rfr · H40WRFR12 · 2017-01-01 00:00:00 — Ett exempel är som är en tävling som syftar till att kora bästa skiddistrikt i ålderskate- gorin 13–. Tävlingen är uppdelad i två steg, en kvalificering i respektive distrikt och en riksfinal. Distrikten har sina egna regler för kvalificering till riksfinalen, som måste godkännas av SSF längd.453 I riksfinalen tävlar sedan de åkare som blivit uttagna av respektive distrikt. Det finns ingen begränsning eller selektering från SSF längd utan distrikten uppmanas att skicka så många ungdomar som möjligt, och de flesta distrikt tar ut lag baserat på deltagande och inte resultat. har över 350 ungdomar deltagit i cu- pen, vilket är ett rekordhögt antaldeltagare. Ett annat exempel är där man korar bästa skiddistrikt i ålderskategorin 15–. Tävlingen är uppdelad i två steg, en kvalificering i respektive distrikt och en riksfinal. De 16 bästa åkarna i varje distrikt gör upp i den stora riksfinalen. (15–) är öppet för alla. I tävlingar ingår stafetter för att få in lagmomentet i skidåkningen och av- dramatisera tävlandet. SSF längds riktlinjer är att alla ska få priser i barn- och ungdomsklasserna. Tävlingar ska utgöra ett lekfullt och motiverande inslag i verksamheten. Föreningarna bör stimulera barn och ungdomar att prova på att tävla genom att hjälpas åt på tävlingsplatsen och exempelvis att göra gemensamma täv- lingsresor. Man försöker även göra ungdomarna mer delaktiga genom att fråga efter deras åsikter om bl.a. tävlingsverksamheten. Längdkonsulenterna har tillsam- mans med personal från förbundet intervjuat ungdomar i åldern 13–som har deltagit i olika nationella tävlingar. Intervjuerna visade att ungdomarna efterfrågade en större variation i tävlingsformer, vilket man nu uppmanar di- strikten att följa. De flesta ungdomstävlingar är distriktstävlingar, och dessa planeras och arrangeras av föreningar och distrikten själva utan inblandning från SSF. Det finns ett regelverk att förhålla sig till, men distriktet har ett stort mandat att på egen hand utforma ett tävlingsprogram med tävlingar som ung- domar önskar.454 Vid en intervju har det framkommit att det finns exempel på att barn som börjar åka skidor som 10-åringar avstår från att tävla eftersom man är långt efter när det gäller resultaten i förhållande till de som redan har tränat . Mot denna bakgrund kommer man att prova en ny tävlingsform i klas- serna 9–. Det kommer att finnas en prispall för de som vill kämpa om segern, och man får chansen att stå på prispallen från plats ett till tre. Därefter blir placeringen delad fjärdeplats för övriga deltagare i klassen. Syftet är att motverka att nybörjare ska känna sig ”dåliga” och sluta träna och tävla. Enligt föreningen är det viktigt att informera såväl barnen som föräldrarna om hur 453 /Grenar/langdakning/Barnungdom/Tavlingar/// 454Längdkonsulenten för de nordligaste distrikten (, , och ), intervju, . BILAGA 5: LÄNGDSKIDÅKNING tävlingen kommer att genomföras. På så sätt försöker man skapa delaktighet och glädje för alla som tävlar.455 Satsning på bredd och eller elit SSF längd menar att man gör en bred satsning på barn och ungdom, både när det gäller bredd och elit. Landslagets framgångar har lockat sponsorer, vilket har gjort att man har haft ett gynnsamt läge att satsa stora resurser även på breddinsatser. Förbundet anställde tre konsulenter som arbetar med stöd till och utbildning av ledare och tränare i föreningarna. Arbetet är främst riktat mot barn- och ungdomsledare/tränare. SSF längd menar att det finns en stor andel utövare som inte tävlar över huvud taget. Det betraktar man inte som ett problem, men man funderar över vilka åtgärder sombehöver genomföras för att locka dessa