde förtydliga sin återrapportering av idrottsstödet så att det blir möjligt att kontinuerligt följa användningen av samtliga statliga medel och bedöma i vil- ken mån syftena med statsbidraget uppfylls. Med anledning av rapporten lämnade en framställ- ning om statens stöd till idrottsrörelsen och folkbildningen till . Efter förslag från kulturutskottet beslutade om ett tillkännagivande som innebar att regeringen tydligare skulle redovisa för bl.a. hur idrotts- rörelsen utnyttjar de bidrag som staten beviljar.229 I den tidigare nämna idrottspolitiska propositionen 2009 redovisade rege- ringen till att man ansåg att tillkännagivandet var slutbehandlat ef- tersom man i denna redovisade vilka åtgärder man skulle vidta för att förbättra uppföljningen, utvärderingen och återrapporteringen till riksdagen.230 I budgetlagen (2011:203) anges att regeringen i budgetpropositionen ska lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat om.231 Regeringens rapportering om sta- tens stöd till idrottsrörelsen redovisas i resultatredovisningen i budgetpropo- sitionen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Reger- ingen har i flera redovisningar pekat på att har regeringens uppdrag att genomföra en regelbunden och långsiktig uppföljning av statens 228Riksrevisionen, Offentlig förvaltning i privat regi – statsbidrag till idrottsrörelsen och folkbildningen, RIR 2004:15. 2004/05:RRS7, bet. 2004/05:KrU6, rskr. 2004/05:196. 2008/09:126. 23110 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). 9 REGERINGENS RAPPORTERING TILL stöd till idrotten. De resultat redovisar ger enligt regeringen förbättrade möjligheter att bedöma om syftena med statsbidraget uppfyllts. Regeringen baserar i stor utsträckning redovisningen till på underlag som har tagit fram. Därutöver redovisas uppgifter från RF. Av regeringens redovisning i budgetpropositionerna för åren 2012–2017 finns ett antal frågor när det gäller barn- och ungdomsidrotten som har åter- kommit.232 I det följande redovisas dessa frågor. I budgetpropositionerna –2016 har regeringen konstaterat att aktivitetsnivån inom barn- och ungdomsidrotten har minskat. Regeringen hänvisar till det statistiska underlag som LOK-statistiken ger, vil- ket omfattar barn och ungdomar mellan 7 och 20 år.233 omfattar LOK-stödet åldern 7–och ledare i åldern 13–. Regeringens redovisning för avser statistik . Nedan framgår re- geringens rapportering till . I budgetpropositionen anges följande: Aktivitetsnivån inom barn- och ungdomsidrotten har minskat . Denna tendens baseras på en minskning i det statliga lokala aktivitets- stödet (LOK-stödet) till idrotten. –2011 sjönk antalet stödberättigade deltagartill- fällen och antalet bidragsberättigade sammankomster . minskade andelen unga i åldern 7–med . Detta indikerar att den faktiska aktivitetsnivån i den organiserade barn och ungdomsidrotten minskat i en om- fattning som inte kan förklaras med hänvisning till variationer i ungdoms- populationen. En närmare granskning av LOK-stödsstatistiken visar dessutom att ned- gången är störst bland äldre ungdomar (13–) och hos flickor.234 Detta förhållande uppmärksammandes även året därpå i budgetpropositionen . Under en följd av år har antalet redovisade LOK-stödsberättigade deltagar- tillfällen minskat vilket inte kan förklaras av minskade barnkullar. går det att urskilja en viss utplaningstendens såtillvida att antalet del- tagartillfällen har förblivit relativt oförändrat, trots att barnkullarna har fortsatt att krympa. Enligt LOK-statistik beviljades idrottsför- eningar aktivitetsbidrag för knappt 53 miljoner deltagartillfällen, vilket är en nedgång jämfört med . I fråga om sammankomster har det skett en motsvarande minskning med från 2004 till 2012.235 I budgetpropositionen återkommer regeringen till med ex- akt samma formulering om att enligt LOK-stödsstatistiken minskar barn- och ungdomsidrotten. Däremot redovisas LOK-statistik, och man uppger 232Budgetpropositionerna för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 2012–2017. 