rfr · H40WRFR7 · 2017-01-01 00:00:00 — När fiskare köper nya fartyg är de oftast något större än de gamla fartygen. Det finns en investeringsvilja. Fartygen inom systemet driver ofta sina företag i vinstdrivande syfte – för andra typer av fiske spelar också andra målsättningar en större roll såsom egen sysselsättning, arv och tradition. Flera aktörer, bl.a. FR, betonar att det är viktigt att bevara det småskaliga kustnära fisket parallellt med det storskaliga fisket. Det småskaliga kustnära pelagiska fisket sker inom särskilda kustkvoter som varken är individuella el- ler överlåtbara. I uppföljningen har olika aktörer framfört olika syn på vilken inverkandet pelagiska systemet har haft på det kustnära småskaliga fisket. HaV har i denna uppföljning betonat att tanken med den pelagiska kustkvoten 131Med fiskestopp avses att HaV stoppar fisket för vissa arter eller för vissa redskap för att inte kustkvoten ska överskridas. 132Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av . 133Soliman (2014). 7 KONSEKVENSER FÖR DET SMÅSKALIGA FISKET var att de små yrkesfiskarna skulle kunna fiska utan krav på tillstånd och fångstbegränsningar. HaV betonar att det småskaliga kustfisket har fritt till- träde till kustkvoten och kan fiska utan ransonsbegränsningar. HaV samman- fattar på följande sätt: har kunnat behålla det småskaliga pelagiska fisket.134 I uppföljningen har flera aktörer pekat på att det också är oklart vad som ska förstås med ett kustnära och småskaligt fiske. Exempelvis forskare vid menar att man kanske hellre borde tala om ett hållbart fiske. Läns- styrelsen menar att det bara finns en känslomässig definition av små- skaligt fiske och framhåller att det inte finns något egenvärde i att allt ska vara smått. Det är exempelvis inte storleken på båtarna som är viktig inom det de- mersala fisket. Vi anser att […] vi ska sikta mot att slå vakt om regelbundna landningar av dagsfångad eller fångad och kvalitetssäkrad fisk i kvantiteter som möter behoven hos mottagare och konsumenter. Småskalighet funge- rar som ett komplement i vissa särskilda fall men ska man beakta behovet av råvara till våra lokala förädlingsindustrier behöver vi även en fiskeflotta som kan landa fisk när det blåser och är is.135 betonar att torskfisket inte är beroende av fartygsstorlek – stora torskfartyg ger inte större fångstmängder. Även menar att det är bättre att prata om ett hållbart fiske som skapar samhällsnytta på land. Sim- rishamns kommun menar att man i stället borde tala om ”lokalt fiske”, där fokus riktas mot kvalitet och priset för fångsten: En väg ut ur det mängberoende fisket för andra fisken än det pelagiska är att satsa på kvalitet och marknadsföring som kan generera högre priser. Med högre priser minskar beroendet av hur stora båtar man använder eller snarare blir prioriteringen den motsatta – stora båtar är skapade för att fiska länge, kunna stanna ute på havet, men dessa kan aldrig leverera dags- färsk fisk som alltid är lösningen till en värdeskapande marknad.136 SPF har framfört att man kan ha många olika funderingar över kopplingen mellan fartygsstorlek och rätt att fiska, men på något sätt måste gränserna dras. SPF betonar att man absolut inte tror på ”ett flytande system där allt är tillåtet”. Låga förädlingsvärden i det småskaliga kustnära fisket Regeringen konstaterade i sin senaste resultatredovisning till att det småskaliga fisket, fartyg med passiva redskap, har låga föräd- lingsvärden på grund av en dålig prisutveckling och för många stora kostnader för sälskador. Dessutom ökar andelen som bara deltidsfiskar.137 Också i en rapport som tagits fram för konstateras att 134Havs- och vattenmyndigheten, intervju . 135Länsstyrelsen , e-brev . 136Simrishamns kommun, e-brev . 