utövare till att prova på att tävla. När barnen kommer upp i tonåren så blir bilden tydlig – antingen satsar man på att tävla eller så slutar man idrotta. Detta försöker man förändra genom projektet hela livet (se nedan). Vid en intervju framkom att många klubbar har både bredd och elit i samma förening. Det är relativt kostsamt att bedriva elitverksamhet, och det är därför en utmaning för många föreningar att kunna bedriva verksamhet för både bredd och elit. Ett fåtal föreningar bedriver endast elitverksamhet.456 Vid en annan intervju framkom att föreningen ökat antalet medlemmar. Man har ca 300 aktiva medlemmar och mer än hälften av dessa är barn. Många barn börjar träna när de är 5–och , ofta , tappar man intresset och slutar. Det är därför viktigt att skapa gemenskap och glädje i träningen så att barnen vill fortsätta. Man har arbetat aktivt med att minska fokus på tävling och satsar på att fler ska träna och uppleva gemenskap och glädje. Det ska vara kul att vara med och vara en del av gemenskapen. Att fika tillsammans efter träningen är ett viktigt och uppskattat inslag. I den aktuella föreningen tränar grupperna två–varav ett tillfälle är styrketräning för de som vill. I samtliga grupper väljer utövarna om de vill tävla eller inte. I exempelvis gruppen 15–tävlar av de ungdomar som är med på träningarna. Två ungdomar som är med i gruppen vann . Detta exempel visar enligt föreningen att både elit och bredd kan träna tillsammans och ha utbyte av träningen som det kan leda till bra resultat på elitnivå.457 Ett annat exempel är en förening som har startat en mo- tionsgrupp för ungdomar. Initiativet togs av en ledare i föreningen vars då 12- åriga dotter inte längre ville tävla. För att hitta ett sätt för henne och andra likasinnade att kunna fortsätta träna på sina villkor bildades 456Intervju längdkonsulenten för de nordligaste distrikten (, , Väs- terbotten och ) . 457Sollefteå , intervju, . BILAGA 5: LÄNGDSKIDÅKNING För att underlätta träningen har föreningen köpt in skidor som inte behöver vallas och som ungdomarna kan låna och använda på träningen.458 Det är möjligt att börja träna längd när man är lite äldre. unga år, men det finns exempel på att en 15-åring har börjat träna i en grupp med betydligt yngre barn och att detta har fungerat bra. I en annan förening började en 14-åring i en träningsgrupp med jämnåriga. Det har också fungerat enligt föreningen, även om denne resultatmässigt ligger långt efter sina jämn- Exempel på en annan satsning som avser bredden är Skidor hela livet, som inleddes /16. Syftet är att stimulera föreningarna att satsa mer på personer i åldern som inte har en elitsatsning som Skidor hela livet är kopplat till RF:s Idrott hela livet-profil. Förbundet uppger att när det gäller elitverksamhet finns det en brytpunkt från juniortiden, dvs. gymnasieåldern, för de som vill satsa på en elitkarriär. Totalt finns 90–100 gymnasieplatser vid riksidrottsgymnasier () och na- tionellt godkända idrottsutbildningar (NIU), även s.k. RIG- eller NIU- skidgymnasier.460 Det finns ca 40 tränare anställda på skolorna. har avslutat gymnasieutbildningen finns två lärosäten med elitidrott (, , och , ) samt ett lärosäte, universitet, som är ett riksidrottsuniversitet med s.k. RIU-status. finns det möjlighet för ca 60 aktiva att fortsätta sin satsning mot eliten, utöver den reguljära landslagsverksamheten. Man menar dock att det finns ett behov av att utveckla stödet till de som inte väljer eller inte kommer in på universitetsutbildningen, eftersom man har konstaterat att man tappar för många aktiva efter gymnasiet. Vanligtvis bedriver inte föreningarna någon verksamhet för juniorer ef- tersom de går på idrottsgymnasier