rfr · H50WRFR2 · 2017-10-17 00:00:00 — Enligtettförmedlingskontorskiljersiganvändningenavfolkhögskolorfrån stad till stad. Intresset för att gå på folkhögskolan har varit lågt i . Dock har de flesta som gått kurser på folkhögskolan i fortsatt med sina studier.234 231E-post från J. med bearbetning av dataregistret Hurpid, . 232Folkbildningsrådets remissvar till om en funktionshinderspolitik för ett jämlikt och hållbart samhälle . 233SOU 2017:9, s. 105. 234Intervju med Arbetsförmedlingen i . 5 Användning av funktionsnedsättningskoder Det finns en del problematik när det gäller användningen av funktionsnedsättningskoder, vilket kommer att beskrivas i detta kapitel. Detta medför att Ar- betsförmedlingens statistik över antalet inskrivna med en funktionsnedsättningskod kan vara både en över- och en underskattning. För den arbetssökande kan det vara både positivt och negativt att få en funktionsnedsättningskod. Kapitlet avslutas därför med ett avsnitt om effekter för den arbetssökande av att få en kod. Funktionsnedsättningskoder, eller som de benämndes koder om arbetshandikapp, fick innanjuli 1994 – dvs.före tillkomsten av den dåvarande lagen (1994:459) om arbetsförmedlingsregister – registreras efter tillstånd av Datainspektionen och med stöd av skriftlig dokumentation (framför allt läkarutlåtanden). registreras sådana koder endast med den arbetssökandesskriftligasamtyckeienlighetmedbestämmelserilag.Dethariundantagsfall235 förekommit tillfällen när koder har registrerats felaktigt. Såvitt det har kunnat fastställas inom ramen för denna studie har ändringar i kodningen hittillsgjortsvidtvåtillfällen,ijuli2000samtimars2015.Seavsnitt5.1.1nedan. Arbetsförmedlingen använder sig av ett system med koder för olika typer av funktionsnedsättningar för att resurser i form av stöd och särskilda insatser lättare ska komma målgruppen till del. Koden som registreras i Arbetsförmedlingenssystemutgör också underlag för statistik. Kodningensker på basis av expertutlåtanden (läkares diagnoser, arbets- och eller skolpsykologers bedömningar, i vissa fall Arbetsförmedlingens egna experter). Kodningen förutsätter att den arbetssökande ger sitt medgivande till att bli kodad. Koden som den arbetssökande tilldelas öppnar med andra ord dörrar för att få tillgång till insatser och program. Underlaget till kodningen styrker funktionsnedsättningen och att den arbetssökande har behov av särskilt stöd för att komma vidare mot ett arbete. Koden underlättar sedan för den arbetssökande att ta del av de särskilda insatser och program och/eller arbetshjälpmedel som erbjuds personer med funktionsnedsättning sommedför nedsatt arbetsförmåga. Rätten atttadelavsådanainsatser ska intepåverkasav omenelektroniskregistrering görs eller inte.236 Om en arbetssökande inte vill ha en kod, kan han eller hon 235Jfr JO:s bedömning i ett ärende (dnr 2472-1998) där JO såg särskilt allvarligt på att en kod för psykiskt handikapp antecknats i Arbetsförmedlingens register utan vare sig stöd av skriftlig dokumentation eller den arbetssökandes skriftliga samtycke, se redog. 2000/01:JO1 s. 242 f. 236Arbetsförmedlingen (2016) Arbetsförmedlingens återrapportering . En strategi för genomförandet av funktionshinderspolitiken 2011–2016 samt intervju med Arbetsförmedlingen . 2017/18:2 ANVÄNDNING AV FUNKTIONSNEDSÄTTNINGSKODER ändå få ta del av Arbetsförmedlingens särskilda insatser och program om det finns dokumentation som styrker den nedsatta arbetsförmågan.237 Kodningen behövs enligt Arbetsförmedlingen för att säkerställa att de medel som är avsatta för personer med funktionsnedsättningar som ska ta sig till arbete används rätt, att de går till rätt målgrupp.238 Arbetsförmedlingen tog, som framgår ovan, fram nya föreskrifter omkodning av funktionsnedsättning som trädde i kraft den 1 mars 2015.239 Inför ändringen i föreskrifterna om koder togs en promemoria240 med en konsekvensutredning fram och delades ut till myndigheter och ett fåtal organisationer241. Av promemorian framgick att bakgrunden