2016/17:1 utg.omr. 7 KONSEKVENSER FÖR DET SMÅSKALIGA FISKET förädlingsvärdena är låga för de små passiva fartygen.138 Även i denna upp- följning har flera aktörer pekat på att det småskaliga kustnära fisket har låga förädlingsvärden. Fisket kan ofta vara en deltidssysselsättning och hög avkast- ning är kanske inte alltid målet med verksamheten. finns det önske- mål om att fisket ska bidra till en hållbar utveckling i kustsamhällena, vilket innebär att yrkesfiskarna måste ha en rimlig ekonomisk avkastning. Flera ak- törer har ställt frågan hur det småskaliga kustnära fisket ska se ut . Några aktörer har lyft fram att det kustnära fisket innebär samhällsekono- miska vinster (se vidare avsnitt 8). gör bedömningen att det behövs fler analyser om de samhällsekonomiska effekterna av det kustnära småskaliga fisket. har i uppföljningen framfört att småskaligt fiske bidrar till att fler hamnar är aktiva och även till småskalig förädling och i slutändan till en ökad turism. Förädlingsvärdet per kilo fångad fisk blir därför förhållandevis högt inom detta segment (även om det sammanlagda föräd- lingsvärdet för pelagisk fisk som fiskas inom kustkvoter inte är särskilt högt i jämförelse). menar att det därmed kan finnas samhällsekono- miska skäl till att ha en kustkvot även om detta fiske är mindre effektivt per insatt kapital och per arbetad timma än fisket inom det pelagiska systemet. Den pelagiska kustkvoten viktig för det kustnära småskaliga fisket Det småskaliga pelagiska fisket har bedrivits utan fångstbegränsningar inom ramarna för kustkvoterna.139 Flera aktörer har betonat att kustkvoten är mycket viktig för att värna det småskaliga kustnära fisket. Exempelvis Jordbruksver- ket konstaterar att kustkvoten möjliggör fiske av pelagiska arter för andra än de fartyg som ingår i det pelagiska systemet. Det finns enligt uppgift från HaV ca 300 kustfiskare som nyttjar de pela- giska kustkvoterna, varav ca 200 fiskar sill och skarpsill. HaV uppger att när det pelagiska systemet infördes diskuterades det småskaliga fisket och vilka risker som systemet skulle innebära. Därför gjordes ett undantag för det små- skaliga fisket (trålare och båtar med mindre vadredskap och passiva redskap). Många småskaliga yrkesfiskare ville inte ingå i det pelagiska systemet eftersom de var rädda för att andra fiskare skulle köpa upp deras rät- tigheter och därmed slå ut de små yrkesfiskarna. I stället infördes en kustkvot. Många aktörer, bl.a. WWF, anser att det är positivt att man har avsatt en kvot till det småskaliga och kustnära fisket. saknar underlag för att bedöma hur förädlingsvärdet utvecklats specifikt för det pelagiska fisket inom ramen för kustkvoten. De fiskare som fiskar på kustkvot bedriver ofta ett blandfiske och när fisket efter andra arter är mindre lönsamt kan det vara bra att ha möjlighet att fiska pelagisk fisk. SPF betonar att kustfisket inte har minskat till följd av de överlåtbara fiske- rättigheterna, och det pelagiska yrkesfisket har inte förorsakat problem för det 138Schou (2014). 139Havs- och vattenmyndigheten (2016b). 7 KONSEKVENSER FÖR DET SMÅSKALIGA FISKET Inte heller HaV menar att det småskaliga fisket har slagits ut till följd av det pelagiska systemet. HaV betonar i stället att de små kust- fiskarna finns kvar och uppger att det i stället är de mellanstora pelagiska farty- gen som har försvunnit ur det pelagiska systemet (ca 40 fartyg). Samma syn- punkter har framförts från SFPO som menar att det småskaliga fisket inte har minskat till följd av införandet av det pelagiska systemet: Det är i stället de mellanstora fiskefartygen som har minskat medan de stora fartygen har ökat. så minskar det småskaliga fisket på grund av andra orsaker – dåliga regler, skador från säl och skarv m.m.140 Agrifood SLU har i en utvärdering konstaterat att kustkvoten har uppfyllt syftet att det småskaliga fisket har kunnat fortsätta sin verksamhet. Denna slutsats delas av flera aktörer även i denna uppföljning. Flera kust- fiskare växlar mellan pelagiskt och demersalt fiske. Detta innebär att föränd- ringar i kvoter och priser m.m. inom det demersala fisket också får effekter på fisket inom de pelagiska kustkvoterna. menar att kunskaperna om effekterna av fisket på det om- givande samhället är