där man genomför träningen kopplat till Juniorerna tävlar för sin förening.461 Av SSF:s riktlinjer framgår att med fler utbildade ledare är risken för övertramp och felträning mindre, och dessutom blir det roligare att planera och leda träning när kunskapen om varför man gör vissa saker finns och förmedlas. Man bör därför sträva efter att så många som möjligt av ledarna i föreningen har grundläggande kunskap om den fysiska, psykiska och sociala utveck- lingen.462 I idéprogrammet Skidor vill uppges att ett gott ledarskap innebär att skapa trygga miljöer och förutsättningar för att deltagarna ska vilja vara aktiva och 458www.skidor.com/Grenar/langdakning/foljoss/Nyheter/Aktuelltlangdakning/2016/skidor- helalivetmedostersundssk hämtad . 460RIG har riksrekrytering och NIU har lokal/regional antagning. 461Bengt , intervju, . 462Den blå-gula vägen upp till . BILAGA 5: LÄNGDSKIDÅKNING använda sina färdigheter. I programmet finns bl.a. följande handfasta råd till ledaren: •Börja och sluta träningarna på ett tydligt och positivt sätt, berätta om mål och innehåll. •Ha positiva förväntningar på dina aktiva. •Skapa dialog mellan ledare, aktiv och ledare samt aktiv till aktiv. •Ge kontinuerlig feedback och vägledning. •Ge alla aktiva samma chans. •Delaktighet och dialog med föräldrar är en del i ledarskapet. SSF hänvisar också till RF:s riktlinjer för barn- och ungdomsidrott, SSF:s grenspecifika dokument och föreningens egna riktlinjer. Tillsammans ska dessa dokument skapa en stabil grund för verksamheten. Vid intervjuer har ledarens betydelse betonats av såväl förbundet som för- eningarna. Förbundet uppger att man har ett brett utbildningsutbud för ledare och tränare från barn- till seniornivå. Utbildningarna subventioneras genom såväl medel från Idrottslyftet somegna medel. Utbildarna får arvode och måste ständigt vidareutbilda sig för att få fortsätta arbeta som utbildare. har man också startat en utbildning för de som jobbar mot bredd/vuxna, ”certifierad skidcoach”, där man utbildar och certifierar instruktörer till längd- verksamheten. Kostnaden för medlemsföreningarna subventioneras. Även personer som arbetar kommersiellt får delta, men det är en annan kostnad för dem.463 Som framgått ovan har förbundet anställt tre konsulenter för föreningarna. Konsulenterna arbetar bl.a. med inspirationsträffar. Man samlar ledare från föreningarna i närområdet och har olika teman för träffarna, t.ex. styrka och rörlighet för barn och ungdomar, skidteknik och rätt träning för olika åldrar. är ofta med på träffarna. En annan tanke med inspirationsträffarna är att förbundet ska vara mer synligt i föreningarna. RF ställer krav på att alla tränare ska genomgå ledarutbildning, men hur detta efterlevs beror på hur föreningen prioriterar. har en utbild- ningstrappa för ledare från barn upp till senior. Förbundet genomför dessa ut- bildningar tillsammans med distrikten t.o.m. barnnivå. För högre åldrar håller i utbildningarna. genomför också generella, dvs. idrotts- specifika, ledarutbildningar. Erfarenheterna från samarbetet med är goda. Det är också möjligt att få stöd via som kan bidra med exempelvis kurs- litteratur om föreningarna har redovisat LOK-stöd och lärgruppstimmar.464 Det anses vara viktigt att alla barn blir sedda på träningen. Ledarna är vik- tiga för att barn och ungdomar ska fortsätta träna. En bra ledare behöver inte vara grenspecifikt kunnig utan det är viktigare man har en allmän pedagogisk 463Intervju SSF längd . 