rfr · H40WRFR7 · 2017-01-01 00:00:00 — 1.Landningskontrollen finns på fem orter i . Den låg tidigare på Kust- bevakningen. Landningskontrollen innebär att HaV:s tjänstemän är ute i ham- narna och genomför kontroller. Fiskeföretagen måste föranmäla sin ankomst till hamn ett antal timmar i förväg, beroende på vilken fångst de har ombord. När HaV får denna uppgift åker tjänstemännen dit och möter fiskefartyget och går sedan igenom fångsten. Detta arbete kan ta från till , beroende på lossningens karaktär. HaV gör bl.a. följande: Detta innebär att tjänstemännen tar delprov av fångsten för att bestämma fördelningen på t.ex. sill och skarpsill. •Kontroll av om fisken är vägd. •Kontroll av fartygets tankar för fångst. •Kontroll av fångsten gentemot loggboken.320 Fiskeföretaget får ett protokoll efter genomförd kontroll. Protokollet lämnas till HaV:s juridiska enhet om det har upptäckts något avvikande vid kontrollen. Det är den juridiska enheten som beslutar om eventuell sanktionsavgift. Om det är grövre fel som upptäcks kan det gå vidare till åtal. Den administrativa kontrollen sker på HaV i . Denna kontroll in- nebär bl.a. att HaV:s tjänstemän går igenom data och kontrollerar dessa mot varandra. På detta sätt kan man upptäcka ett flertal fel, t.ex. om den som köpt 319Vessel (). 320Havs- och vattenmyndigheten, intervju . 13 ÖVERVAKNING OCH KONTROLL fisk inte har de dokument som behövs. Genom att t.ex. jämföra mot satellit- sändare kan man se om en fiskare har varit ute utan att föra loggbok. FMC finns i EU:s alla medlemsstater. I är FMC placerat på HaV. Det har öppet dygnet runt och tar emot olika frågor etc. från fiskare. Kontroll av kvoter och fiskedagar HaV:s uppgift är att kontrollera att de tilldelade kvoterna, antalet tilldelade fiskedagar och övrigt regelverk följs. Informationen samlas i en databas. HaV kontrollerar och säkerställer att uppgifterna är korrekta. Uppgifterna används sedan för att kontrollera att de fiskekvoter och fiskedagar som har till- delats inte överskrids och att det inte utförs olagligt fiske, t.ex. i skyddade om- råden. Om HaV upptäcker fel i rapporteringen kan det ligga till grund för even- tuella rättsliga åtgärder.321 Kvoter avräknas normalt mot den kvantitet som landas. Landningskontrol- len ska verifiera att fiskarens uppgifter är riktiga. En tabell i bilaga 6 visar det totala antalet landningskontroller och antalet anmärkningar. HaV uppger att en orsak till att andelen anmärkningar fortsätter att ligga relativt högt kan vara fortsatta problem med efterlevnaden av vägningsreglerna som infördes . Vidare beror en stor del av anmärkningarna på toleransmarginalfel i det pela- giska fisket. Ett fiskefartyg på åtta alternativt eller mer (beroende på havsområde) ska föra fiskeloggbok om sina fiskeinsatser. I loggboken ska bl.a. uppskattade mängder av varje fångad fiskart uttryckt i kg levande vikt anges. Den tillåtna toleransmarginalen för denna uppskattning av mängden fisk som finns ombord ska vara för alla arter.322 HaV uppger att toleransmar- ginalen inom framför allt det pelagiska fisket är ett problem som de flesta EU- medlemsstater upplever. Som ett första steg har det därför införts att tolerans- marginalen för det pelagiska fisket i ska räknas på den totala kvan- titeten fisk i stället för per art. HaV menar att detta med stor sannolikhet gör att antalet anmärkningar kommer att minska. En del av målen för landningskontrollen styrs via EU-regleringar, medan andra tagits fram av HaV där de återfinns i tillsynsplanen för fiskerikontrollen. Av HaV:s årsredovisning framgår att alla EU-mål uppnåddes, utom bl.a. kvantitetsmålet för pelagiskt fiske i . HaV uppger att detta beror på att man har prioriterat kontrollen av arter som omfattas av fleråriga planer, vilket är ett resultat av att i ett beslut påpekat brister på uppnådda målnivåer för de arter som omfattas av fleråriga planer. HaV upp- ger att kontrollen av pelagiska landningar dessutom är resurskrävande, och fartygen är få till antalet. Det i sin tur är ytterligare en faktor som begränsade kontrollen då HaV eftersträvade att sprida ut kontrollerna.323 321Havs- och vattenmyndigheten, (avläst ). 322Enligt artikel 14 i kontrollförordningen (EG) nr 1224/2009. 323Havs- och vattenmyndigheten (2016b). 