rfr · H40WRFR15 · 2017-01-01 00:00:00 — Offentlig utfrågning om framtidens public service Riksdagstryckeriet, , 2017 anordnade en offentlig utfrågning om framtidens public service. Syftet var att få underlag inför fortsatta diskussioner om framtidens public service. I det följande redovisas programmet för utfrågningen och en utskrift av den stenografiska uppteckningen som gjordes vid utfrågningen. Tid: –12.00 (kaffe serveras från kl. 9.30) Plats: , Förstakammarsalen 10.00Olof (M), kulturutskottets ordförande 10.05Andreas , journalist, 10.15Jesper Strömbäck, professor, , , medier och kommunikation 10.25Cilla Benkö, vd, 10.35Hanna Stjärne, vd, 10.45Christel Tholse , vd, 11.05Alice Bah Kuhnke, kultur- och demokratiminister, 11.55Gunilla (S), kulturutskottets vice ordförande Offentlig utfrågning om framtidens public service (M), ordförande: vänner! Vi hälsar er alla hjärtligt välkomna till förstakammarsal och utskottets offentliga utfrågning om framtidens public service. Seminariet direktsänds i , och jag vill också hälsa alla er som följer detta via tv eller webb välkomna. Är det en fråga som ständigt berör oss är det den om public service. Vi möter public service när vi tar del av utbudet i , och Utbildningsradion. Men vi kanske inte alltid funderar över vad public service står för eller varför det är så viktigt med public service. Det känns för många helt enkelt som en självklarhet. Den självklarheten gäller inte överallt. Händelser i vår geografiska närhet både skrämmer och förskräcker. När politiker och regeringar stärker greppet och vill omvandla sina public service-medier till det som man kallar nationella kulturinstitut eller när journalister och chefer hotas med avsked därför att verksamheten inte faller det politiska styret på läppen, då är det viktigare än någonsin att står upp för public service. har vid ett flertal tillfällen betonat betydelsen av en stark och oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst för det svenska medielandskapet och ytterst för vår demokrati samt hur viktigt det är att public service förblir oberoende och skyddas från påtryckningar i utförandet av sin verksamhet. är det viktigt att även här föra en debatt om villkoren för public service såväl innanför som utanför politiken. Många har gett sig in i den här debatten, och det välkomnar jag. Det är naturligt att det finns åsikter i samhället om det som SVT, SR och UR gör och hur man uppfyller sitt uppdrag. Det handlar ytterst om förtroendet för public service. Jag är övertygad om att såväl status som position för public service stärks av att verksamheten diskuteras. Vi är nu halvvägs inne i nuvarande sändningstillstånd. Och börjar det bli dags att förbereda nästa tillståndsperiod som ska ta sin början 2020. Att det är just inför sändningstillstånden som den parlamentariska diskussionen om public service förs är centralt. När det gäller tillstånden och avställning av tillstånden ska det ske en politisk prövning. Sedan är det upp till bolagen att utföra sin verksamhet inom ramen för dessa tillstånd utan vare sig påtryckningar eller pekpinnar från politiskt håll. Regeringen har gett den parlamentariska public service-kommittén i uppdrag att se över och komma med förslag till finansiering av public service. kommer regeringen att besluta om tilläggsdirektiv som rör kommande sändningstillstånd och deras utformning. Jag är väldigt glad över OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE att vi har stora delar av den kommittén på plats här . Vi hälsar er särskilt Jag vill också ge ett stort välkomnande till våra talare. Det gläder mig att vi har samtliga tre programbolagschefer på plats liksom vår kultur- och demo- kratiminister som är på väg hit. Vi kommer även att få intressanta och viktiga inspel såväl från den fri- stående sidan som från . Tillsammans med utskottets vice ordförande och utskot- tets kanslichef ska jag försöka att lotsa oss igenom detta. redan förvarna talarna om att jag kommer att vara ganska hård när det gäller tiden – detta inte av ohövlighet, utan för att alla ska komma till tals och för att utskottsledamöterna ska få möjlighet att ställa frågor. Med detta vill jag än en gång hälsa er alla hjärtligt välkomna som jag lämnar ordet till dagens inledningstalare . är journalist på , men han har också gjort sig känd som föredragshållare och författare när det gäller den digitala revo- Han har bland annat skrivit boken . Han har utsetts till Årets genombrott på Talargalan, och han har hållit flera uppskattade Hjärtligt välkommen, ! , : Vilken ära och vilken glädje att få tala inför den här församlingen! Någonting fångade min uppmärksamhet i en debattartikel i bladet från i går. Sju direktörer för massmediebolag skrev en hel del kloka saker om framtiden för public service, möjligheter och begränsningar. jade så bra, men sedan blev det lite konstigt. Det står så här: ”Det” – och då utgår vi från public service-uppdraget – ”bör ske utifrån ett allmännyttigt behov som inte uppfylls eller kan antas uppfyllas av andra mediebolag.” Det är kärnan för mig när det gäller vad public service Vi har inga och inga bibliotek i som går med vinst. tror att vi kan vara alldeles säkra på att saker som Dagens dikt, Sameradion och en lång rad andra kulturbärande institutionella kulturella verksamheter i inte går med vinst. De kommer inte någonsin att drivas eller produce- ras av bolag som syftar till vinst i sin verksamhet. Men vi har dem ändå därför att vi har bestämt oss för att det i ett litet språkområde som vårt och i en liten kultursfär som vår finns det andra värden. Det är därför som vi gör alla de här Så här långt är debattartikeln bra – jag utgår från att nästan alla som är specialintresserade har läst den. Men i nästa stycke står det: ”All verksamhet måste ha tydlig koppling till public service-bolagens kärnverksamhet – det vill säga bolagens utsändningar i FM-nät och marknät.” Nej, kamrater, så är det inte längre. Det är ett fullständigt irrelevant sätt att se på vad public service ska vara och hur det distribueras. Public service är att OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE tillgodose ett innehåll som marknadskrafterna aldrig kan tillgodose och sedan distribuera på det sätt som man redaktionellt finner för gott. Punkt, slut. Att vi har public service med ett särskilt fokus på tv och radio har många olika historiska skäl. Ett av dem är kostnadsskäl, att det var så väldigt dyrt att göra television och att göra radio. Vet ni vad, jag kan göra television just nu för inga pengar alls med mobilen. Det är inte konstigare än så. Den typen av distinktion har förlorat och kommer än mer att förlora sin relevans. Public service har felaktigt trott att man bygger sin legitimitet på att ibland dra stora åskådarskaror, till exempel genom och stora sportsändningar. Sådant, menar man, skänker legitimitet i verksamheten. Sådant, menar man, får människor att betala sin licensavgift. Vet ni vad, jag tror att det är tvärtom. Jag tror i stället att människor är beredda att säga: Vi är ett litet land. Vi är ett litet kulturområde. Vi är ett litet språkområde. Vi tänker betala lite grann för att göra särskilda insatser för kulturen i vårt land. Vi behöver inte göra någonting i som vi kan vara säkra på att TV3 eller Kanal kommer att göra om vi lägger ned det. Det är inte så legitimiteten vinns. Men hur ska vi klara och förklara det? Och hur ska vi klara av att vinna det under förutsättning att vi bestämmer oss för att tycka som jag, vilket inte alls är säkert? Jag tror att det krävs – och här vänder jag mig särskilt till utskottets ledamöter – en typ av antipopulistiskt ledarskap som ni måste orka att ta och genomföra där ni säger: Nej, vi kan inte räkna hem detta. Nej, det är inte så att varje programpunkt riktar sig till alla. Men vi slår vakt om public service därför att vi tycker att ett land som ska ha bibliotek, , konstnärliga och kulturella uttryck som inte nödvändigtvis mäts bara i sin kommersiella bärkraft. Det är inte ett helt lättsålt budskap. Det är