2013/14:1 utg.omr. 2014/15:1 utg.omr. 9 REGERINGENS RAPPORTERING TILL att idrottsföreningar beviljades aktivitetsbidrag för 52,3 miljoner deltagartill- fällen, vilket är en nedgång jämfört med . I fråga om sammankomster har det skett en motsvarande minskning med . Minskningen i antalet deltagartillfällen inom idrottsrörelsen sker från höga nivåer.236 Av den senaste budgetpropositionen framgår att deltagarantalet i åldern 7–20 var i stort sett oförändrat 2014 i förhållande till 2013. första året då alla ungdomar i åldersgruppen 21–25 som idrottade i föreningar var bidragsberättigade, vilket ledde till en ökning med 4,5 miljoner deltagar- Regeringen har inte gjort någon närmare analys av skälen till denna minsk- ning, men det finns några exempel på regeringens syn på vad minskningen kan I budgetpropositionen menar regeringen att en av anledning- arna till att deltagandet inom föreningsidrotten minskar bland ungdo- mar kan vara att utbudet och deltagandet i icke-föreningsdrivna motionsakti- Regeringen hänvisar till RF:s mätningar som visar att de tio mest populära motions- och idrottsaktiviteterna för barn och ungdomar 2013 var löpning, promenad/power walk, fotboll, styrketräning, cykling/mountainbike, simning, gruppträning/aerobics, dans, skidor/snowboard och innebandy. stor del av dessa motionsaktiviteter bedrivs enskilt eller i andra former än för- Detta kan bero på att föreningsidrotten inte alltid erbjuder verk- samhet på en nivå som passar ungdomsgruppens förändrade ambitioner och Regeringen noterade även att kostnaderna för att delta i barn- och ungdoms- idrotten har ökat, bl.a. genom extra avgifter för exempelvis cuper och tränings- Det kan även vara så att föreningarnas krav på det idrottsliga engage- manget hos den enskilda deltagaren har ökat. Ur ett folkhälsoperspektiv är det enligt regeringen positivt att människor motionerar, oavsett form. Föreningsidrotten har dock andra mervärden, såsom demokratisk delaktighet, social gemenskap och idealitet, vilket färre får ta del av om deltagandet inom föreningsidrotten minskar.238 Även i resultatredovisningen hänvisar regeringen till att avgifterna för att delta har ökat, vilket enligt regeringen kan vara en orsak till att det fort- farande finns grupper som i mindre utsträckning deltar i idrotten.239 9.2.2 Fördelning av stödet När det gäller könsfördelningen i det statliga LOK-stödet finns uppgifter i re- geringens resultatredovisning i några budgetpropositioner, bl.a. . Där framgår att det statliga LOK-stödet hade fördelats så att gick till flickor och till pojkar 2010.240 2015/16:1 utg.omr. 2016/17:1 utg.omr. 2014/15:1 utg.omr. 2015/16:1 utg. omr. 2012/13:1 utg.omr. 9 REGERINGENS RAPPORTERING TILL I budgetpropositionen uppges att när det gäller antalet deltagartill- fällen 2012 svarade flickor för och pojkar för . Statistiken indikerar att pojkar är mer aktiva inom idrotts- rörelsen än flickor och att skillnaderna därefter tilltar . Detta betyder enligt regeringen inte nödvändigtvis att det är fler pojkar än flickor som idrottar inom idrottsrörelsen, utan det kan bero på att pojkar är aktiva fler gånger än flickor. I budgetpropositionen redovisar regeringen att när det gäller anta- let deltagartillfällen svarade flickor för och pojkar för 2014. Motsvarande fördelning 2013 var för flickor och för pojkar. Förändringen härleddes till att bland antalet deltagartillfällen i ål- dersgruppen 21–var andelen kvinnor och andelen män . Som framgått ovan höjdes gränsen för LOK-stöd till fr.o.m. 2014.241 I några budgetpropositioner kommenterar regeringen könsfördelningen inom den särskilda satsningen Idrottslyftet. Man nämner att när Idrottslyftet startade var könsfördelningen jämnare bland de barn och ungdomar som deltog i Idrottslyftets aktiviteter än vid mätningen 2011/2012.242 Regeringen uppger dock inte hur den exakta könsfördelningen var . I en senare budgetproposition preciserar regeringen könsfördelningen inom Id- rottslyftet. var det flickor och pojkar som deltog i Idrottslyftets aktiviteter. var motsvarande fördelning –55 procent.243 Den könsmässiga fördelningen mellan olika idrotter och förbund uppmärk- sammas i budgetpropositionen . Den visar att ridsport, konståkning och gymnastik är tre idrotter där andelen kvinnliga medlemmar uppgår till mellan . Andelen manliga medlemmar är däremot störst i idrotter som ishockey, amerikansk fotboll och flygsport, där är män. Denna könsfördelning mellan idrotterna har varit tämligen under senare år.244 Regeringen berör också