till ändringsförslaget var att flera av begreppen i de dåvarande föreskrifterna inte överensstämde med terminologi på det medicinska området. Dessutom var enligt Arbetsförmedlingen innebörden av vissa av begreppen diffus, vilket hade lett till synpunkter på detta bl.a. från brukarorganisationerna: exempelvis att socialmedicinska arbetshandikapp inte är någon funktionsnedsättning.242 Målsättningen med de nya föreskrifterna var att de skulle resultera i a) att den arbetssökande får en tydligare definition av kodens innebörd b) att arbetsförmedlaren får ett tydligare stöd för att avgöra vilken kod som kan vara aktuell att registrera och vilket underlag som krävs c) att koderna uppfattas som tidsenliga och adekvata av t.ex. brukarorganisationer. Arbetsförmedlingen bedömde att de nya föreskrifterna inte skulle få några negativa konsekvenser för de som berörs av föreskrifterna. Tvärtom ansåg Ar- betsförmedlingenattdenyaföreskrifternahadeettmeradekvatspråkbruksom är förenligt med gängse terminologi. De nya föreskrifterna243 föreslogs enligt uppgift i promemorian träda i kraft först men beslutades och trädde i kraft . 237E-post från Arbetsförmedlingen . 238Intervju med Arbetsförmedlingen . 239Arbetsförmedlingens föreskrifteromkod föruppgifteromhälsaoch funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, AFFS 2015:1, beslutade . 240Jfr Arbetsförmedlingen, pm Konsekvensutredning avseende förslag till föreskrifter om koder för funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, , dnr Af-2015/006156. 241Datainspektionen, Kriminalvården, , , , Handikappförbunden samt Lika Unika. 242Intervju med arbetsförmedlare vid Arbetsförmedlingen i . 243Se AFFS 2015:1. 5.2 Problematik kring användningen av koder Attanvändakoderförattbedömaochklassificeraolikatyperavfunktionsnedsättningar är inte helt enkelt. I det följande sammanfattas några problem som framkommit vid intervjuer och i dokumentstudier. 5.2.1Underlaget till Arbetsförmedlingens utredningar varierar Läkare har blivit mer benägna att ställa neuropsykiatriska diagnoser, vilket diskuterasi avsnittet omdiagnostiseringsproblematiken, se avsnitt 3.1.1 ovan.Samtidigtfårflickorilägreutsträckningänpojkarendiagnos,vilketkan bero på att flickor är underdiagnostiserade, se avsnitt 3.1.1 och 3.1.2. Underlaget till Arbetsförmedlingens utredningar som ligger till grund för kodsättningen kan också variera. Ett förmedlingskontor i fallstudien har t.ex. haftsvårtattfåinunderlagfrånvården.Olikavårdcentralerharocksålevererat varierandeunderlag.Endelläkarutlåtandenärenligtförmedlingenbristfälliga. En möjlig anledning kan enligt förmedlingen vara att det finns en osäkerhet hos läkarna. Läkarna tror att underlaget ska vara till för sjukskrivningar, men det är ett intyg som berättigar till anställningsstöd.244 Underlag som kommer från barn- och ungdomspsykiatrin samt habiliteringen kan vara mer detaljerade än läkarutlåtanden, enligt ett annat förmedlingskontor. De menar vidare att läkarutlåtanden sällan beskriver konsekvenserna för just den specifika individen.245 Underlaget till Arbetsförmedlingens bedömning är enligt Arbetsförmedlingen Samverkan det medicinska underlaget och i vissa fall skolhälsovårdens utredning. Dock kan arbetsförmedlare fortfarande grunda sin bedömning på att en person gått i gymnasiesärskola, och examensbeviset är då det dokument som styrker detta. Betyget är inget medicinskt dokument som förklarar sökandes stödbehov på individnivå.246 5.2.2 Arbetsförmedlares kunskap och kompetens om hur man sätter koder varierar Arbetsförmedlare är mer eller mindre vana att sätta funktionsnedsättningskoder, men kunskapen och kompetensen varierar, vilket medför att bedömningarna kan variera. MFD menar att man kan ifrågasätta om det är fler som har fått en diagnos eller om det är Arbetsförmedlingen som har blivit bättre (kompetentare och fått mer vana) på att sätta koder, dvs. om Arbetsförmedlingen blivit effektivare.247 244Intervju med Arbetsförmedlingen i . 245Intervju med Arbetsförmedlingen i . 