kanske inte en valvinnare, men det är en typ av politiskt ledarskap som jag är helt övertygad om att vi just nu lider brist på. Av just det skälet är public service-frågan mycket större än vad den ser ut att vara. För mig slår framtidens public service vakt om det innehåll jag annars aldrig kommer att kunna ta del av. Men om den distribueras som television, som radio, som tryckt papperstidning, som böcker, ja, som en performance lämnar jag med varm hand åt de respektive redaktionerna att bedöma. Ordföranden: Då går vi raskt vidare i programmet. Nästa talare är , professor i journalistik vid , medier och kommunikationsvetenskap vid . Han har bland annat forskat om mediernas bevakning av politik och samhälle och de förändrade medielandskapen och deras betydelse. Han var också huvudsekreterare i den förra regeringens framtidskommission. Varmt välkommen, ! , : Som forskare kan jag inte uttala mig särskilt mycket om framtiden för public service med vetskap. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE uttala mig om det som har varit och det som är. Det är lite grann så som jag ser min roll här, att på dessa försöka att sammanfatta vad vi vet forskningsmässigt om vilken skillnad public service gör i sådana medieland- skap som det svenska. Jag gör detta utifrån ett demokratiskt perspektiv. Det finns väldigt många teorier här som pekar på att man måste se mediefrågor i allmänhet och public service i synnerhet ytterst som en demokratifråga. förutsätter bland annat att människor är åtminstone någorlunda informerade om politik och samhälle. Då måste en demokrati ha institutioner som säker- ställer att denna information produceras och sprids, till allmänheten. Forskningen om vilken betydelse som public service har är ett område där vi vet mycket. Det finns en del forskningsområden där det är svårt att dra slut- satser därför att det inte har forskats tillräckligt. Men när det gäller public ser- vice finns det en väldigt omfattande forskning. Man kan titta på detta utifrån fyra olika analytiska nivåer. strukturen, om utbudet, om innehåll och om effekter. Det här är en väldigt kort sammanfattning, så jag kommer att förenkla lite grann. Men på det stora hela är detta vad forskningen visar. När det gäller strukturer har starka public service-företag och starka public service-kanaler inte bara betydelse i sig själva, utan de påverkar också struk- turen i övrigt, bland annat genom att påverka kommersiella kanaler i riktning mot mer investeringar i programutbud och mer nyhets- och samhällsjournali- I länder med en stark public service finns det en del kommersiella kanaler som konkurrerar med public service. För att kunna konkurrera med public ser- vice måste de investera i program och satsa på den typ av nyhets- och sam- hällsjournalistik som public service gör, både för att uppfattas som seriösa och för att kunna locka över tittare eller lyssnare från public service. När det gäller utbud vet vi med en hög grad av säkerhet att public service har ett större utbud av nyhets- och samhällsjournalistik än kommersiella kana- Det spelar egentligen ingen roll, vilket land vi än tittar på så är detta ett Detta har såklart betydelse i sig, men det är också kopplat till innehållet. Det finns åtskillig forskning som pekar på att public service präglas av högre informationsvärde och/eller kvalitet än innehållet i kommersiella kanaler. Här vill jag sätta jag informationsvärde och kvalitet inom citationstecken, för dessa begrepp är väldigt problematiska att använda. Man har undersökt det empiriskt på olika sätt i olika studier. Det som är genomgående i forskningen är slutsatsen att public service-företag tenderar att ha den typ av utbud och innehåll som mer ligger i linje med journalistikens klassiska uppgift, att till- handahålla sådan information som människor behöver för att kunna ta ställ- ning i samhällsfrågor. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE Detta har också sin betydelse för effekter. Från forskning såväl i som i andra länder vet vi att public service bidrar mer till människors kunskaper om politik och samhälle än kommersiella kanaler. Det har undersökts både på en aggregerad samhällsnivå och på en individnivå. Människor som bor i länder med starkare public service är mer kunniga om politik och samhälle än människor som bor i länder med ett kommersialiserat mediesystem. Men på individnivå kan man koppla människors faktiska medieanvändning till deras kunskaper och se hur mycket man lär sig och hur mycket ny information man plockar upp om man följer olika typer av medier. Den forskningen landar i att man lär sig mer av att följa public service-nyheter än nyheter i kommersiella kanaler. Ingenting av detta betyder att public service i sig själv är överlägsen kommersiella kanaler eller att journalisterna, redaktörerna eller medarbetarna på något sätt per definition är bättre inom public service är i kommersiella kanaler. Det handlar om de institutionella förutsättningarna och i vilken utsträckning som man utsätts för kommersiell konkurrens. Jag vill inte på något sätt hävda att kommersiella kanaler gör ett dåligt jobb. De gör ett, mer eller mindre, bra jobb givet de förutsättningar som de har, men förutsättningarna skiljer sig åt. Det är därför som det är viktigt utifrån ett politiskt och demokratiskt perspektiv att se på vilka förutsättningar medierna har att verka. Då är public service en unik demokratisk institution, skulle jag vilja säga. publicerades en internationell genomgång av forskning kring public service. Där landade man i ungefär samma slutsats som jag, fast den formulerades lite annorlunda: ”The academic and stakeholder research reviewed thus provides strong evidence that public service media have a positive political impact, some evidence that public service media have a positive social impact, and evidence that public service media have a negative market impact.” Detta om forskningen och om vilken skillnad public service gör. Det finns en del villkorande faktorer. Enligt den forskning som finns gäller det inte överallt. Det gäller exempelvis inte i i samma utsträckning som det gör i . Jo, det kan ha olika anledningar, men det är tre faktorer som är särskilt viktiga. För det första måste public service ha en ganska stark ställning i medielandskapet i förhållande till de kommersiella aktörerna. De kommersiella aktörerna måste förhålla sig till och konkurrera med public service. I har public service en marknadsandel på ett par . Där spelar public service ingen roll. Public service är ointressant där. Det måste till att public service är tillräckligt stark för att den ska få dessa effekter. För det andra måste man också se till att public service är välfinansierad. I det ligger att finansieringen också måste vara stabil. I länder där public service är mer beroende av annonsintäkter har inte public service lika positiva effekter. Det gäller också länder där det finns en politisk kontroll och styrning av public services ekonomi. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE För det tredje måste public service vara politiskt och kommersiellt obero- Den stora frågan som ofta diskuteras och som var inne på är: Hur ska innehållet förhålla sig till det innehåll som andra aktörer kan tillhanda- Det forskningsmässiga svaret är i grund och botten att för att public service ska ha dessa effekter på struktur, utbud och innehåll är det viktigt att public service har ett stort utbud av nyhets- och samhällsjournalistik. Men man måste också hitta den rätta balansen mellan smalt och brett. public service blir för smal, så når man bara dem som är särskilt intresserade av politik och samhälle. Då når man i huvudsak de som är väldigt resursstarka. Ska man nå ut bredare, och därmed bidra till vidare kunskapsspridning, måste man också ha en del mer populära genrer och program för att skapa så kallade lead in-effekter, det vill säga att det är naturligt att slå på en public service- kanal eller gå in på en hemsida, kanske inte därför att man i första hand är ute