frågan om etnicitet och kulturell mångfald i sin analys samt sina slutsatser i budgetpropositionen . Statistiken visar att flickor med utländsk bakgrund är förhållandevis svagt representerade i för- eningsidrotten. Sammantaget är människors tillgång till och förutsättningar för idrott och fysisk aktivitet ojämnt fördelade i samhället. Syftet med stödet i dessa delar har enligt regeringen inte uppnåtts fullt ut.245 Vidare har regeringen rapporterat att medelstora och socioekonomiskt väl- mående kommuner fick mest LOK-stöd. Minst stöd fick små kommuner hu- vudsakligen belägna i landsbygd eller glesbygd, enligt beräkningar av stödet 2016/17:1 utg.omr. 2014/15:1 utg.omr. 2015/16:1 utg.omr. 2014/15:1 utg.omr. 2013/14:1 utg.omr. 9 REGERINGENS RAPPORTERING TILL 2013, där föreningarnas LOK-stöd ställdes i relation till befolkningen i berörd ålder i respektive kommun.246 Som tidigare framgått ska stöd till barn och ungdomar lämnas till verksam- heter som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv. I regeringens rapportering till har inte regeringen gjort någon redovisning som visar på att stödet också lämnas till verksamheter som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv. 9.3 Regeringens bedömning av resultaten av statens stöd Regeringen har redovisat för att aktivitetsnivån inom barn- och ung- domsidrotten har minskat. Regeringen har dock inte redovisat att man har för avsikt att ställa några krav på RF för att RF i sin tur ska komma till rätta med den minskade aktivitetsnivån. När det gäller ansvarsfördelningen mellan sta- ten och idrottsrörelsen har regeringen i stället uttryckt sitt förtroende för att RF och dess medlemsförbund tar ansvar för att de mål som staten har fastställt för bidragen till idrottsrörelsen uppfylls. I flera budgetpropositioner har reger- ingen uttryckt detta på följande sätt: Idrotten tar ett betydande ansvar för användningen och prioriteringen av det statliga stödet, varför den statliga styrningen av stödet till idrotten har kunnat minska i omfattning.247 I budgetpropositionen uppmärksammade regeringen att de medel som ställts till förfogande för idrottens barn- och ungdomsverk- samhet i form av lokalt aktivitetsstöd och den särskilda satsningen Idrotts- lyftet har gett idrottsrörelsen förbättrade möjligheter att utvecklas och även nå nya grupper av flickor och pojkar, unga kvinnor och män. Genom de ökade resurser som tillförts idrottsrörelsen har stödet även kunnat ökas såväl för idrottens centrala organisationer som för elitsatsande idrottsutövare. Idrottsrörelsen har getts stor frihet att under eget ansvar dis- ponera statens stöd. Trots detta visar CIF:s kartläggning att aktivitetsnivån inom barn- och ungdomsidrotten har minskat under senare år.248 Regeringen uppgav att man följde dessa frågor och att man skulle föra en dia- log med RF om vad förbundet skulle göra med anledning av denna utveckling. Regeringen har dock inte återkommit till med en rapportering om resultatet av denna dialog. Däremot har regeringen återkommit i frågan om att särskilda grupper be- höver stöd. 2015/16:1 utg.omr. 2012/13:1 utg.omr. 17, s. 24. (Regeringen hade även året innan gjort ett identiskt ställningstagande, se prop. 2011/12:1 utg.omr. 17, s. 24) 2012/13:1 utg.omr. 9 REGERINGENS RAPPORTERING TILL Regeringen anser att det är av särskild vikt att stärka barnrättsperspektivet inom idrotten och att attrahera barn och unga från socioekonomiska grup- per som är underrepresenterade inom föreningsidrotten. Det är viktigt att alla unga får samma möjligheter att delta och vara en del av idrottsrö- relsen. Idrotten ska vara till för alla, oavsett bakgrund, ambitionsnivåer och förutsättningar. En del i detta är att stärka arbetet med hbtq-frågor. Mot bakgrund av att flickor med utländsk bakgrund deltar i mindre omfattning i idrottsverksamheten än andra anser regeringen att särskilda insatser bör riktas mot denna grupp. Att engagera fler unga med utländsk bakgrund både som aktiva och ledare kan komma att ställa krav på idrottsrörelsen att finna nya sätt och metoder för att organisera och rekrytera. Regeringen strävar efter att fler barn och ungdomar ges möjlighet att delta i idrottsföreningarnas verksamhet. Regeringen föreslår därför att stö- det till idrotten ökar