246Intervju med Arbetsförmedlingen Samverkan och e-post . 247Intervju med MFD . 2017/18:2 ANVÄNDNING AV FUNKTIONSNEDSÄTTNINGSKODER Att kompetens i att sätta koder behövs och att den varierar bland arbetsförmedlareframkommeriflerafallstudier.Påettförmedlingskontorfinnsdetförmedlare som arbetar med unga med funktionsnedsättning och som är kunniga i att sätta funktionsnedsättningskoder. Men det finns också arbetsförmedlare som inte är lika kunniga. Arbetssökande som gått vanligt gymnasium kan sakna utredning och är sällan diagnostiserade. I de fallen behöver Arbetsförmedlingen göra en egen utredning.248 Det kan enligt ett annat förmedlingskontor finnas viss brist på kompetens bland arbetsförmedlare som inte direkt arbetar med personer med funktionsnedsättningar. De som arbetat länge med unga med funktionsnedsättning har haft en samsyn om vilken kod som ska sättas. De utredningar som de själva gör leder till att en funktionsnedsättningskod sätts.249 Arbetsförmedlares kompetens i att sätta koder kan, enligt Arbetsförmedlingen, generellt ha blivit bättre . Enligt de själva har de blivit grundligare i sin kartläggning av unga arbetssökande. Detta har enligt myndigheten fått effekten att fler identifieras och registreras med en funktionsnedsättning.250 Enligt en rapport från IFAU fanns det vid Arbetsförmedlingen också ett visst utrymme för godtyckliga bedömningar, eftersom ”funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga” är ett flytande begrepp.251 5.2.3 Alla får inte någon kod – mörkertal i statistiken Detärfrivilligtattfåenfunktionsnedsättningskod,ochdetfinnsdesomtackar nej till att få en kod, även om det är ovanligt.252 Det kan också finnas arbetssökande med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga somfått ett arbete på egen hand och somdärför inte fått någon kod, se avsnitt 3.2 punkt 2. Detta innebär att det finns ett mörkertal i statistiken, dvs. att det finns arbetssökande med funktionsnedsättningar som borde ha fått en kod. Enligt IFAU leder detta till att utfallet när det gäller andelen unga i målgruppensomgåttvidaretillarbeteellerstudierärsämreiArbetsförmedlingens statistik än vad det faktiskt har varit i verkligheten.253 5.2.4 Kodsättningen tar tid Det tar tid från att en arbetssökande med funktionsnedsättning skrivs in på Arbetsförmedlingen tills han eller hon får en funktionsnedsättningskod. Den genomsnittliga tiden för att få en kod var 2011 och minskade till 248 Intervju med Arbetsförmedlingen i . 249 Intervju med Arbetsförmedlingen i . 250 Arbetsförmedlingen (2016) Arbetsförmedlingens återrapportering . En strategi för genomförandet av funktionshinderspolitiken 2011–2016, s. 15. 251 IFAU 2014:22, s. 9. 252 Intervju med Arbetsförmedlingen . 253 Intervju med IFAU . 2015.254 I har samlokaliseringen av olika aktörer fått ned väntetidernapågemensammamöten,vilketkanhabidragittillattminskatiden för kodsättningen.255 Enligt organisationen tar det fortfarande orimligt innan man får en funktionsnedsättningskod.256 MFD har i sin utvärdering av funktionshinderspolitiken påpekat att den långa handläggningstiden medför att det tar för arbetssökande att få det stöd de behöver på arbetsmarknaden.257 En orsak till att kodsättningen tar tid är att väntetiderna för att få en utredning hos kan vara långa. Exempelvis är väntetiderna för att få en neuropsykiatrisk utredning hos långa i . Om den arbetssökande inte har någon utredning kan psykologerna på i kopplas in, och då går det oftast fortare för den arbetssökande att få en diagnos och en funktionsnedsättningskod.258 5.2.5Ökade krav på resultat Volym- och resultatmål i de årliga regleringsbreven till Arbetsförmedlingen kan påverka hur många och vilka som det är optimalt att klassificera som funktionsnedsatta. kan enligt IFAU ha bidragit till en större benägenhethosarbetsförmedlarnaattsättafunktionsnedsättningskoder.Enligt formuleringar i regleringsbreven till Arbetsförmedlingen har målet varit att få ut personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden. Ett