13 ÖVERVAKNING OCH KONTROLL Tabell 17 Antal genomförda kontroller och kontrollerad kvantitet vid olika landningskontroller Fiske efter torsk i (antal) Fiske efter torsk i (ton) Demersalt fiske i (antal) Demersalt fiske i (torsk i ton) Pelagiskt fiske (antal) Pelagiskt fiske (ton) Pelagiskt fiske i (antal) Pelagiskt fiske i (ton) Källa: Havs- och vattenmyndigheten (2016b). HaV har i uppföljningen uppgett att överskridande av toleransmarginalen är den vanligaste överträdelsen inom det pelagiska fisket.324 I bilaga 5 lämnas en översikt över de olika sanktionsärendena –2016. HaV har rätt att ta ut sanktionsavgifter, särskilda avgifter och ge prickar när fiskerilagstiftningen överträds.325 HaV kan även anmäla överträdelser av fiske- rilagstiftningen till åklagarmyndigheten för väckande av åtal i allmän domstol. En tabell i bilaga 6 visar överträdelsehanteringen. fattade HaV beslut i 243 överträdelseärenden, vilket var en avsevärd ökning av antalet hanterade ärenden jämfört . Enligt HaV beror ökningen på att landningskontrollen och den administrativa kontrollen inom HaV har blivit mer effektiv och överlämnat fler ärenden för överträdelsebedömning. HaV uppger vidare att arbetssätt och bedömningar har setts över kontinuerligt för att skapa ett rationellt och systematiskt arbetssätt för att hantera överträdelse- ärenden. Det stora flertalet ärenden rörde underlåtenhet att uppfylla tillåten tolerans- marginal inom det pelagiska fisket. Flera ärenden rörde även loggboksfel, för sent lämnade loggblad och olika typer av förseelser om förhandsanmälningar om landning. HaV gjorde åtalsanmälningar för otillåtet utkast av räka, otillåtet laxfiske, manipulerade redskap och underlåtenhet att ge relevant information om fångst ombord på fartyg (dold fångst). HaV påförde särskild avgift framför allt när veckoransonen av torsk och gråsej i och över- skreds vid fiske med trål eller snurrevad. Syftet med den särskilda avgiften är att förverka värdet av den otillåtet fiskade mängden.326 324Havs- och vattenmyndigheten, intervju . 325Enligt fiskelagen (1993:787), lagen (1994:1709) om EG:s förordningar om den gemen- samma fiskeripolitiken och förordning (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinä- ringen. 326Havs- och vattenmyndigheten (2016b). 13 ÖVERVAKNING OCH KONTROLL 13.3 fiskerikontroll till sjöss har hand om fiskerikontrollen till havs. hade även hand om landningskontrollen som utförs av HaV. Verksamheten sker dels genom riktade kontroller som föregåtts av riskanalys, dels genom ett mer slumpmässigt urval av kontrollobjekt under ordinarie patrullering. Målen i tillsynsplanen ändras . uppger att man resonerar lite olika från gång till gång beroende på förändringar i lagstift- ningen samt externa krav. När det gäller pelagiskt fiske görs det bara standard- kontroller. Det kommer inte in några tips från allmänheten när det gäller pela- giska fartyg eftersom de är så långt ute till havs. Utvecklingen av antalet inspektioner till sjöss av fartyg som vid tillfället fiskade på pelagiska bestånd framgår av tabellen nedan. En orsak till att antalet fiskerikontroller till sjöss i är lågt är att de pelagiska fiskare som ingår i systemet med överlåtbara fiskerättigheter till stor del fiskar utanför den svenska gränsen i och därmed inte kontrolleras av Kustbevak- ningen. stoppar inte fartyg som är på väg till landningsham- nen. Däremot görs fler kontroller av pelagiska fiskefartyg i . Kustbe- vakningen uppger att man gör fler kontroller inom det pelagiska fisket. Delvis beror detta på nya fartyg som har större ut- hållighet än de äldre men också på en dialog med HaV om vad de vill att Kust- bevakningen kontrollerar. Däremot gör färre fiskekontroller totalt sett, om man inkluderar alla typer av fiskerier.327 Tabell 18 inspektioner till sjöss av fartyg som vid till- fället fiskade på pelagiska bestånd, antal Totalt antal pelagiska inspektioner Källa: , e-brev . * = Avser totalt antal inspektioner i och . ** = Avser januari–. Vid sin kontroll går först in i HaV:s stödsystem för att t.ex. se om tillstånd och licens är i ordning. Då sedan går ombord på fiskefartyget undersöker de vilka redskap som används, maskstorlekar etc., om det finns fångst ombord och vilken fångsten är. vill helst komma ombord på fiskefartyget just innan redskap och fångsten tas upp. Man brukar t.ex. kontrollera om trålen är manipulerad. 327 , intervju , och (2016). 13 ÖVERVAKNING OCH KONTROLL den faktiska fångsten i lastrummet mot det som fiskaren har skrivit in i logg- boken. En inspektion får pågå under högst eller till dess att redskapet har tagits upp och redskapet och fångsten har inspekterats, beroende på vilket som tar längst tid. Denna tidsbegränsning gäller inte om en uppenbar överträ- delse konstateras eller om tjänstemännen behöver ytterligare information.328 uppger att kontroller till havs tar mellan 1 och 4–. När det gäller pelagiskt fiske gör en fångstuppskattning när trålen har tagits ombord i samband med att fisken pumpas upp. Ett artför- delningsprov görs. Där undersöks andelen t.ex. sill och skarpsill i fångsten. När det gäller t.ex. räkfiske är med vid