rfr · H40WRFR11 · 2017-01-01 00:00:00 — Jag skulle snarare söka dem genom att fler kom i högre betalt arbete. Den stora olikhet som finns beror på att väldigt många människor hamnar utanför arbetsmarknaden. Det i sin tur är ett bekymmer som vi måste försöka hantera. Vi gör det inte genom att ha högre skatt på arbete utan vi gör det genom att skapa förutsättningar på olika sätt. Här handlar det inte bara om skattesystemet. För att få en bättre fördelning i det avseendet handlar det om att utbildningen – jag tror att sa det själv – fungerar på ett bättre sätt än vad den gör . Jag har själv tonårsbarn som har gått ut skolan, trots min ålder. Jag tycker att jag ser rätt mycket problem när det gäller kunskapsförmedling i skolan . Jag hoppas att det har blivit en viss vändning där. Det spelar roll. Vi måste hitta vägar för väldigt många av dem som har kommit till vårt land, och som gör att vi har en mycket bättre demografisk situation än vi hade tidigare. Vi och har jämfört med många andra länder i EU större förutsättningar att nu kunna klara de demografiska knäckfrågorna. Vem ska betala för min och andras äldreomsorg ? Det gäller bara att se till att utbildning når alla människor och skapar arbeten. Det ser jag som det väsentligaste. Jag konstaterar att det föreslog var inte i sig omfördelande. Det får man klara på i huvudsak andra sätt än att göra det genom skattesystemet. : Jag glömde att kommentera ett av diagram. Det visar dels sjunkande skattekvot, dels att skatteintäkterna realt har ökat. Det menar jag är missvisande. Att de har ökat tar inte hänsyn till 1, att befolkningen har ökat, och 2, att bnp har ökat. Våra utgifter är i betydande utsträckning kopplade till reallöneutvecklingen. Folk förväntar sig att de offentliga utgifterna och förmånerna ska SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID utvecklas i ungefär samma takt som reallönerna. Det räcker inte att skatte- intäkterna har ökat realt. Det måste relateras till växande befolkning och Då har det inte skett någon ökning utan en minskning. , : Herr ordförande! Det var flera frågor; jag kanske kan börja där slutar. Jag uppfattar ändå att du bekräftar att om man räknar realt har skatteintäkterna ökat med 300 miljarder . Det var ett sätt att illustrera det. Naturligtvis har befolkningen ökat, men även per capita har vi en ökning – om jag minns rätt i storleksordningen Sedan ställer vi ökade krav på offentliga tjänster; visst är det så. om Baumols lag: Offentliga tjänster kan inte ha en produktivitetsutveckling. Men det finns nog ändå ett betydande utrymme där. Man talar också om lag, som säger att kraven alltid kommer att öka. Men det ökar egent- ligen bara trycket på att effektivisera utgiftssidan och vidta åtgärder även där. Jag fick också frågan om man kunde sänka skatterna hur mycket som helst och bara få ökade intäkter; naturligtvis är det inte så. Jag pekade också på att det är olika för olika skatter, och det var just det som var poängen: att ta hänsyn till hur skattebaser påverkas och åtgärda de mest skadliga skatterna. höga marginalskatterna, enligt väldigt mycket forskning och undersökningar, det största problemet. Här är spegelbilden intressant att ha med sig. Om man tror att man kan öka intäkterna genom att göra detta när all analys visar att intäkterna till och med minskar har man någonstans gått vilse. Det är klart att detta handlar om att vidta successiva åtgärder – det är inte allt på ett bräde. Men det gäller att börja med de mest skadliga skatterna. Jag pekade också på att man måste få med utgiftssidan i en sådan här diskussion och se vilka möjligheter som finns där. Även om skattehöjningar ju inte är min bästa gren pekade jag på konsum- tionen som den minst skadliga skattebasen. Här finns möjligheter att genom att vara aktiv i det arbete som pågår i EU med VAT Action Plan se till att ländernas handlingsfrihet kan öka så att vi kan utnyttja en större del av den möjliga skattebas som finns på konsumtionssidan. Vägen framåt är nog