sätt för Arbetsförmedlingen att lösa detta skulle kunna vara att ge fler en funktionsnedsättningskod, dvs. att personer som egentligen inte har nedsatt arbetsförmåga fått en kod, detta för att lättare få ut fler på arbetsmarknaden. Om det stämmer överskattas antalet unga med en funktionsnedsättningskod, eftersom en del inteharnedsatt arbetsförmåga.Ivilkenutsträckningdettafaktisktskerärdock svårt att bedöma.259 Även MFD menar att arbetsförmedlare kan ha haft incitament att ge arbetssökande en funktionsnedsättningskod eftersom det har funnits ett volymkrav på att få fler i arbete. Anledningen är enligt MFD att det kan vara lättare att få ut arbetssökande i arbete med anställningsstöd än utan.260 254Arbetsförmedlingen (2016) Arbetsförmedlingens återrapportering . En strategi för genomförandet av funktionshinderspolitiken 2011–2016, s. 26. Arbetsförmedlingens delmål var att den genomsnittliga tiden från det att en arbetssökande är aktualiserad på Arbetsförmedlingen till att en funktionsnedsättning är registrerad skulle minska med –2016. 255Intervju med Arbetsförmedlingen i . 256Intervju med Lika Unika . 257MFD, Utvärdering och analys av funktionshinderspolitiken 2011–2016,A 2016:14, s. 69. 258Intervju med en arbetskonsulent i . 259IFAU 2014:22 samt intervju med IFAU . 260Intervju med MFD . 2017/18:2 ANVÄNDNING AV FUNKTIONSNEDSÄTTNINGSKODER Vidare har även forskare vid och lyft fram att ökade krav på arbetsmarknaden leder till att en högre andel arbetssökande kodas med funktionsnedsättning vid Arbetsförmedlingen.261 5.2.6 En kod säger inte allt om en individ En kod som handlar om rätten att i egenskap av arbetssökande få tillgång till stöd på arbetsmarknaden därför att man har en viss funktionsnedsättning säger inte allt om en som individ. Det går inte att fånga upp mänskliga variationer i koderna. Alla människor är olika, och det går inte att fånga en exakt diagnos i en kod. Arbetsförmedlingens funktionsnedsättningskoder och andra koder riskerardärförattbliförsnäva,enligtenforskarevidHögskolaniHalmstad.Hon menar vidare att systemet har ett behov av kodning men att det behovet inte alltid överensstämmer med vad människorna behöver.262 SKL framhåller att det är viktigt att se att funktionsnedsättningskoderna visar att man är berättigad till extra stöd från Arbetsförmedlingen men att det är i det enskilda mötet mellan den arbetssökande och arbetsplatsen som man kan se vilken arbetsförmåga den sökande har på just den arbetsplatsen.263 En viktig variabel som saknas i Arbetsförmedlingens statistik och som inte funktionsnedsättningskoderna fångar är enligt MFD anställningsbarheten hos den arbetssökande.264 5.3 Effekter av att få en kod Syftetmedattfåenfunktionsnedsättningskodförenarbetssökande,somframkommitiutvärderingen,ärattkodengertillgångtillstödochsärskildainsatser som enbart är riktade till arbetssökande med funktionsnedsättning. Dessa insatser bidrar i sin tur till att den arbetssökandes möjligheter att få ett arbete eller studera vidare ökar. En arbetsmarknadskonsulent menar att det kan vara jobbigt för en del arbetssökande att få en kod, men att det är en bra möjlighet till anställning.265 En nackdel med att få en kod och en subventionerad anställning kan enligt flera aktörer vara attkodsättningen och den subventionerade anställningen leder till stigmatisering, dvs. att samhället stämplar den arbetssökande med funktionsnedsättning som orsakar hans eller hennes fortsatta utveckling mot en avvikandeidentitet.266 EnstigmatiseringkanenligtIFAUskebådegenomnegativa attityder och stereotyper om personer med funktionsnedsättning och genom 261 och I., ”En möjliggörande arbetsmarknadspolitik? Arbetsförmedlingens utredning och klassificering av klienters arbetsförmåga, anställbarhet och funktionshinder”, Arbetsmarknad & Arbetsliv, årg. 19, nr 1, . 262 Intervju med forskare vid . 263 Intervju med SKL . 264 Intervju med MFD . 265 Intervju med arbetskonsulent i . 