464Längdkonsulenten för de nordligaste distrikten (, , och ), intervju, . BILAGA 5: LÄNGDSKIDÅKNING förmåga än god skidteknik. Upp till 10–behöver man inte vara särskilt Två föreningar menar att det inte är svårt att engagera ledare, tränare och I ett fall menar man dock att föreningen är ett undantag eftersom många andra föreningar har problem med ledarrekrytering.466 I en förening är ett mål att rekrytera två nya ledare per säsong. Enligt denna förening är nyckeln till framgång att man har tre ledare för varje grupp. Om en ledare inte kan delta vid ett träningstill- fälle kan man klara sig med färre. Alternativt hjälper någon annan ledare till. På så sätt är inte ledaren uppbunden en viss veckodag . där föreningen finns har många ledare gått på idrottsgymnasiet som finns på orten, vilket uppfattas som en stor fördel för verksamheten. Vid en annan intervju uppmärksammades att det är svårt att få ledare att ställa upp ideellt inom bl.a. längdskidåkning. Det är också svårt att hitta per- soner som vill ta ansvar för administrationen i för-eningen. ledare bara så länge de har egna barn som tränar och tävlar. erfarenhet av att personer som är ordförande i för-eningen åtar sig uppdraget i taget, vilket kan vara negativt för kontinuiteten. att styrelserna för idrottsföreningar ofta är ganska svaga. En förening avvisar tanken på professionella tränare och ledare. eningar betalar enligt dem redan arvoden till sina ledare. Vidare framkom att certifiering av ledare skulle riskera att ”döda” det sista engagemanget – det är redan nu svårt att få folk att ställa upp. man kunna överväga att tränare och ledare fick ersättning för att delta i utbild- Kanske kunde det finnas ett riktat stöd till ledare och styrelser. exempel skulle man kunna få ett visst stöd per hundra medlemmar. Idrottsrörelsen behöver också bli bättre på att berätta vad ledarskapet ger och hur givande det är att leda ungdomar.467 Föräldrar och ideella krafter SSF längd uppmärksammar att har en bra utbildning för föräldrar. Man uppmanar föreningarna att ge information och utbildning till föräldrarna. Många föräldrar är också ledare, vilket kan vara en nackdel: om barnen slutar med träningen så slutar ofta föräldern som ledare. Idrotten längdskidåkning är beroende av ideella insatser. av alla skidspår i dras upp och underhålls av ideella krafter. 465Sollefteå , intervju, och längdkonsulent (se ovan) intervju 2016-10- 466Intervjuer , och , . 467Östersunds SK (ÖSK) och () intervjuer 2016-05- BILAGA 5: LÄNGDSKIDÅKNING Förbundets längdansvariga hänvisar till att genomförandet av barnrättsper- spektivet framgår av riktlinjer och regler och att det ingår i utbildnings- material. Av riktlinjerna för barn- och ungdomsverksamheten inom SSF, dvs. samt- liga grenar, framgår att utifrån idrottens synvinkel är det viktigaste inte barnets ålder utan dess fysiologiska, psykiska och sociala utvecklingsnivå. Det innebär att man utifrån ett barnrättsperspektiv ska se till det enskilda barnets behov och förutsättningar på den utvecklingsnivå där barnet eller ungdomen befinner sig och utifrån detta anpassa verksamheten. Allsidig träning, rörelseutveckling och specifik teknikträning är nyckeln till framgång för både bredd och elit. SSF tror på det spontana rörelsebehovet och vill skapa miljöer där det finns utbildade ledare och tränare som tror på detta.468 I längdåkningens riktlinjer för barn och för barn nämns inte explicit barnrättsperspektivet. Riktlinjerna för barn innehåller dock en redovisning av värdegrunden som har fastställts av RF, Id- rotten vill. Man skriver att om man har detta i minnet följer man FN:s barn- Från föreningarna pekar man på att det är viktigt att se varje barn och lyssna på det. I en förening har man exempelvis börjat med utvecklingssamtal med ungdomarna. Föreningen är angelägen om att ungdomarna kan ta upp kritik – vilket de också har gjort – och att det som sägs inte