att växla från skatter på arbete och kapital till skatter på konsumtion. När det gäller den internationella bolagsskattediskussionen och BEPS tror jag att det är viktigt att inte ta fasta på de anekdotiska berättelserna om att storbolag smiter från skatten utan att titta på hur skatteintäkterna från bolags- skatt ser ut om man ser till helheten. Bolagsskatteintäkterna är ungefär 3 pro- cent av bnp i de flesta länder. Det här har varit ganska stabilt. Tittar man på en lång tidsserie är det till och med lite högre bolagsskatteintäkter de senaste decennierna än vad det var . Men det är klart att detta är komplext – det rör sig om globala strukturer. Det är lätt att plocka ut mer anekdotisk information om enstaka fall, men totalt SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID sett är bolagsskatteintäkterna väldigt höga och har legat på samma nivå . När det gäller BEPS-arbetet tror jag att man ska ta fasta på det som fanns med i Action 11, där man tittade på vad detta kan få för effekter och lyfte fram att en stor del av bolagsskatterna betalas rätt . Man kom fram till att mellan betalas i fel länder eller är ett problem. Men för svenskt vidkommande är nog detta inte någon stor möjlighet att öka våra intäkter. Då tror jag att ett mycket allvarligare problem är att hela BEPS-arbetet gör att de stora länder som är på väg fram, till exempel och , är aggressiva och vill utnyttja BEPS-arbetet för att göra gällande att en större del av vinsten uppstår där. Detta gör att de svenska exportberoende företagen kommer att få betala mer skatt i de länderna. Med avräkningen i är detta ett begynnande problem för oss och innebär mindre möjligheter att få skatteintäkter här . För bolagen innebär detta att det kommer att bli intressant att i större utsträckning ha kostnader och verklig verksamhet i dessa andra länder. Det ger i sin tur en real effekt genom att möjligheterna att få jobb och inkomstskatter från dem i kommer att minska. Den effekten är nog mycket större än kontrolleffekten, så BEPS-arbetet är något man bör vara bekymrad över när man analyserar det från svensk synpunkt. Det ställdes också en fråga om vad som händer på arbetsmarknaden. Den har ju varit i ständig utveckling, och det är klart att det finns många utmaningar med ny teknik och så vidare. Men vi får också lita till att utvecklingskraften i näringslivet lever vidare. Jag listade flera saker som behövs. Det är viktigt med marginalskatter och stärkta incitament till arbete. Även kapitalskatten behöver komma ned generellt, inte minst för den signal det innebär, som jag beskrev i mitt anförande; skattesatsen ligger högt i . Då kommer vi kanske också in på diskussionen om de mindre företagen. Det är ju framför allt där som ny sysselsättning uppstår: Fyra av fem jobb uppstår i mindre företag, brukar man säga. Det är nog viktigt att vi inte försämrar reglerna för den typen av företag; det är där sysselsättningen ska komma. Det finns ett utredningsförslag nu som vi är bekymrade över, som gäller 3:12-reg- lerna. Där behövs rätt mycket förändringar för att det inte ska få negativa effekter på arbetsmarknaden. , LO: Jag fick en fråga om skatter och hur man skulle hantera automatisering, digitalisering och den typen av utmaningar. Jag skulle väl säga att skatter inte är det huvudsakliga svaret. Du har helt rätt i att detta är stora utmaningar för och att det är ett mycket stort problem om vi inte klarar den strukturomvandling som pågår allt snabbare. Men jag har svårt att se att skatter är den huvudsakliga lösningen, utan jag anser att det snarare handlar om ett effektivt kompetens- och utbildningssystem. Generellt accentuerar denna utveckling naturligtvis bara behovet av SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID ett sunt skattesystem, somär rationellt och beskattar lämpliga skattebaser. jag ser inte några specifika skatter som kan lösa denna problematik. Om vi lämnar stora grupper efter oss, oavsett om det rör sig om nyanlända eller om inrikes födda