266 IFAU 2014:22, Vilka arbetssökande kodas som funktionshindrade av Arbetsförmedlingen?, och intervju med MFD . negativa effekter på självuppfattning och självförtroende.267 Även menar att det finns en stigmatisering och marginaliserande effekt av att inte vara anställd på lika villkor. Flera arbetssökande som träffat vittnar omatt ”man blir den bidragsanställde”. framför vidare att arbetssökande som t.ex. baraklararavattarbeta50procentiblandinteklararsigpåden löndefårut.268 Forskare vid och menar också att en kodsättning lätt kan påverka den arbetssökandes självuppfattning och identitet.269 Vidare påpekar en forskare vid att arbetssökande med funktionsnedsättning först måste framhålla vad de inte kan för att få en kod, i stället för att fokusera på vad de kan.270 Detta kan bidra till att minska självförtroendet och självkänslan, viktiga egenskaper för att lättare lyckas få ett arbete, se avsnitt 4.3.1. Kodsättningen kan också leda till att den arbetssökande blir fast i arbeten med anställningsstöd, dvs. att det finns en inlåsningseffekt, se avsnitt 4.2.2. 267IFAU 2014:22, s. 9. 269Jacobsson K. och Seing I., ”En möjliggörande arbetsmarknadspolitik? Arbetsförmedlingens utredning och klassificering av klienters arbetsförmåga, anställbarhet och funktionshinder”, Arbetsmarknad & Arbetsliv, årg. 19, nr 1, . 270Intervju med forskare vid . 6 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar 6.1 Målet i strategin kan förtydligas Arbetsförmedlingensdelmålförungamedfunktionsnedsättningarsommedför nedsatt arbetsförmåga är att de ska få ett arbete eller gå vidare till studier. mäter i sin uppfyllelse av delmålet både osubventionerade och subventionerade anställningar. I regeringens strategi för genomförandeav funktionshinderspolitiken 2011–2016 är det dock inte tydligt om målet att få ett arbete även gäller osubventionerade anställningar. I den kommande strategin bör det tydliggöras om målet är subventionerade anställningar eller om målet även gäller osubventionerade anställningar. Även om en osubventionerad anställning är målet för alla som vill och kan arbeta är en subventionerad anställning sannolikt det enda som kommer att fungera för vissa arbetssökande i den här målgruppen. 6.2 Arbetsförmedlares kompetens behöver öka Kompetensen om unga med funktionsnedsättningar hos arbetsförmedlare som stöder målgruppen varierar. Att arbetsförmedlares kompetens spelar roll har framkommit i flera studier. Bland annat har en studie visat att specialistkompetens behövs för att stödja unga med psykisk ohälsa. Iochmedattflerungafåttenfunktionsnedsättningskodökarocksåbehovet av stöd från arbetsförmedlare som har kompetens att stödja dessa ungdomar. Det har framkommit i utvärderingen att det är viktigt att arbetsförmedlarnas kompetens i fråga om målgruppen ökar. Det är också viktigt att kompetensen finns tillgänglig ute på förmedlingskontoren. 6.3 Olikheterna i målgruppen – en svårighet Det är känt att personer med funktionsnedsättningar utgör en heterogen grupp. Detta gäller även gruppen ungdomar med funktionsnedsättningar som vill komma in på arbetsmarknaden. I gruppen ingår personer som har en permanent nedsatt arbetsförmåga, oavsett stödinsats, och personer som med lämplig stödinsats (t.ex. arbetshjälpmedel eller en stödjande arbetsförmedlare under anställningens början) i förhållande till arbetsuppgifterna inte längre har nedsatt arbetsförmåga. Inom samma typ av funktionsnedsättning finns det också stora variationer. Exempelvis kan två individer med autism ha helt olika problembildochbehovavstöd.Dettaärenavförklaringarnatillattdeti många olika typer av stöd och särskilda insatser riktade till målgruppen. Ett stöd eller en särskild insats kan fungera bra för vissa i målgruppen men inte UPPFÖLJNINGS-OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR En svårighet är därför att hitta stöd och/eller insatser som passar alla i målgruppen. Det finns en risk att individer inte får det stöd de behöver. Utvärderingen visar också att vissa typer av funktionsnedsättningar, såsom neuropsykiatriska funktionsnedsättningar, fått större genomslag och att dessa individerdärmedihögreutsträckningfårenfunktionsnedsättningskodochtillgång till stöd och insatser, medan andra typer av funktionsnedsättningar inte uppmärksammas i lika hög grad. Heterogeniteten leder också till att målgruppen är svår att utvärdera, eftersom det är svårt att hitta kontrollgrupper för att göra effektutvärderingar. Detta kan förklara det begränsade kunskapsläget om målgruppen. 