efter nyhets- och samhällsjournalistik. Man är ute efter någonting annat, men man leds in till att konsumera den typ av innehåll och utbud som är mer de- Det får alltså inte bli för smalt, och det får inte heller bli för brett. public service sin särställning. Då finns det inget skäl att ha public service, om man gör för mycket detsamma som kommersiella aktörer gör. Här är det fråga om en balansgång. Om vi tittar på de övergripande förändringarna i medielandskapet är en stor fråga att vi går mot ett alltmer heterogent, ett alltmer fragmenterat, ett alltmer polariserat medielandskap där människor allt lättare kan välja det medieutbud och det medieinnehåll som de är intresserade av utifrån sina politiska intressen eller sina politiska preferenser. Det har aldrig varit så enkelt för människor att söka sig till det som de är intresserade av, på de plattformar och vid de tid- punkter som de är intresserade av. Det här riskerar att leda till att offentligheten splittras ännu mer. mycket av diskussionen kring den politiska polariseringen och polariseringen när det gäller grundläggande verklighetsuppfattningar. För att demokratin ska fungera bra krävs det att det finns gemensamma fy- siska och mediala arenor och platser där människor från olika delar av sam- hället, med olika bakgrunder och erfarenheter, kan mötas och få kunskap om och förståelse för dem som har andra bakgrunder, erfarenheter eller åsikter – detta för den sociala sammanhållningen. Detta är en av de stora utmaningarna för den svenska demokratin framöver. Hur kan man stärka den sociala sammanhållningen i ett samhälle som blir allt- mer fragmenterat också när det gäller mediesidan? lämnar jag det som forskningen visar, och går in på det som är min Ju svagare kommersiella nyhetsmedier blir, ju mer frag- menterad konsumtionen av nyhetsmedier blir, desto viktigare blir public ser- Alldeles oavsett vilken betydelse som public service hade 1995 eller 2005 är betydelsen en annan 2017, och den kommer kanske att vara ytterligare en annan 2025. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE Så här långt är min bedömning att public service är den institution som har bäst förutsättningar att producera och nå ut brett med kvalificerat innehåll. Jag ser inte att andra aktörer kommer att lyckas bättre med detta . Sedan står public service såklart inför en rad olika utmaningar. Det handlar om finansiering, hur man ska nå unga tittare, hur långt ska man gå på webben, hur man ska hantera förtroendefrågor och så vidare. Men det överlämnar jag till dem som jobbar med dessa frågor. Ordföranden: övergår vi till att få höra från våra public service-bolag. Först ut är och . har en bred erfarenhet av public service. Hon har varit chef över bland annat Aktuellt på SVT och Ekoredaktionen på . Hon har även varit reporter på TV4. är hon vd för , och det är i den rollen som vi hälsar dig välkommen. , : Jag ska prata om en alltmer digital och global konkurrens. Då har vi den här stora utmaningen : Vi måste bli valda. Vi har varit ganska bortskämda med att varje svenskt hushåll har mellan sju och åtta radioapparater hemma. I bilen är det vi och några kommersiella radiokanaler som konkurrerar. Så ser det inte ut längre. Vi konkurrerar med allt och alla i den smarta mobiltelefonen, och då gäller det att bli vald. Det gäller också att ha en affärsidé. Tro det eller inte, men vi är ett radiobolag, så vi satsar på ljudet. Vi har ljudet i fokus när vi utvecklar vårt innehåll, och vi gör det på alla tre ben. Vi gör det för den stora publik som fortfarande finns i den analoga radion. Det är 5 miljoner människor som väljer . Men vi gör det också för den publik som väljer att ta del av oss digitalt, och vi gör det tillsammans med publiken på sociala medier. Sedan har vi bestämt att det viktigaste faktiskt inte är att publiken kommer till oss. Det viktigaste är att vårt innehåll når fram till publiken, så vi jagar inte klick. Sedan har vi begränsade resurser, och det gäller att prioritera. Allt innehåll som vi