som inte har den utbildning som krävs för framtidens jobb, kommer dessa grupper naturligtvis att behöva försörjas på något sätt. Oavsett om det sker via transfereringar eller via skattesubventioner är det samma skattkista som ska användas. Svaret på frågan är att det helt enkelt krävs ett fungerande utbildnings- och kompetenssystem för att lösa den här Ordföranden: i panelen har begärt ordet, men vi samlar på oss fler frågor och fortsätt därmed rundan bland riksdagsledamöterna. (MP): Jag vill tacka för alla intressanta föredragningar med olika Jag tänkte fråga lite kring de gröna skatterna. Vi står inför en omställning som måste göras. Förutsättningarna för att leva på planeten håller på att förändras, och det måste vi hantera. Skatter är ett av de väsentliga sätten att göra detta. Vi fick höra att ligger väldigt högt när det gäller koldioxidskatten, men det finns ju fler sätt att mäta detta. Miljöskatternas andel av bnp eller av de totala skatterna är inte högre än i andra länder i ; vi ligger ungefär på ett genomsnitt. Där finns det alltså en del att göra. Jag skulle särskilt vilja fråga , som bara berörde detta genom att ta upp momsen på konsumtion i form av mat, som skulle höjas från När jag möter företag och näringsliv märker jag att de vill vara med i omställningen. Man vill ha förutsägbara villkor, och man är beredd att jobba efter dem. Det gäller i olika branscher och i företag av olika storlek. Jag skulle vilja fråga på vilket sätt man vill vara med i denna utveckling och göra så att medlemmarna får bra möjligheter att delta i den klimat- och miljöomställning som behövs. (C): Tack för intressanta föredrag! är populär, och han får en fråga även från mig. Han tog upp den knivskarpa konkurrens som svenska företag lever under. För mig är knivskarp konkurrens, företagsklimat och jobb starkt sammankopplade. Regeringen har ju ett mål om att få lägsta arbetslöshet, så jag har ett par frågor om företagsklimat. Det finns två större utredningsförslag som är ute på remissbehandling och som handlar om verksamhetsskatt på finansiell verksamhet och fåmansföre- Jag undrar hur ser på näringsklimatet i stort i och på dessa två förslag och hur de påverkar näringslivsklimatet. (V): Även jag vill tacka för inledningarna, och jag vill tacka kansliet och presidiet, som har satt ihop en verkligt gedigen dag med många SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID För mig var det en del ögonöppnare. Det var väldigt roligt att höra till exempel , men även er andra såklart. Jag vill göra några egna reflektioner och sedan ställa två frågor. Jag är ju väldigt ung och var bara när den här skattereformen genomfördes. Men när du, , beskrev hur den genomfördes och hur den behöver genomföras slog det mig hur oerhört trång den krets är som får diskutera dessa skattepolitiska spörsmål, som ju ändå berör på mycket bredare front. Det slås jag också av när jag läser professor memoarer, och det bekymrar mig. Jag förstår hans stora problem med skattesystemet, men jag tycker att det är ett stort bekymmer när skattepolitiken inte får diskuteras på ett mycket bredare och mer offentligt och politiskt plan. Därför är det bra att vi gör det här och att SVT24 sänder. Men en ny skattereform behöver föregås av mycket djupare diskussioner i offentligheten. Jag tror att det kanske skulle bli andra resultat. Man behöver inte ta ställning till om det som hände 1991 var bra eller dåligt, men detta tycker jag är någon form av grundstenar i en eventuell ny skattereform. Sedan tycker jag att många av de saker som tar upp är viktiga. Omfördelningspolitiken ska ju också ske via utgiftssidan. Ett stort problem är att det var planerat i skattereformen, men där var det många saker som inte genomfördes. Då tappar man det när man ska understödja de människor som har det sämre ställt. Inkomstskillnaderna, som ändå har ökat globalt och internationellt under de 25 åren, vilket belyser, styrs ju inte av naturlagar utan har sin grund i de beslut som fattats och den