förs vidare utan ungdomarnas kännedom. Till exempel har det funnits konflikter inom en träningsgrupp.469 Regler och rutiner om barn kränks Enligt förbundet ska föreningarna ha regler och rutiner för att hantera kränk- ningar av barn och ungdomar. I detta sammanhang är ledarna centrala för att upptäcka om barn kränks. SSF har tagit fram en policy och en handlingsplan mot sexuella trakasserier som fastställdes av förbundsstyrelsen . Syftet med policyn och handlingsplanen är att motverka och förebygga trakasserier på grund av kön och sexuella trakasserier. SSF definierar vad som avses med trakasserier, ansvarsförhållanden och åtgärder för att man ska leva upp till policyn. Det finns också en vägledning för hur man ska agera när trakasserier har ägt rum. Vidare har SSF en jämställdhets- och mångfaldspolicy. Av denna framgår att man strävar efter en trygg och säker arbetsmiljö för såväl aktiva som personal. Man accepterar inte någon form av mobbning, diskriminering, sexuella trakas- 468Svenska anvisningar för barn- och ungdomsverksamheten . BILAGA 5: LÄNGDSKIDÅKNING serier, våld eller hot. Det är exempelvis förbjudet att genom tal, skrift, symbo- ler eller beröring kränka någon. Policyn innehåller inga åtgärder eller bestraff- Förbundet uppger att ett sexuellt övergrepp begicks på ett alpint skidgym- nasium och att ungdomar blev dömda. I övrigt känner man inte till att det har förekommit sådana övergrepp eller andra kränkningar. Exempel på samverkan – projektet på snö Alla på snö är ett samverkansprojekt som initierades av Svenska 2008.471 Det startades som ett pilotprojekt 2009–2010 i då elever i årskurs 4 under en skoldag fick möjlighet att prova på utförsåkning, längd- åkning och pulkaåkning på en skidanläggning. Bakgrunden till projektet är att vinteridrotter ställs inför en rad nya utmaningar, t.ex. klimatförändringar med snö i landets södra delar och betydande kostnader såväl för transporter till vintersportanläggningar som för den förhållandevis dyra ut- rustning som behövs för att kunna utöva idrotterna. Frågorna om vinterspor- ternas rekrytering har också gällt de barn och vuxna som flyttat till samt de stora grupper barn och ungdomar vars föräldrar inte bär med sig den svenska friluftslivs- eller vintersporttraditionen.472 Projektets vision är att göra snöglädje till en rättighet för alla fjärdeklassare, oavsett bakgrund och förutsättningar. Alla på snö har utvecklats till en lång- siktig rikstäckande satsning som drivs av SSF i samarbete med Svenska Skid- rådets organisationer, kommuner, skidklubbar, lokalavdelningar samt vinter- sportanläggningar. Projektet finansieras genom SF-stöd, Idrottslyftet och egen finansiering. Sedan projektet inleddes har över 93 000 barn fått möjlighet att uppleva på snö i en anläggning i hemkommunen.473 En förening som ingår i uppföljningen av Alla på snö-projektet har köpt in 50 utrustningar för längdskidåkning till två skolor. Satsningen har kunnat ge- nomföras med hjälp av två lärare som är skidledare i föreningen. Finansieringen av projektet har gjorts via Idrottslyftet och med kommunala medel.474 470Jämställdhets- och mångfaldspolicy som antogs i styrelsen . 471Svenska är en stiftelse som vill bidra till att öka intresset för vinteraktiviteter på snö. I stiftelsen ingår (), (), (), Skidåkning i skola och universitet (Skisu), () och Gymnastik- och (). 472GIH, Lärande i friluftsliv, Perspektiv och ämnesdidaktiska exempel. 473Ski Team X-country 2016/2017. 