bristfälliga. Det saknas i stor utsträckning analyser av den samhällsekonomiska nyttan av kustkvoten och det småskaliga fisket: När sådana analyser görs bör de även omfatta effekter på regional och/eller lokal nivå. Konstateras kan dock att det småskaliga, kustnära fisket fram- hålls som viktigt av representanter för den lokala och regionala nivån där man menar att systemet måste utformas på ett sådant sätt att det skapar förutsättningar för att det småskaliga, kustnära fisket ska kunna fortsätta att bedrivas.141 har framfört att fokus nu måste vara inriktat på att fast- ställa mål och syften med kustkvoterna och den regionala kvoten: Då detta är gjort måste dessa kvoters omfattning och fördelningsgrunder utformas på ett vis så att de styr mot målen för kvoterna. Länsstyrelserna har sedan systemets införande önskat en dialog kring detta med HaV utan framgång.142 uppger att man har kommit överens med och HaV om att inom ramen för landsbygdsnätverket starta en dialog kring kust- kvoterna vad beträffar både pelagiskt och demersalt fiske. Detta är mycket viktiga områden för landsbygdsutvecklingen. ser det inte som självklart att kustkvoterna måste utökas. Det handlar mer om hur man styr mot att stödja framtida lokala landningar av fisk för beredning och konsum- tion. betonar vikten av att säkerställa att det lokala kust- fisket får tillgång till pelagiska fiskekvoter. SPF har framfört att man inte tror på tanken att ytterligare regleringar av var och när man får landa är en bra väg för svenskt fiske. SPF menar att detta sköts av fiskaren och mottagaren – det är inte beslut som ska fattas av andra organ. 140Sveriges Fiskares (), intervju . 141Jordbruksverket, skriftligt svar . 142Länsstyrelsen , e-brev . 7 KONSEKVENSER FÖR DET SMÅSKALIGA FISKET Kustkvoten har lett till nyetableringar Flera aktörer menar att kustkvoten inom det pelagiska systemet är bra och att den har lett till nyetableringar. Som exempel har Västkustfisk uppgett att det har tillkommit tre nya pelagiska fiskefartyg på , vilket dock också gör att kustkvoten tar slut fortare. har i uppföljningen be- skrivit att de tre större pelagiska fartygen landar sin fångst i Ronehamn, där en infrysningsanläggning öppnades . Den ägs av gotländska fiskeintressen till och av till ; de senare är också operatörer.143 Det gotländska pelagiska fisket står för huvuddelen av fångst- värdet och bär fiskeindustrin. Förutom dessa tre fartyg finns fyra fartyg som fiskar pelagiskt och där infrysningen sker i Ronehamn. Länssty- relsen konstaterar att fler fiskare vill in i fisket men hindras av att kustkvoten inte räcker. konstaterar att antalet fartyg som fiskar inom kustkvoten har varit stabilt sedan det pelagiska systemet inrät- tades. Aktörer på sydkusten har i uppföljningen framfört att det har funnits en återhållande effekt på etablering i fisket inom kustkvoten då HaV inte har velat få överkapacitet i kustfisket. Aktörerna betonar att detta dock inte är i linje med det fria kustfiske som avsågs och är en effekt av alltför små kustkvoter. I och har bl.a. länsstyrelserna framfört att de upplever att det finns en ovilja på HaV att lyssna på lokala och regionala aktörer och att HaV bromsar kustfisket. har framfört att för att främja det regionala fisket måste man se till att det finns tillräckliga kvoter för att sill- och makrillfiske för konsumtion ska kunna bedrivas i sådan om- fattning att det är lönsamt att återskapa infrastrukturen kring landningar och saluföring av fisken. betonar att det måste finnas en flexibilitet och alternativa fisken att tillgå för det småskaliga fisket. SPF delar inte uppfattningen att avsikten var att kustfisket skulle bli fritt. SPF menar att kustkvoten måste hanteras av HaV och att HaV:s regler måste gälla: Det är enkelt att önska större och större kustkvoter men kravet på ett ordnat fiske och att vi fiskar upp våra kvoter ska inte glömmas! För fartyg inom det pelagiska systemet är det viktigt att fisket på kustkvoterna kan bedri- vas. Därför hjälper vi till.144 Risk för överkapacitet i det småskaliga fisket I underlagen till HaV:s utvärdering lyftes det fram att för kustkvoten har den grundläggande problematiken med fritt tillträde inte lösts. Därmed riskerar motsvarande problem som tidigare fanns för hela det pelagiska fisket med överkapacitet och dålig lönsamhet att återuppstå i liten skala inom kustkvo- ten.145 Det finns forskning som visar att problemen förknippade med fisket inte 143Swe-Dan Seafood AB, /produktion-gotland/ (avläst ). 