politiska riktning man har tagit. Jag tycker att det är jättespännande med många av de förslag som du, , kallar vilda – jag kallar dem väldigt sansade – och som handlar om hur man ska skifta från arbete till kapital. Det är där vi behöver ta ut en högre skatt i slutändan. Jag tycker också att du, , på ett mycket förtjänstfullt sätt säger att det som kommer att behöva hända är att skatteuttaget ökar. Det blir ett problem ibland i skattereformsdiskussionen, för det uppfattas bara som att det ska växla: Vi ska ha skatteuttaget på ungefär samma nivå och bara hitta de smartaste skatterna. Faktum är att för att kunna försvara den välfärd vi har och utveckla och ta ansvar för de åtaganden vi har gjort måste skatteuttaget öka. Det tyckte jag att Bo och faktiskt verkade vara överens om även om ni inte är överens om hur det ska ske. Så till mina två frågor: Vad jag har förstått efter att ha försökt läsa in mig inför detta seminarium var en av de stora förhoppningarna på omläggningen av företagsbeskattningen att den skulle leda till ökade investeringar. Det var en av grunderna till att den gjordes. Vad jag kan se och förstå har investeringarna i stället minskat under dessa . Jag undrar vad ni drar för slutsatser av det och vill fråga framför allt vad det var som gick snett. Varför har inte investeringarna ökat? Den andra frågan gäller alla diskussioner kring en reformerad bolagsbeskattning. Har ni några tydligare idéer om hur den skulle kunna se ut nu? SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID Vilka avdrag är det som behöver täppas till? Det kanske också vill Sedan får jag bara beklaga oerhört dåliga avsikt att rösta för en avskaffad arvs- och gåvoskatt . Det var väl en del av viljan att förhandla med Socialdemokraterna och till varje pris komma Vi har ångrat oss och är nu för en återinförd arvs- och gåvoskatt, så ordningen är återställd. (KD): Mycket intressanta föredrag! från var väldigt intressant; jag skulle gärna vilja höra lite mer om detta med likformigt eller optimalt skattesystem. Det är givetvis så att man får en blandning av båda dessa delar. Det jag tycker är viktigt när det gäller skattesystemet är att det präglas av enkelhet, legitimitet, förståelighet Jag håller med om mycket av det som var I ditt anförande, , hade du en diskussion om och , men du kom även in på 3:12-reglerna. Kanske hade du också de föreslagna föränd- ringarna i åtanke. Jag anser att 3:12-reglerna inte alls stämmer i det här kon- ceptet, och jag vet egentligen inte om syftet med de reglerna uppfylls över Jag känner att man kanske borde fundera lite utanför boxen när det gäller 3:12-reglerna och hur man kan göra på andra sätt. Min fråga till dig är egentligen: Kan du hjälpa mig? Ordföranden: Som jag påannonserade tidigare behöver statssekreterare , jag vill framföra ett stort tack för din medverkan här ! , : Herr ordförande! Vi hade en fråga om kon- Jag vill gärna förtydliga att jag inte i första hand talade om matmomsen, som frågeställaren sa. Jag ville i stället peka på att det finns ganska många studier och en färsk rapport, som har tagit fram, som beskriver att hela konsumtionsskattebasen inte alls används inom ramen för EU-direktivet. Länderna utnyttjar strax över hälften – jag tror att det är – av skattebasen, och ligger något under det snittet av basen. Det är egentligen mitt huvudbudskap; jag tror inte att jag nämnde matmomsen alls. Mitt huvudbudskap är att vi behöver vara aktiva i EU med det arbete som nu pågår med VAT Action plan för att på ett bättre sätt göra det möjligt att använda en större del av konsumtionsbasen för beskattning inom momssyste- Det gör också att de företag som har momsfria verksam- heter skulle kunna hantera problemet med att ingående moms inte är avdrags- gill; det skulle kunna underlätta väldigt mycket för många företag. finns även en möjlighet att kanske bredda skattebasen. Jag fick också frågor om miljöbeskattning. Det finns en grundläggande motsättning i beskattning av en bas som man vill bli