rfr · H40WRFR18 · 2017-06-19 00:00:00 — Offentlig utfrågning om åtgärder för lägre sjukfrånvaro och om hanteringen av regionala skillnader i sjukförsäkringen Riksdagstryckeriet, , 2017 bjöd in till en offentlig utfrågning om åtgärder för lägre sjukfrånvaro och hanteringen av regionala skillnader med socialförsäkringsminister , myndigheter, organisationer och forskare. I det följande redovisas programmet, en förteckning över deltagare, en utskrift av de stenografiska uppteckningar som gjordes vid utfrågningen och de bilder som visades av föredragshållarna under deras presentationer. Tid: 9.00–12.00 ordförande (S) Pass I: Åtgärder för lägre sjukfrånvaro och hanteringen av regionala skillnader Panel med företrädare för: •SKL, , , Akademikeralliansen •Arbetsgivarverket, OFR, Saco-S, •Svenskt Näringsliv, LO, PTK •Försäkringskassan, Arbetsförmedlingen och Pass II: Forskning på området , docent i nationalekonomi Pass III: Frågestund Utskottets ledamöter ställer frågor till talarna och övriga inbjudna. vice ordförande (M) PROGRAM 2016/17:RFR18 i (LO) Stenografiska uppteckningar från den offentliga utfrågningen (S), ordförande i socialförsäkringsutskottet: Jag vill som ordförande i socialförsäkringsutskottet hälsa er alla varmt välkomna hit till den offentliga utfrågningen. Det är med fokus på åtgärder för lägre sjukfrånvaro och hur vi hanterar de regionala skillnaderna man kan se i sjukförsäkringen. Jag tänker att vi alla härinne vet baksidan av ohälsan och hög sjukfrånvaro, hur det drabbar den enskilda, hur arbetsplatser och arbetsgivare förlorar viktig kompetens och hur vårt gemensamma samhälle har höga kostnader som man hade behövt lägga på andra delar för att kanske motverka den ohälsa som skapas. Ser man det historiskt men också tycker inte jag att det är svårt att se att det är en av våra allra största välfärdsutmaningar att hantera. För att vända den utvecklingen vet vi att det krävs en kraftsamling från många olika aktörer. Många är samlade här . Det kommer att vara spännande framför oss. Fokus är på: Var är vi nu? Vad kan vi gemensamt göra för att säkra friska arbetsplatser och så låg sjukfrånvaro som möjligt? Det kräver också samarbete och samverkan och kanske nya åtgärder och nya sätt att ta sig an välkända problem. För oss i socialförsäkringsutskottet och våra vänner från arbetsmarknadsutskottet, utbildningsutskottet och socialutskottet är den här dagen ett sätt att öka våra kunskaper som ledamöter, att ta del av parternas arbete så här efter handslaget om friskare arbetsplatser, att få del av myndigheternas tankar och diskussioner om vad mer som behöver göras och också få in forskningsperspektivet på de frågorna. Vad kan vi som ledamöter lära och tänka annorlunda på det arbete som vi har framför oss? Med de orden vill jag välkomna dagens första talare. Det är socialförsäkringsminister . Pass I: Åtgärder för lägre sjukfrånvaro och hanteringen av regionala skillnader Socialförsäkringsminister : Tack så mycket. Jag är otroligt glad att vi har den här dagen i ett ämne som är väldigt viktigt för . När jag tillträdde som socialförsäkringsminister tyckte jag att det var ett ganska märkligt sammanhang att komma in i. Å ena sidan möttes jag av prognoser som visade en brant stigning av sjuktalen . Å andra sidan kunde jag konstatera den totala frånvaron av en offentlig debatt eller problemformulering kring de då ökande sjukskrivningarna. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vi var ganska få som såg det möjliga kommande berget framför oss och den möjliga toppen som vi har sett med tyvärr alltför återkommande regelbundenhet. Vi som var aktiva och arbetade med frågan om sjukskrivningar 2003 minns hur läget var då när vi var världsmästare i sjukfrånvaro i . Jag var själv en lokalfacklig företrädare i och mötte väldigt många av de kvinnor som sedan aldrig kom tillbaka till arbetsmarknaden igen. För mig blinkade varningslamporna röda . Återigen kunde vi se ökningen i den offentliga sektorn framför allt bland kvinnor och hur det sakta spred sig över arbetsmarknaden. En sak var både jag och kollegorna i regeringen väldigt fast övertygade om. Det var att historien och det som skedde därefter med att alldeles för många människor blev utslagna av sin sjukfrånvaro och inte kom tillbaka till arbetsmarknaden igen ville vi inte uppleva. Det finns olika sätt att möta en sådan uppgång i sjukförsäkringen. Man kan göra det genom rent mekaniska instrument genom att justera i sjukförsäkringen, genom att införa till exempel en bortre tidsgräns. Men det var inte den här regeringens vilja den här gången. Därför avskaffade vi den bortre parentesen väl medvetna om att vi då behövde göra betydligt fler saker för att få kontroll på sjukfrånvaron. presenterade vi ett brett åtgärdspaket för att minska sjukfrånvaron. Det var 25 olika åtgärder inom sju olika områden. Målsättningen med det breda paketet var naturligtvis att inte bara använda sig av verktyget att skruva i sjukförsäkringen och därmed nå en snabb effekt på sjukfrånvaron, som vi vet ger väldigt drastiska effekter för de enskilda individerna. I stället har vi försökt att fokusera på att skapa en sjukförsäkring som ska ge en ekonomisk trygghet men framför allt fler vägar tillbaka till hälsa och arbete. Vi vet att åren 2010–2014 skedde allt färre bedömningar av arbetsförmågan vid 90- och 180-dagarsgränsen. Det innebar att många gick igenom försäkringen och sedan mötte den bortre parentesen utan att kanske få det stöd som de behövde för att komma tillbaka i hälsa och arbete. Tillsammans med att vi såg ökningen av sjuktalen 2010–2014 såg vi att det ledde till ett väldigt högt tryck på verksamhet. Därför var en av de viktiga sakerna som vi behövde göra ganska snabbt för att ta itu med den ökande sjukfrånvaron att förstärka anslag. Det gjorde vi med nästan en kvarts miljard på årsbasis för att de skulle kunna höja kvaliteten i sin handläggning och för att fler människor skulle få sin arbetsförmåga bedömd vid 90- och 180-dagarsgränsen men också förhoppningsvis stöd, hjälp och vägar tillbaka till arbete igen. Det går inte att enbart fokusera på sjukförsäkringen för att möta utvecklingen med de stigande sjuktalen. Det är inte effektivt, och det är inte en bra väg framåt. Därför väljer vi nu i stället att grunda för hälsa. I vårt åtgärdspaket ligger åtgärder för ökad jämställdhet, en god arbetsmiljö och goda förutsättningar för anpassning på arbetsplatsen och möjligheteter till omställning till annat arbete. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Ska vi nå en långsiktigt låg och stabil sjukfrånvaro i måste vi göra rätt redan från början när en människa riskerar en ohälsa. Sjukfrånvaron i ser mycket olika ut både mellan olika sektorer på arbetsmarknaden och mellan olika län och landsändar. Regeringens mål är en låg och stabil sjukfrånvaro . Det betyder också att frågan om skillnader mellan olika län i är en viktig fråga. måste vi inse att regionala skillnader i sig inte är problemet. Det är de osakliga skillnaderna som vi måste hitta och ändra. Våra län ser olika ut med olika befolkningssammansättning. De är lite yngre i än i landet i övrigt, och det bor lite fler kvinnor i än i landet i genomsnitt. Vi utbildar oss på många olika ställen. Vi arbetar på olika ställen. Därför ser också sjukfrånvaron olika ut över landet. Det är ganska naturligt att det är vissa variationer. Men när vi skärskådar länssiffrorna kan vi också se variationer som befolkningssammansättningen inte kan förklara. Där och då måste De osakliga regionala skillnaderna är såklart inte okej. Regeringen har gett ett uppdrag till och i det här fallet för att analysera de regionala skillnaderna. Det arbetet kommer, och det måste fortsätta. I det blir det alltmer tydligt för oss hur viktig samverkan är mellan sjukförsäkringen och hälso- och sjukvården. Vägen framåt måste vara mer dialog men såklart också möjlighet att jämföra och följa upp. Det arbetar regeringen brett för genom och men också genom den överenskommelse