144Swedish (), e-brev . 145Waldo & (2014) i Havs- och vattenmyndigheten (2014a). 7 KONSEKVENSER FÖR DET SMÅSKALIGA FISKET har lösts genom att undanta det småskaliga fisket från överlåtbara fiskerättig- heter. Med frånvaro av kvotsystem kan nya fiskare träda in i fisket när det är lönsamt och risken finns då, enligt forskarna, att det skapar överkapacitet i det småskaliga fisket. Forskarna menar att förvaltningen av det småskaliga fisket således behöver andra förvaltningsverktyg än att bara uteslutas från systemet med överlåtbara fiskerättigheter om fiskresursen ska kunna värnas och lön- samheten säkerställas.146 En möjlig lösning är samförvaltning där yrkes- fiskarna själva internt löser fördelningen av kvoter och där ett inträde av nya småskaliga fiskare i systemet begränsas. I uppföljningen har flera intervjuade aktörer pekat på att det är flera båtar som fiskar på kustkvoten: Problemet är att det blir för många båtar för den begränsade kustkvoten. Det finns en oro för ny överetablering inom yrkesfisket.147 En fiskare framförde vid uppföljnings- och utvärderingsgruppens studiebesök i att det är viktigt att inte öppna upp sillfisket för mycket för nya aktörer. Då finns det risk att det blir som tidigare med överetablering och för stor fiskeflotta. HaV uppger att tanken med kustkvoten var att de små yrkesfiskarna skulle kunna fiska utan krav på tillstånd och fångstbegränsningar: Från början fanns inget reglerat tillträde till kustkvoten, varför det blev många båtar som kom för att fiska pelagiskt inom kustkvoten. Detta ledde till att det blev trångt och att HaV införde fiskestopp när kvoten var upp- fiskad.148 HaV konstaterar att de pelagiska kustkvoterna har dragit till sig många aktörer och menar att det borde ha funnits en tillträdesbegränsning från början när det pelagiska systemet infördes, t.ex. borde alla trålare eventuellt ha varit med i systemet med individuella rättigheter. HaV uppger att det finns enskilda fiske- fartyg som fiskar stora mängder av kustkvoterna. Det är fortfarande öppet för fiskefartyg att fiska inom kustkvoten i . På har dock HaV beslutat att undanta trålare från kustkvoten. Flera synpunkter på kustkvotens storlek Flera aktörer har i uppföljningen lyft upp frågan om hur stora de pelagiska kustkvoterna ska vara. konstaterar att fångsterna av pelagisk fisk inom kustkvoten har varit relativt stabila sedan systemet med överförbar- het inrättades. konstaterar att kustkvoten har varit ett pro- blem. Som exempel nämns att kustkvoten har varit för lågt satt för makrill. Också beredningsindustrin lyfter fram makrill som exempel på att småskaliga fiskare vill ha större kustkvot: 146Waldo, , et al. (2013). 147Fiskbranschens (), intervju . 148Havs- och vattenmyndigheten, intervju . 7 KONSEKVENSER FÖR DET SMÅSKALIGA FISKET Ett exempel kan hämtas från fisket av makrill. Där uppgår kustkvoten till , vilken nu är uppfiskad. återstår på de individu- ella fiskerättigheterna. Detta är en fråga som ska tas upp i kustkommittén och som yrkesfiskarna antagligen kan lösa själva. De småskaliga kust- fiskarna vill ha större kustkvoter.149 En intervjuad yrkesfiskare från som fiskar på den pelagiska kust- kvoten menar att det är ett problem att kustkvoten är alltför liten: När systemet infördes var det två lag som fiskade på den. är det fyra lag som delar på skarpsill. Det går inte att på lång sikt överleva som yrkesfiskare på en så låg kvot. Kustkvoten är fri att fiska på – men om en fiskare köper från en individuell kvot (fiskerättighet) så