474Sollefteå , intervju, . BILAGA 5: LÄNGDSKIDÅKNING Förbundet uppger att man lämnar in de rapporter som krävs när det gäller upp- följningen av statliga medel som fördelas via RF. I övrigt görs ingen uppfölj- ning. En förening uppger att en uppföljning av LOK-stödet har genomförts av RF vid ett tillfälle.475 Betydelsen av statliga bidrag Förbundet framhåller att de statliga bidragen innebär att man kan styra verk- samheten i önskvärd riktning, t.ex. genom Idrottslyftet. En stor del av de grundläggande verksamheterna vilar på stöd från staten, såsom barn- och ung- domsverksamheter samt satsning på motion, t.ex. Skidor hela livet. Man me- nar att för föreningarna är LOK-stöd och andra bidrag betydelsefulla. Vid intervjuer med föreningarna har det framkommit att LOK-stödet upp- fattas som enkelt att söka genom digitaliseringen i form av Idrott Online. Ti- digare fyllde man i och skickade in blanketter. Det har också framkommit att verksamheten i föreningarna, bl.a. barn- och ungdomsverksamheten, sponsras av det lokala näringslivet. Det finns också exempel på särskilda projekt som kan genomföras tack vare finansiering från olika håll. En förening anordnar skidträning för ensamkom- mande flyktingungdomar och andra nyanlända. Man har sökt bidrag från SSF, och fått utrustning från en sportkedja. Man söker LOK-medel för dessa ungdomar genom att utelämna de sista fyra siffrorna i personnumret. Några av ungdomarna har till och med deltagit i tävlingar. Föreningen menar att projektet har varit lyckat och att man är stolt över att man kunnat erbjuda träningsmöjligheterna. Ett dilemma är dock att ingen kan skjutsa ungdomarna till och från träningen.476 Möjligheter och hinder för den fortsatta utvecklingen Vid flera intervjuer framkommer det att hinder för en positiv utveckling är bristande snötillgång, kostnader för utrustning och konkurrens med andra id- som kräver mindre tid för att bli bra i. Det behövs mycket träning för att bli en bra längdåkare. Från förbundet menar man att det skulle vara bra om man försöker stimu- lera barn och ungdom till att utöva flera idrotter. Det skulle kunna åstadkom- mas genom att vinteridrotter inte har träning och omvänt. Bi- dragssystemet skulle kunna stimulera en sådan utveckling. Skidföreningar tap- par medlemmar och därför har föreningarna sommarträning. Vidare pekade man på att det finns många nya idrotter och därför råder det en konkurrenssituation om barn och ungdomar särskilt när det gäller att fortsätta 476Åsarna IK, intervju, . 2016/17:12 BILAGA 5: LÄNGDSKIDÅKNING blir det större utmaningar att hålla på med fler idrotter då de flesta idrotter då utökar antalet träningar/vecka. Men inom längdskidåkning så finns inget ”måste”, däremot så blir det svårare för indivi- den och familjen. En annan fråga som uppmärksammades är föräldrarnas och skolans bety- delse för att skapa intresse hos barn för idrott och friluftsliv. I normalfallet är det föräldrarna som visar vägen för barnen till idrotten. Skolans roll minskar eftersom man minskar på antalet timmar vilket innebär att det blir ännu vikti- gare att ha ”rätt” föräldrar. Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbe- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriade bränslen i industriella processer, så kallade råvaru- offentliga utfrågning om idrott och fysisk akti- vitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa hearing om journalisters och medie-redakt- ioners säkerhet och arbetsförutsättningar Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av rehabilite- offentliga utfrågning om Finsam – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser seminarium om internationellt samarbete mot skat- Offentlig utfrågning om ett handelsavtal mellan och offentliga utfrågning om unga vuxnas möjlighet att finansiera ett eget boende Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Om krisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i