med 2016 och beräknar att stödet därefter succesivt ökar till . Detta tillskott är utöver den tidigare aviserade satsningen på . Sammantaget beräknas därmed stödet till idrotten öka med . Svensk idrott ges därigenom förutsättningar att främja en utveckling där avgifter och övriga kostnader inom barn- och ungdomsidrotten kan hållas på en låg nivå samt bidra till en bättre etable- ring av nyanlända.249 Över tid har regeringen redovisat att Idrottslyftet är en särskilt satsning som genomförs och de medel som har avsatts för ändamålet. Regeringen har inte närmare redovisat några resultat av satsningen i resul- tatredovisningen till . Exempel på omfattningen av satsningen redo- visas i budgetpropositionen där det framkom att Totalt sett, på föreningsnivå, har ungefär 12 000 föreningar genomfört drygt 27 000 projekt med nästan 1 300 000 deltagare. Av deltagarna var flickor och pojkar.250 Det framgår dock inte tydligt vilken period som avses. Ofta redovisas hur många förbund (SF) som har deltagit och vilka områden som satsningen har omfattat. I budgetpropositionen skriver regeringen att den utvärdering av Idrottslyftet som initierats av RF visar att satsningen bidrar med värden till barn- och ungdomsidrotten. konstaterar man att Idrottslyftets av- tryck är begränsat. Regeringen redovisar iakttagelser som görs: •En betydande del av beviljade projektmedel går till rekryteringsaktiviteter trots att rekrytering inte tillhör idrottens stora utmaningar. •Tilldelningen av medel skuggar i stor utsträckning det lokala aktivitetsstö- det (LOK-stödet) och är inte ett resultat av strategiska beslut kopplat till behov eller potential. •Samverkan mellan SDF, och SF är begränsad och utgör inte det sam- lade stöd som krävs för att programmet ska fungera som tänkt. Därutöver gör inte regeringen någon analys eller redovisar resultat som har uppnåtts med de statliga medlen.251 2015/16:1 utg.omr. 2013/14:1 utg.omr. 2015/16:1 utg.omr. 2016/17:12 9 REGERINGENS RAPPORTERING TILL konstaterade i sin granskning av idrottsstödet 2004 att det bl.a. saknades en uppföljning och återrapportering till av hur bidra- get till idrotten fördelades bl.a. mellan bredd och elit. En sådan uppföljning saknas alltjämt. I en intervju med framkom att regeringen redovisar inriktningen på idrottspolititiken i regleringsbrevet, där beslut om riktlinjer in- går, i budgetpropositionen och i samband med de fördjupade uppföljningsupp- dragen som ges till CIF.252 10 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömningar Uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömningar i korthet –Regeringens rapportering till behöver bli bättre. Staten har över- låtit myndighetsutövningen att fördela statsbidrag till RF och som ska fördela de statliga bidragen i enlighet med vad regeringen bestämmer. Dock har varken den nuvarande regeringen eller tidigare regeringar säker- ställt att bidragen har fördelats med utgångspunkt från de mål och syften som är fastställda för bidragsgivningen så att det är möjligt att följa an- vändningen av de statliga bidragen och bedöma i vilken mån syftena med statsbidraget uppfylls. uppmärksammade detta i en gransk- ning 2004. beslutade efter förslag från kulturutskottet om ett tillkännagivande om att regeringen tydligare skulle redovisa för bl.a. hur idrottsrörelsen utnyttjar de bidrag som staten beviljar. De brister som låg till grund för tillkännagivande 2005 kvarstår i stor utsträckning . –Det behövs en översyn av statens stöd till idrottsrörelsen. Å ena sidan syf- tar statens idrottspolitik till att stödja en fri och självständig idrottsrörelse. Å andra sidan är statsbidragets syfte bl.a. att stödja verksamheter som bi- drar till att utveckla barns och ungdomars intresse för motion och idrott. Staten ger i bidrag till idrottsrörelsen . Akti- vitetsnivån inom barn- och ungdomsidrotten har dock minskat. Det är färre flickor än pojkar som får del av de statliga bidragen. Aktivitetsnivån är lägre hos resurssvaga grupper och barn med funktionsnedsättning. Flickor med utländsk bakgrund idrottar i betydligt mindre utsträckning än pojkar med utländsk bakgrund. Det saknas en systematisk uppföljning av barn- rättsperspektivet. Resultaten har inte förbättrats trots att anslagen har ökat. Statsbidragets funktion