som vi har tecknat med Kommuner och Landsting som omfattar nästan . Det är så vi motverkar regionala skillnader och ger alla invånare en god försäkring. Jag vill ge ett litet exempel från i går för att ändå måla upp bilden av vad samverkan kan möjliggöra. Då var jag i en liten kommun och besökte tillsammans med . har intresserat mig . Där har man en väldigt spännande samverkan mellan politik, och hälso- och sjukvården. Man har tagit ett brett grepp och sagt: Vi ska inte bara sänka sjukfrånvaron och öka hälsan i kommunen utan i hela kommunen, inte bara för medarbetarna i kommunen utan i hela . Man har arbetat med en rehabiliteringskoordinator på Närhälsan där man också har haft närvaro från . Man har utbildat chefer i kommunen och politiker. Man ser till att det för medarbetare i kommunen ska finnas en planering för återgång i arbete efter ett sjukfall. Man har nått fantastiska resultat inte minst för de många kvinnor som ofta är drabbade av ohälsa. Faktum är att man har lyckats sänka sjukpenningtalet på årsbasis för kvinnor ned till sex. Man är väldigt nöjd med det. Det handlar om snabba insatser, snabba kontakter och en plan för återgång i arbete. Har de inget arbete är det samarbete med andra delar av kommunen. Det har lett till kortare sjukskrivningar och att fler kommer tillbaka igen. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det är faktiskt helt fantastiskt. De goda exemplen finns. Men som de säger själva: Det handlar om samverkan och att vi bygger vår samverkan med respekt för varandras olika roller på , i hälso- och sjukvården och i kommunen och bygger en tillit för varandras olika professioner och delar i att lösa detta. Det är otroligt spännande. Det är också det som är målet med vårt arbete, att få till de tidiga interventionerna, det tidiga stödet och den tidiga planen för återgång till hälsa och arbete för människor igen. Vi behöver människor på arbetsmarknaden och inte i sjukskrivning. En av de viktiga sakerna som vi har kompletterat regeringens åtgärdsprogram med är Samling för friskare arbetsplatser. Där har arbetsmarknadens parter tillsammans klivit fram och sagt: Vi är beredda att ta ett ansvar för att skapa ett bättre förebyggande arbete, friskare arbetsplatser och tillse att vi har en låg sjukfrånvaro. Arbetsmarknadens parter inser att det gynnar alla. Det gynnar individen, det gynnar arbetsgivaren och det gynnar samhället. Det här blev resultatet av, vilket jag blev väldigt glad över, att jag lade fram ett minst sagt impopulärt lagförslag , den så kallade hälsoväxlingen, eller sjukskatten som den lite mer kallas i folkmun. Det var kanske ett av de mer impopulära lagförslagen. Men det gav också effekten att jag öppnade dörren för arbetsmarknadens parter och sa: Men snälla, jag behöver er hjälp. Kliv då fram och var med ännu tydligare i jobbet för friska arbetsplatser och en låg sjukfrånvaro. Det svarade man upp emot. Vi har arbetat med detta. Jag följer parternas arbete mycket noga. Vi träffas ungefär en gång som det ser ut just . Man har väldigt ambitiösa planer för hur man ska åstadkomma förändringen. Det är otroligt glädjande. fattade vi också ett formellt regeringsbeslut om att formalisera samarbetet och de åtaganden som regeringen har i att underlätta för parterna. Vi kallar detta nu Samling för friskare arbetsplatser. Det är verkligen så att det handlar om en bred ansats. Det handlar om att vi alla som parter och myndigheter tar vårt ansvar för att se till att vi inte landar där vi gjorde efter att sjukfrånvaron var så hög 2003. Vi ska inte ge upp om människor. Vi ska stötta dem och skapa system för en låg och stabil sjukfrånvaro som innebär att vi ser det friska hos människor och tillvaratar deras arbetsförmåga på våra arbetsplatser. Det behöver vi inte minst i den svenska välfärden. Det är så som vi undviker att upprepa historien. Det är så som vi jämnar ut den svenska sjukfrånvarons höga berg och djupa dalar som vi har sett . Det är så som vi ger varje individ det stöd som den behöver för att återkomma till hälsa och arbete. Tack så mycket. Ordföranden: tackar statsrådet för de inledande orden på utfrågningen. Den direkta kopplingen på det är att kraftsamling för att bryta utvecklingen kräver många aktörer. Det kräver mer samverkan och mer dialog, tror vi. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN utfrågningen ett kanske lite annat format än de traditionella utfrågningarna här Jag vill välkomna vår moderator , senior konsult inom integration och kommunikation. Hon ska leda oss genom de kommande timmarna när många aktörer kommer att stå här framme och samtala kring de Scenen är din, . , moderator: Tack för presentationen och förtroendet att leda den här förmiddagen. Det ska bli otroligt spännande med alla de samtal och diskussioner som vi nu alldeles strax ska kasta oss in i. Eftersom vi har ett fullspäckat schema och min roll framför allt är att se till att vi hinner med det ska jag börja på en gång med att presentera det första Här kommer vi att få träffa arbetsmarknadens parter. grupperat utifrån avsiktsförklaringarna så att det ska bli tydligt och en bra dis- De som vi först ska välkomna fram är representanter för kommuner och Vi ska nu välkomna som är sektionschef på , som är enhetschef på , från Offentli- ganställdas Förhandlingsråd och från Akademikeralliansen. Vi hörde statsrådet tala mycket om behovet av samverkan och en samman- hållen kedja under rehabiliteringsprocessen. Att det spelar stor roll är nog I er avsiktsförklaring framgår att ni ska arbeta för att säkra att chefer i verksamheterna har tillgång till kunskap om hur de aktivt kan arbeta med rehabilitering och arbetsanpassning på arbetsplatserna. Man ska verka för att kunna sprida goda exempel av tidigare försöksverksamhet. Utifrån storleken på era organisationer, så många personer som finns hos er både chefer och anställda, hur arbetar ni för att nå ut och nå fram? gruppen har valt att ska inleda med att ge ett lite kort nedslag som representerar er allihop. Sedan ska vi gå rakt in i samtalet. Jag börjar med att ge ordet till . , SKL: Det är verkligen en relevant fråga både av det skälet att vi har stora verksamheter som berör så otroligt många personer. en väldigt ambitiös avsiktsförklaring. Den är oerhört omfattande och täcker ett väldigt brett spann. Den tar egentligen upp alla de delar som vi parter kan för- foga över: företagshälsovård, chefernas roll, ledning och styrning, rehabilite- ringskedjan, och så vidare. Det är en jätteutmaning. Då är det väldigt glädjande att vi har gjort en ge- mensam satsning i form av en helt ny aktör på arbetsmarknaden som vi kallar Det är en organisation utvecklad och ägd av oss parter som vi rår och styr över. Den har fått i uppdrag att ge chefer och skyddsombud ute i verksamheten det konkreta stödet och hjälpen i form av utbildning, verktyg, checklistor och goda exempel. Alltihop är baserat på forskning och vetenskap- Det ska verkligen vara det som kommer till nytta. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Strategin här är att jobba också på digitala sätt. Det handlar om att kunna jobba via webben så att vi kan nå ut längst ut i kapillärerna. Det är oerhört många människor vi måste nå med stödinsatserna. Vi ser vår roll som parter. Vi kommer aldrig att kunna vara ute på varje arbetsplats. För oss handlar det om att bygga system och strukturer som verkligen kan nå ut. Då tror vi att sättet att jobba med föreningen är ett väldigt klokt sätt att ta oss an den frågan. : Tack så jättemycket. Jag tänkte fråga dig, , som kommer från . Ni organiserar 15 förbund och representerar drygt 500 000 medlemmar och har en hög andel kvinnor. Vi vet att det finns jämställdhetsaspekter i detta. Hur ser du utifrån det på det arbete vi talar om nu? , OFR: Vi är de som oftast ska ta hand om de drabbade, och till stor del är det våra medlemmar som har varit drabbade. – och det känner alla här till – ligger bland kvinnor som är yngre , 35–. Det är klart att det blir en extra