av med. Blir man av med SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID den är det ingen hållbar finansieringskälla. Men kan den användas precis som vi använder skatt på andra områden, till exempel alkohol eller tobak, för att hålla nere konsumtionen. Men här finns också möjligheter att införa regleringar i stället, och det är viktigt att man inte ägnar sig för mycket åt dubbla styrmedel utan är tydlig. Man behöver också ta fasta på vilka andra effekter det kan få – jag betonade vikten av näringslivets konkurrenskraft för att bygga välstånd. Men när det gäller att komma till rätta med miljöproblem tror jag att man rätt mycket måste gå utanför skatteområdet. Den stora lösningen på miljöproblemen på är att vi har en teknikutveckling och låter näringslivet fungera väl på det området, i stället för att beskatta bort problem. Jag tror att man mycket mer i stället ska stimulera teknikutveckling för att lösa miljöproblem. Men vi är helt överens om att vi vill ha en ren miljö och en hållbar framtid. Sedan fick jag en fråga om näringslivsklimatet. Det finns många olika undersökningar som visar om konkurrenskraften har gått upp eller ned lite grann. Det jag tror att man kan ta fasta på här, eftersom vi diskuterar skattefrågor , är att en del undersökningar som visar att ligger hyfsat till när det gäller näringsklimatet är uppdelade på olika områden. När det gäller just skatteområdet ligger vi väldigt illa till. Det som har fått en del uppmärksamhet är den årliga undersökningen från , där klättrade några platser – från nionde till sjätte plats, tror jag – och har åkt lite upp och ned på nedre halvan av topp tio. Men på skatteområdet ligger vi väldigt illa till. Om jag minns rätt ingår 138 länder i undersökningen, och på skatteområdet var vår placering en bra bit under 100 – väldigt långt ned alltså. Så där finns det ändå stora möjligheter till förbättringar. Jag har varit inne på vilka åtgärder som behövs: lägre marginalskatter och kapitalskatter och en hel del annat. Det ställdes också en fråga om skatten på finansiell verksamhet. Den har berörts här i andra sammanhang också. Man kan tala om särintressen, men en skatt som läggs på sysselsättning när vi har problem med hög arbetslöshet och ett mål att komma ned till lägsta arbetslöshet är nog inte en bra idé. Om man dessutom i andra sammanhang har synpunkter på en låg servicenivå inom banksektorn, i synnerhet i glesbygd, är det nog inte heller en bra idé att lägga ytterligare en skatt just på bemanning, som kan erbjuda service. För mindre företag på landsorten, där man är helt beroende av en personlig bankkontakt för att lösa finansieringen av sin verksamhet, tror jag att det, även i det ledet, är en väldigt skadlig skatt och ett stort problem. Det har dessutom framkommit att själva utformningen av skatten som ett slags arbetsgivaravgift, fast den kallas inkomstskatt, som ska baseras på momsregler gör att det är högst oklart vilka som kommer att omfattas och hur det ska hanteras i praktiken. Detta har fått rätt mycket uppmärksamhet och är ett förslag som är väldigt problematiskt. SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID Det ställdes också en fråga om något vi var inne på tidigare: småföretags- Som jag har nämnt är jag väldigt bekymrad över utrednings- förslaget om skärpt beskattning enligt 3:12-reglerna. beräkningar handlar det om 5 miljarder i skärpt beskattning av den grupp där man hoppats mycket på ökad sysselsättning. Jag skulle vilja peka på erfarenheterna av de reformer som gjorts tidigare. lade man om dessa skatteregler, och många företagare upp- levde det som mer rimligt. Statistiken därefter visar att utdelningarna och skattebasen har vuxit väldigt kraftigt och gett ökade skatteintäkter för stats- Detta har skett parallellt med att lönesumman till delägare i 3:12-före- tag faktiskt har vuxit i samma takt som lönesumman i resten av ekonomin. Detta har alltså varit något av en framgångssaga, skulle man kunna säga. tror att det är viktigt att