som styrmedel behöver därför utvecklas. –Såväl statens styrning av stödet till idrottsrörelsen som anslagsposternas utformning och villkoren för statsbidraget behöver ses över. Även om id- rotten är fri och självständig är inte staten förhindrad att ställa villkor för de statliga medlens användning. Staten ska vidare följa upp resultatet och vidta åtgärder när villkoren inte uppfylls. Staten behöver se till att endast barn- och ungdomsidrott som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv får bidrag. Inom ramen för stödet till barn- och ungdomsidrotten behöver bl.a. föl- jande områden uppmärksammas: socioekonomiska förhållanden, jämlik- het, jämställdhet och möjligheterna för barn och ungdomar med funktions- nedsättning att ingå i den idrottsliga gemenskapen. Vidare behöver frågan om att motverka och hanterar kränkningar behandlas. 10 UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR – Det är vidare oklart i vilken omfattning kränkningar av barn och ungdomar sker inom idrotten. som gäller för idrottsrörelsen Det finns t.ex. en preskriptionstid för anmälningar som kan bli föremål för bestraffning. Denna är endast . Det innebär att en anmälan måste göras senast från det att förseelsen be- gicks eller blev känd. Reglerna är bindande för alla SF, föreningar, en- skilda medlemmar och idrottsaktiebolag. Det är väsentligt att det finns ru- tiner och en tydlig hanteringsordning som främjar att kränkningar och övergrepp uppdagas och åtgärdas oavsett när händelsen har inträffat. Utskotten har till uppgift att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut. Av reger- ingsformen framgår att ”varje utskott följer upp och utvärderar riksdagsbeslut inom utskottets ämnesområde”. (KrU) har mot denna bak- grund följt upp den statliga idrottspolitiken med inriktning på barn och unga. Uppföljningen har genomförts av KrU:s uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Gruppen vill också nämna att efter förslag från ett enigt kulturut- skott beslutade om ett tillkännagivande som innebär att re- geringen bör ta initiativ till en dialog med idrottsrörelsen för att fler barn och unga med funktionsnedsättning ska nås och inkluderas i idrottsverksam- heten.253 beslut visar enligt gruppen på den vikt alla riksdagspar- tier fäster vid att alla barn och unga ska kunna vara en del av den idrottsliga gemenskapen. Inledningsvis vill KrU:s uppföljnings- och utvärderingsgrupp framhålla att idrotten är en betydelsefull arena för ett stort antal barn och ungdomar i Sve- rige. Regelbunden fysisk aktivitet har många positiva effekter, t.ex. förbättrad koncentrationsförmåga, ökad inlärningsförmåga, ökad muskelstyrka, bättre kondition och mindre risk för belastningsskador. Tidiga positiva upplevelser av motion och idrott har vidare stor betydelse för individens benägenhet att vara fysiskt aktiv senare i livet. Därför påverkar barns och ungdomars idrotts- vanor inte bara deras hälsotillstånd momentant utan även deras framtida hälsa. När idrotten fungerar som bäst bidrar den också till att barns lika värde stärks och utvecklas. I detta sammanhang vill gruppen lyfta fram idrottsrörelsens be- tydelse genom bl.a. det ideella arbetet som utförs framför allt i föreningarna och som gör det möjligt för barn och ungdomar runt om i landet att idrotta. Gruppen vill därför understryka att idrottsrörelsen bedriver ett betydelsefullt arbete, inte minst genom alla ideellt arbetande idrottsledare. I denna uppfölj- ning uppmärksammas dock framför allt den utvecklingspotential som finns när det gäller statsbidragets funktion som styrmedel för att säkerställa att använd- ningen av medlen ligger i linje med de mål och syften som har fastställts för bidragsgivningen. 2016/17:KrU4. 10 UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR beslutade om de nuvarande målen och inriktningen för den statliga idrottspolitiken. Idrottspolitiken ska sträva efter att uppmuntra och ge möjligheter till barns, ungdomars och vuxnas motion och idrott i syfte att främja en god folkhälsa. Utgångspunkten är att folkhälsa i sig är en viktig del av det svenska välfärdssamhället. Det ligger i hela samhällets intresse att främja människors möjlighet att utöva idrott och motion utifrån sina egna in- tressen och förutsättningar.