6.4 Andelen unga i målgruppen har ökat – fler får en diagnos Andelenungamedenfunktionsnedsättningskodökadeunderåren2011–2016. Arbetsförmedlingens statistik visar också att fler unga män än unga kvinnor har en kod samt att neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (NPF) är dentyp avfunktionsnedsättningsomärvanligastförekommandeistatistiken.Attunga med neuropsykiatriska diagnoser ökat är väl känt, men ökningen är sannolikt inte så stor som statistiken visar. Några möjliga skäl till att ökningen kan vara överskattad är att arbetsförmedlare blivit bättre på att sätta funktionsnedsättningskoder och att fler än tidigare får en diagnos. Det finns ytterligare möjliga förklaringar till att diagnostiseringen av NPF har ökat mer än den ”verkliga” ökningen, bl.a. att diagnoskriterierna har förändrats, att läkare blivit bättre på att ställa diagnoser och att medvetenheten omNPF ökat. Föräldrar kan också ligga på för att deras barn ska få en diagnos och därmed tillgång till stöd. kan som framgått av utvärderingen nivån på antalet unga med funktionsnedsättningar i målgruppen vara närmare det ”verkliga” antalet . Det skulle innebära att antalet unga med en funktionsnedsättningskodibörjanav periodenvarit underskattat.Detfinnsdessutomunga sominte fått någon kod men som borde ha fått en kod, vilket innebär att det finns ett mörkertal i statistiken. 6.5 Konkurrens och målkonflikter på arbetsmarknaden Ett av inriktningsmålen i regeringens strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016 var att sysselsättningsgraden för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga skulle öka. För vissa grupper innebär det att det krävs särskilda stödåtgärder. Det har i utvärderingen framgått att de som arbetar med målgruppen ser att konkurrensen om subventionerade anställningar och praktikplatser har ökat. 2017/18:2 UPPFÖLJNINGS-OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR med funktionsnedsättningar kan numera även långtidsarbetslösa och nyanlända få subventionerade anställningar. Därtill ökade antalet inskrivna nyanlända kraftigt . Stöd till en viss grupp riskerar att slå ut en annan svag grupp eller tränga ut en ordinarie anställd utan stöd. Behovet av en viss sorts kompetens inom vård, skola och omsorg kan inte alltid förenas med anställning av personer inom målgruppen, då de inte når upp till dessa kompetenskrav. I dessa fall kan särskilt anpassade subventionerade anställningar vara enda möjligheten för en ung i målgruppen att få ett jobb på den arbetsplatsen. 6.6 Samverkan och samlokalisering underlättar Väl fungerande samverkan och samordning mellan myndigheterna underlättar möjligheterna för unga imålgruppen att få ettarbete eller gåvidare till studier. I utvärderingens samtliga fallstudier framhålls att samverkan och samordning mellan myndigheter i arbetet med unga i målgruppen är en framgångsfaktor. Även samlokalisering av olika berörda myndigheter har lyfts fram som en framgångsfaktor som förbättrat tillgängligheten och bidragit till att öka andelen arbetssökande som får ett arbete eller går vidare i studier. Att placera lokalerna på platser dit ungdomarna kan ta sig själva har också visat sig vara en viktig faktor för att nå ungdomarna. 6.7 Individuella insatser fungerar bra Individuella insatser, såsom särskilt introduktions- och uppföljningsstöd, har fungerat bra för målgruppen. En framgångsfaktor är att den arbetssökandes individuella arbetsförmåga utreds och att en lämplig praktikplats eller ett lämpligt arbete skapas för just den personen, s.k. ackvirering.