utmaning för oss. Vi är både de som ska ta hand om det och det är våra grupper som också till stor del är de drabbade. Det har fört fram olika perspektiv för hur vi måste jobba med detta. Vi är otroligt stolta och möter stor tilltro från våra medlemmar med det arbete som har blivit genom avsiktsförklaringen. Det är bra grogrund. Det finns när vi kommer ut från våra olika förbund – oavsett om det är , eller – en tilltro som vi möts av från medlemmarna mot det arbete som görs. Man ser det verktyg som har tagits fram av Suntarbetsliv och hur det tillämpas, och då ser man att vi är på rätt väg. Det är en bra grogrund. Det vi nu fokuserar mer på och tycker att man kan komma längre med är att föra in ett tydligt genusperspektiv i arbetsmiljöarbetet. Där blir det ofta så att man utarbetar system och styrmodeller. Men sedan ska de tillämpas ute i organisationen, och då tappar man bort genusperspektivet. Det är för oss en väldigt viktig del. Man måste beakta att det är skillnader mellan män och kvinnor när man arbetar med arbetsmiljön, vilka åtgärder som är de rätta och hur man får effekt på lång sikt. Det är något vi tycker att man tappar bort. : Jag tänkte haka på där. Vi ska försöka att ha lite korta svar. Jag skickar frågan vidare till som är på , som också organiserar otroligt många människor. Jämställdhetsfrågan är lika viktig hos er. Det är två parter som ska vara jämställda i ett förhållande. Hur arbetar ni med de frågorna? , : Man kan konstatera att vi historiskt har varit ganska bra i samhället på att se och förebygga olyckor. Vi har varit bra på att STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det vi såg hos oss var att den psykosociala ar- betsmiljön framför allt bland unga kvinnor blev dramatiskt sämre för ett antal Vi kan se kopplingar till de ganska kraftiga besparingar som har skett i kommuner och landsting. Man har större grupper, längre till chefen och sämre Därmed ser inte chefen eller ledningen och kan identifiera de pro- blem man ser när det gäller olyckor, förslitningsskador och det som är den ska vi sedan lyssna på forskarna här. Jag tycker att det finns ganska lite forskning som man kan konkret ta i. Vad beror den psykosociala arbetsmiljön Många talar om kontaktyrken. Men inom sektor hos våra med- lemmar slog det väldigt brett under . I vår avsiktsförklaring ska vi se över alla de delarna. Men det finns ett väl- digt tydligt genusperspektiv när det gäller både olyckor och förslitningsskador men också den psykosociala arbetsmiljön i kommunerna, i offentlig verksam- het men även i privat verksamhet. Vi har över 150 000 privatanställda med- Det speglar ungefär likadant. Vi är väldigt bra på att förebygga olyckor inom industrin men ganska dåliga på att förebygga inom kvinnligt do- : , du representerar Akademikeralliansen Hur arbetar ni med att framför allt sprida de goda exemplen som finns och fungerar? , Akademikeralliansen: Jag ska först säga att Akademiker- alliansen är en förhandlingsorganisation för 17 . 55 000 medlemmar inom sektorn. Av dem är ungefär 10 000 chefer. gan är en central fråga för vår del. När det gäller den psykosociala arbetsmiljön för våra medlemmar handlar det som du sa om kvinnor. Det är delvis samma grupper där de har höga sjukskrivningstal. När det gäller att sprida kunskapen finns det via Suntarbetsliv bra verktyg som Suntarbetsliv har utvecklat. Vi har också i vår avsiktsförklaring verktyg som kommer att komma. Suntarbetsliv är ett bra forum. kunskapen åt oss i vår förening. Sedan är det självklart att vi som organisation också sprider det i våra kanaler på olika sätt. Det är den vägen som vi får sprida : finns avsiktsförklaringen. Men det var inte så att ni inte arbetade med frågan tidigare. Ni har oerhört mycket erfarenhet, kom- petens och lärdomar från tidigare arbete. Utifrån det och den förklaring som nu finns ska vi gå en kort vända där ni alla ska få svara på frågan. Det handlar om att vi nu inte ska stå här och titta tillbaka och säga: Jaha, vi försökte så himla mycket, men det hände ändå ingenting. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN som har hänt och en del om vad som behöver göras. Vad behöver vi från vår organisation göra? Vad är det viktigaste för oss att nu säkra, och vad önskar vi från andra aktörer att de gör för att vi ska ha nått det mål som statsrådet talade om här att ha en stabilare nivå som ligger på en betydligt lägre nivå? Vi kör en snabb runda där alla får svara på de två frågorna. Vi börjar med . , SKL: För att vi inte ska behöva stå här tror jag att det är viktigt att vi nu håller i det vi har lagt grunden för. Vår avsiktsförklaring är inte en handlingsplan för vad vi ska fixa så att frågan sedan är ur världen, sjukfrånvaron sjunker och vi kan luta oss tillbaka. Det vi har gjort med vår avsiktsförklaring ser jag i stället som en plattform: Vi har byggt en grund för ett långsiktigt, uthålligt arbete. Detta handlar om att förändra strukturer och om stora, ganska tröga saker som vi behöver flytta på. Därför måste vi jobba uthålligt med detta och inte hoppa på något nytt tåg utan våga vara konsekventa och långsiktiga i detta arbete. Jag tror att det är det vi ska göra och det som vi från SKL kommer att stå fast vid. Sedan önskar vi naturligtvis saker från andra parter. Jag skulle önska två saker från statens sida. Det ena är det som vi hörde , nämligen samarbete. Jag delar den bilden helt och hållet: Detta kräver ett samarbete mellan alla aktörer. Vi behöver få till det samarbetet på ett bra och tillitsfullt sätt på alla nivåer och verkligen hjälpas åt. Vi måste också skapa stabila förutsättningar och få en långsiktighet i reformer och så vidare. Förutsättningarna får inte ändras, utan vi måste kunna jobba på ett långsiktigt sätt. Det är våra önskemål. , OFR: Jag tror att vi inom organisationen måste arbeta med att förstärka ledarskapet – att ge cheferna möjlighet att vara chefer. På kommun- och landstingssidan har chefen fler medarbetare att vara chef över än på andra ställen. Det gör att avståndet till medarbetarna blir längre. Det är svårt att tidigt se de tecken som finns. Det är svårt att ingripa, och det tar tid att se och bemöta medarbetarna på ett bra sätt. Vi måste långsiktigt se över strukturerna inom organisationen så att cheferna får vara chefer och finnas där till stöd för medarbetarna. Det tror jag är det viktigaste att göra långsiktigt. Om man ska önska något från dem runt omkring handlar det om de styrsystem som våra medlemmar, medarbetarna i organisationen, möter. Det blir mer och mer regleringar – olika saker som påverkar deras arbetsmiljö. Möjligheten att sköta kärnuppgiften i tjänsten upplevs bli mindre. Det har kommit fler pålagor, som naturligtvis är av godo men totalt sett gör det svårare att sköta kärnuppgiften. Det leder till att trösklarna för att komma in på arbetsplatsen blir högre. De medarbetare som förut fanns där ganska naturligt är fullt upptagna med sin del och finns inte där som ett stöd; det blir svårare att få till det. Här kan man se att vi måste agera framöver. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det finns forskare här som kommer att tala om forskning, men vi har också ordföranden för Tillitsdelegationen. Vi har förväntningar på att man ska kunna föra ihop dessa. Det finns ett styrsystem som är av godo, men det är arbetsmil- jöspåret som sedan ska hantera detta. , Akademikeralliansen: För vår del handlar det också om ledar- skapet – att vi är uthålliga när det gäller chefsfrågorna. Ett tydligt ansvar för chefer och hög kunskap inom området stärker dem i det dagliga arbetet. ner man en trygghet i sitt ledarskap och som chef kan man också ha en bra dialog med medarbetare, ett aktivt ledarskap och ett engagemang. du, , var inne på bör man inte heller ha för många medarbetare under sig; då kan man inte utöva ett aktivt ledarskap. Detta är också frågor som vi lyfter Uthållighet tror jag är väldigt viktigt i dessa frågor. Vad skulle vi då vilja önska oss? upplever vi att de olika organisa-