måste köparen betala för det till säljaren. För småskaliga fiskare är detta dyrt.150 Den intervjuade fiskaren menar att det går att leva på sitt kustfiske eftersom han har köpt på sig rättigheter för olika fisken inom det demersala fisket. Priset på torsk har gått ned kraftigt, , vilket har på- verkat det småskaliga fisket negativt, där torskfisket står för en stor del av det totala landningsvärdet.151 Flera aktörer har i uppföljningen pekat på att det fak- tum att torskfisket i har blivit olönsamt har gjort att många har slagit sig på pelagiskt fiske i i stället: har det blivit så många som fiskar på den pelagiska kustkvoten att den inte räcker till. Man skulle t.ex. kunna ge av de fiskerättigheter som köps till kustkvoten.152 Även HaV har konstaterat att de senaste årens negativa utveckling för torsken har gjort att fler yrkesfiskare vill fiska sill på kustkvoten. har betonat att låga priser på torsk är en viktig orsak till Östersjöfiskets problem. SPF har i uppföljningen betonat att kustkvoterna är mer än dubbla kvanti- teten som fiskades , och att kustkvoten har höjts av HaV . SPF har framfört att nyttjandet av de olika kustkvoterna varierar kraftigt. SPF nämner som exempel att i fiskas inte deras del av kustkvoten upp medan andra kvoter är överutnyttjade. SPF har vidare framfört att fartyg inom det pelagiska systemet har hjälpt till så att det ska finnas en tillräcklig kustkvot. Aktörer på sydkusten menar att kustkvoterna i flera fall är för små. Flera beslut om fiskestopp i kustkvoterna HaV konstaterade i sin utvärdering att det fria tillträdet till kustkvoten har lett till ett antal fiskestopp, vilket främst har drabbat makrillfisket och fisket efter sill i västra . konstaterar att kustkvoten för pelagisk fisk är attraktiv och många vill fiska på den, vilket ibland har lett till fiskestopp. HaV beslutar om fiskestopp när kvoten för en viss art börjar ta slut. Fiskestoppen är en följd av HaV:s regler för kustkvoten. 149Västkustfisk och Pelagic, intervju . 150Yrkesfiskare från , intervju . 151Se t.ex. prop. 2016/17:1 utg.omr. 152Fiskekommunerna m.fl. vid möte i . 7 KONSEKVENSER FÖR DET SMÅSKALIGA FISKET Flera aktörer har pekat på att vissa kustkvoter har haft ett högt kvotutnytt- jande, vilket har lett till att HaV har beslutat om fiskestopp. Exempelvis Ös- tersjöfiske 2020 konstaterar att det pelagiska systemet innebär att småskaliga yrkesfiskare i stort sett har kunnat fiska fritt efter sill, och vissa år har kust- kvoter tagit slut. HaV uppger att man vid endast några få tillfällen har infört fiskestopp när kustkvoter har hållit på att bli uppfiskade. HaV betonar att fiske- stopp har varit mycket ovanliga, men fiskestopp kan fortfarande bli aktuellt i kustkvoten när den är uppfiskad. Olika aktörer framförde vid ett möte i att HaV borde prioritera dem som fiskar på kustkvoter för att undvika fiskestopp inom dessa fisken. Det framfördes även att det borde gå att fördela t.ex. kustkvoter och andra kvoter mellan de olika aktörerna om någon kvot riskerar att inte bli uppfiskad och att det även går att byta till sig en kvot från ett annat land. De olika aktörerna i betonade: Svensk fiskenäring är beroende av kontinuitet över året för att upprätthålla en kommersiellt hållbar verksamhet med svenska fiskeriprodukter som bas.153 Kustkvoten påverkar de individuella fiskerättigheterna menar att för ett lönsamt företagande är det viktigt att det så långt som möjligt finns en förutsägbarhet. är kustkvoten definie- rad som en fast andel av den totala kvoten. HaV konstaterade i sin utvärdering att om kustkvotens andel inte skulle ha fastslagits mellan år skulle osäkerhet ha skapats kring hur stora de individuella fiskerättigheterna ska vara. HaV me- nade att det skulle ha hämmat överlåtelser och strukturomvandling samt för- svårat möjligheten att skapa långsiktiga relationer till uppköpare. Även i denna uppföljning har flera aktörer pekat på att utformningen av kustkvoten har en påverkan på utvecklingen i det pelagiska fisket med