producerar är viktigt, annars skulle vi inte göra det, men vissa saker är just nu viktigare att utveckla än annat. Det handlar till exempel om det som är ryggraden i , nämligen nyheter och den grävande journalistiken. Det handlar om vår lokala närvaro. Det handlar om att ta ett speciellt ansvar för kulturen utanför de stora städerna. Och det handlar om den så viktiga utrikesjournalistiken. får man av det samlade utbudet för våra minoriteter via . har alltid varit snabba med nyheter, och det tänker vi fortsätta att vara. Men det är många som är snabba där ute. Det viktiga nu är att vi också är snabba med att förklara varför någonting har inträffat och vad det kan få för konsekvenser. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE Däremot driver vi inte opinion. Vi förmedlar kunskap, och sedan får folk själva bestämma vad de ska tycka. Jag vågar påstå att är det enda riktiga riksmediet som finns kvar i landet. Vi finns på 50 platser. när jag lyssnar på debatten om oss låter det som att vi bara producerar nyheter. Vi gör massor av lokala originalnyheter, men vi är ju också något annat. Vi sänder från tidig morgon till sen kväll. Vi är en öppen arena för debatt och diskussion där olika röster hörs, där åsikter bryts och där olika perspektiv lyfts fram, något som enligt är viktigare än någonsin i ett som blir alltmer fragmentiserat, alltmer polariserat och alltmer tudelat. I våra lokala kanaler hörs det 200 000 röster . Det som gör oss till ett riktigt riksmedium är att dessa röster ju inte stannar där lokalt. vidare ut i hela landet via våra riksprogram. Där satsar vi just nu på att verkli- gen vara hela : mer av röster, mer av ämnen och mer av perspektiv utanför i våra riksprogram. Vi är inte ett elitmedium. Sedan har vi största korrespondentnät. Är det viktigt? Ja, det är Man kan sätta in det lokala i ett nationellt och ett internationellt perspektiv. Man kan göra lokaljournalistik, och man kan titta på världen med svenska Man är inte beroende av stora amerikanska och brittiska nyhetsbyråer. Det är viktigt för den svenska publiken och för den svenska demokratin. Sedan är vi inte bara en stor nyhets- och samhällsaktör. största kultur- och musikscen. Vi har Berwaldhallen som är ett hus i Stock- I Berwaldhallen hör man en av världens bästa körer och en riktigt bra 100 000 människor runt om i landet lyssnar på en konsert. Det är en väldigt stor musikscen. Sedan har vi en talangjakt för den unga osignade publiken i P4. vi det så numera hyllade Musikhjälpen i P3 tillsammans med SVT, UR och Vi vill också nå de unga, det vill ju alla. Då gäller att ha koll på var de Trots det har P3 som vanlig traditionell radiokanal fortfarande var fjärde eller var femte av målgruppen som lyssnar på den kanalen. Och varför gör man det? Jo, för att P3 inte bara spelar musik, utan man sätter in den i ett sammanhang. Man guidar och satsar på samhälls- och nyhetsjour- Jag sitter med i . I ett europeiskt perspektiv är det unikt. procent av innehållet i P3 är talat innehåll. Man har sin egen ungdomskorre- spondent, och man har unga grävreportrar i . När det gäller den så omtalade musiken är det 13 000 titlar som presenteras i P3 , och det är bra mycket mer än vad man får i en kommersiell Nej, det räcker inte. Trots det måste såklart även vi finnas där de unga befinner sig. Därför har vi landets enda nyhetsredaktion som speciellt fokuserar på den här målgruppen, tar upp målgruppens ämnesval och också tar de stora nyheterna till gruppen på ett sätt som passar den och som gör det at- OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE Det är lika viktigt att min 20-åriga dotter som ska rösta får ta del av en oberoende och opartisk politisk kommentar av på Facebook på ett sätt som hon gillar som att jag får höra i P1-Morgon. Det är också viktigt för den svenska demokratin. är ett företag som har en ekonomi i balans, och det är också viktigt. Det gör att vi har skapat vårt eget utrymme för innovation och utveckling. Det finns ingen fond för oss vid sidan av.