ta fasta på de erfarenheterna snarare än att tro att man nu kan strypa åt reglerna. Risken med det är att man får en krympande skatte- bas i stället. Det ställdes många frågor till mig. Jag tror att jag stannar där så . , : Jag tycker att det är viktigt att inte bara fundera på hur vi ska dra in mer pengar till det gemen- samma utan även på om vi använder dem på rätt sätt och gör de rätta priori- Den absoluta basen för att ska fungera är ju rättssäkerhet, legalitet och låg brottslighet, och vi har haft tillit därför att det har varit ratio- nellt att ha det. får vi no go-zoner, och vi har organiserad brottslighet och Jag växte upp i en kommun med 7 000 invånare. ungefär fyra poliser där; nu finns det ingen polisstation somär öppen. ha 14 poliser där om det skulle motsvara snittet i med 20 000. ligger det dubbelt så högt, sägs det , det vill säga 28 poliser. Jag läste om en kommun i Bergslagen med 26 000 invånare, där polis- stationen också sas vara nedlagd och Bandidos hade flyttat in i stället, antingen i det huset eller i huset bredvid. Med en nivå motsvarande den i skulle man ha haft 104 poliser i den kommunen. Om polisen organiseras effektivt, känner till de lokala förhållandena och gör det som är prioriterat där är det klart att man skulle kunna trycka tillbaka detta – det är jag helt säker på. Man måste börja där. Man kan inte ge mer pengar till något som är dys- Samma sak gäller skolan. Det är ju inte så att det är få lärare per elev i den svenska skolan; det är väldigt många. I , och , som presterar bäst, har man ungefär hälften så många anställda per elev i skolan Vi gör alltså fel saker. När vi väl gör rätt saker blir det en helt annan sak. Då ser vi om vi behöver mer skattepengar eller inte för att göra det ännu bättre. Om man inte har löst det och gör rätt saker och gör dem effektivt kan inte skattemedel lösa problemet, utan då får man bara de negativa effek- terna av skatterna. SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID Det sista jag tänkt säga är att det har hänt något som jag tror att alla inte riktigt har förstått ännu: Med sociala medier, internet och nya livsstilar har värdet av fritid ökat dramatiskt i förhållande till värdet av pengar. Med lite pengar kan man nämligen få en väldigt bra fritid om man tillhör den nya, unga generationen. Det gör det ännu svårare och ännu mer utmanande med olika stöd eller inkomsttransfereringar. Något som blir mycket svårare än vad det varit förut är medborgarlön. Tycker man att det är okej att bo kvar hemma och har ett subjektivt sett bra liv med sociala medier eller annat som inte kostar speciellt mycket är det inte så lockande att börja jobba i äldreomsorgen. Då måste lönerna höjas ännu mer för att locka människor att vilja jobba i de branscherna. Vi ser redan att det är på det sättet. Det finns mycket undersysselsättning, och ändå har man svårt att få människor till äldreomsorg och många andra saker som framför allt det offentliga står för. Då säger vi att vi måste ha arbetskraftsinvandring för att lösa detta. Men det är klart att vi inte behöver, utan vi behöver jobba med att motivera dem somfaktiskt redan finns här att göra dessa jobb. När vi gjort allade hemläxorna tror jag att vi kan hitta en bra verklighetsbeskrivning: Behövs det högre skattetryck eller inte? Man behöver börja där. : Jag kan inte låta bli att polemisera mot på två punkter. För det första sa du i ditt anförande: Sänk marginalskatterna så minskar spännvidden gentemot kapitalskatterna! I nästa mening sa du: Sänk kapitalskatterna! I min enkla värld ökar spännvidden om man gör detta, så du får bestämma dig: Ska du öka eller minska spännvidden? Spännvidden – – är oerhört stor och skadlig, och det är lite synd att den frågan inte har diskuterats mer . Det tror jag nämligen är ett av de verkligt stora problemen i vårt skattesystem. För det andra visade du en box som visade att av privat konsumtion är momsbelagd; är det inte. Finanssektorn är en del av dessa . finns det ett förslag.