individuella fiskerättig- heter. Några aktörer har lyft fram att ett problem är att om kustkvoten ska höjas blir det på bekostnad av de fiskare som har individuella fiskerättigheter inom det pelagiska fisket, och de har ju betalat för sina fiskerättigheter. Detta har även lyfts fram av Agrifood och i Havs- och vattenmyndighetens utvärdering . Dessa pekade på att kustkvotens andel av den svenska kvoten expanderar över tiden, och detta gör att de rättigheter som köpts av pelagiska fiskare krymper på motsvarande sätt utan att den som köpt kvot kompenseras för detta. En kustkvot som definieras som en fast andel av den totala kvoten ökar enligt Agrifood kvaliteten på de individuella nyttjanderät- terna. Kustkvotens storlek bestäms inte i lag utan beslutas av HaV, vilket ger mindre förutsägbarhet men ökad flexibilitet att ändra systemet. Agrifood sammanfattar frågan på följande sätt: 153 Fiskekommunerna m.fl. vid möte i . 7 KONSEKVENSER FÖR DET SMÅSKALIGA FISKET En alltför låg kustkvot gör att den nödvändiga flexibiliteten för kustfisket hindras, medan en alltför hög kvot som inte utnyttjas är kostsam för sam- hället.154 I rapporten konstateras att syftet med kustkvoten är att ge det kustnära fisket möjlighet att fortsätta utvecklas och att det finns ett samhällsekonomiskt värde i att avsätta en kustkvot. konstateras att det inte är gratis eftersom kvoterna potentiellt kan användas mer effektivt och därmed ge högre ekono- miska intäkter till samhället – kvoten är inte tillgänglig för fartyg med indivi- duella rättigheter med högre lönsamhet. Denna syn på kustkvoten som en al- ternativkostnad har i denna uppföljning kritiserats av bl.a. länsstyrelserna i och . Vid ett möte i formulerades dilemmat med en flexibel eller fast kustkvot på följande sätt: Ett fritt tillträde till dagens fasta pelagiska kustkvoter innebär en risk för att fiskestoppen ökar. HaV kan dock reglera genom att prioritera vissa fiskeredskap som då undantas ett fiskestopp. Osäkerheten med små kust- kvoter som riskerar ge fiskestopp medför en osäkerhet i företagandet hos kustfisket: kring lönsamhet, investeringsvilja, nyetablering osv. Men om kustkvoten blir flexibel igen riskerar det stora fisket att få en osäkerhet kring deras förutsättningar.155 SPF har i uppföljningen betonat att det pelagiska fisket står och faller med information om kvoterna. Yrkesfiskarna har alltid levt med att det är upp- och nedgångar i tillgången på fisk i haven. Yrkesfisket måste leva med att HaV beslutar om olika stopp i fisket. SPF konstaterar att det inte finns någon fiske- flotta som är ute och fiskar – den norska fiske- flottan uppges fiska . Länsstyrelserna och konstaterar att kustkvoten från början var flexibel. De betonar också att ramarna för yrkesfisket aldrig är säkra – pri- ser går upp och ned, kostnader går upp och ned, bestånden förändras etc. Det borde därför vara acceptabelt att även kustkvoterna går upp och ned: En yrkesfiskare i det pelagiska systemet kan leva med en oförutsägbarhet kring kustkvotens storlek bara man vet vilka krav som finns för fiske inom kustkvoten. I stället för att ange hur stor kustkvoten ska vara i procent borde HaV rikta in sig på att ställa krav för fiske på kustkvoterna, t.ex. var och hur de ska fiska och landa sin fångst, vilket ändamål fisket ska ske efter och hur det ska bidra till utvecklingen i regionen. Ett sätt skulle kunna vara att varje fartyg ansöker om en tilldelning inför ett nytt år och att detta följs upp och 12 månader. Detta skulle kunna hanteras av en producentorganisation.156 SPF har i en kommentar framfört att under de år som det pelagiska systemet har funnits har fiskare inom systemet i några fall skjutit till kvantiteter till kust- kvoten för att fisket ska kunna pågå . SPF:s bedömning är att HaV har skött frågan på ett bra sätt. SPF konstaterar att kustkvoterna som regel inte har fiskats upp. 154Waldo & (2014) i Havs- och vattenmyndigheten (2014a). 155Fiskekommunerna m.fl. vid möte i . 156Länsstyrelserna i och , intervju .