sorteringen och gör s.k. kiloprov där man räknar antal räkor per kilo fångst. I övrigt fiske består arbete till stor del av datainsamling, bl.a. provtagningar för att se hur stor andel ungfisk som är med i fångsten. Om det är en stor andel ungfisk görs en särskild kontroll. Dessa provtagningar ut- gör underlag för HaV:s beslut om eventuell stängning av ett område för att bevara fiskeresursen. Om det inte är en stor andel ungfisk bestämmer man art- fördelningen vid sorteringen av den fångade fisken. tittar bl.a. på minsta referensstorlek för bevarande (MRB). Efter kontrollen skrivs en inspektionsrapport; uppgifterna från inspektions- rapporten förs även in i ett uppföljningssystem (KIBS). Rapporten skickas till de tjänstemän från som sitter på HaV, och dessa för in rap- porten i HaV:s databas. Beslut om att inleda en eventuell förundersökning tas av polisen, därefter tas t.ex. beslag eller upprättas det en anmälan utifrån för- undersökningsledarens direktiv. Det är polisen som utreder. kan också hålla förhör om brott upptäcks, men får inte genomföra brottsutred- ningar. uppger att antalet anmälningar till HaV om admi- nistrativ sanktion har utvecklats på följande sätt: •2011: 1 fartyg •2014: 1 fartyg •2015: 3 fartyg. När det gäller antalet upprättade brottsanmälningar uppger att man inte följer upp dem kopplat till vilket fiskeri de är aktiva inom.329 fiskekontroll kombineras ofta med miljöövervakning till havs samt sjötrafikövervakning. betonar att detta tillsam- mans är resurseffektivt. har några stora fartyg som har del- finansierats av EU. För dessa finns ett krav på att de ska ägna av tiden åt fiskeriövervakning, tillsyn eller kontroll. 328Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 av , artikel 329Kustbevakningen, e-brev . 13 ÖVERVAKNING OCH KONTROLL Det är viktigt med lokal kännedom för dem som arbetar med fiskekontroll.330 Fiskerikontrollen har inte påverkats av pelagiska systemet Bland annat HaV har i uppföljningen framfört att fiskerikontrollen inte har påverkats av införandet av det pelagiska systemet, utöver att antalet fartyg och antalet fiskedagar har minskat i det pelagiska fisket. Flera aktörer har pekat på att kontrollen av det pelagiska fisket underlättas genom att fisket genom- förs av få stora fartyg, vilket innebär att det är resursbesparande för ansvariga kontrollmyndigheter om de många mindre båtarna ersätts av färre stora. Fiskenäringen menar att fiskerikontrollen är detaljrik och HaV har i sin strategi för svenskt yrkesfiske 2020 konsta- terat att kontroll och tillsyn både är en tillgång och en börda för många fiske- företag. I strategin betonas att det är mycket viktigt att den utförs på ett sådant sätt att alla företag har möjlighet att konkurrera på samma villkor. Det konsta- teras vidare att en utökad fisketillsyn efterfrågas framför allt av yrkesfisket i sötvatten och vissa delar av kustfisket samt att resursbehovet kan behöva ses över för att nå en effektiv fisketillsyn.331 I denna uppföljning har företrädare för yrkesfisket framfört att fiskerikon- trollen har blivit bättre. De pelagiska fiskarnas producentorganisation (SPF) konstaterar att fiskerikontrollen av det pelagiska fisket är detaljrik och intensiv men fungerar bra. De enskilda yrkesfiskarna kan uppleva att de jagas, men SPF vill inte recensera kontrollen. SPF menar att det är enkelt för myndighet- erna att kontrollera fångstmängder och redskap i det pelagiska fisket, medan det är svårare i det övriga fisket. En orsak till detta är att pelagiska fiskare enbart säljer sina fångster till beredningsindustrin, vilket gör det enklare att kontrollera. Fiskares () menar att fiske- rikontrollen har blivit bättre: Kontrollanterna är nu mer resonliga och mer förstående än . Det har blivit mer av sunt förnuft i fiskerikontrollen.332 HaV upplever att yrkesfiskarna är nöjda med kontrollen och hur den fungerar. uppger att man är medveten om att kontrollerna till havs kan uppfattas som jobbiga av yrkesfiskarna men att det för det mesta brukar vara en god stämning ombord vid inspektionen. förstår att kon- trollen sinkar dem lite grann eftersom en kontroll till havs tar . uppger att man väljer ut vilka fartyg som ska kontrolle- ras. Man försöker fördela sin kontroll på alla olika fiskefartyg så att inte några 330 , intervju . 331 & Havs- och vattenmyndigheten (2016). 332 Fiskares (), intervju . 13 ÖVERVAKNING OCH KONTROLL kontrolleras och andra inte alls, men i praktiken kan vissa fartyg bli kontrollerade . Från yrkesfiskare på sydkusten har det framförts att man upplever att ofta kommer till samma fartyg för att genomföra kontroll till sjöss. Vid uppföljnings- och utvärderingsgruppens studiebesök i framförde en del fiskare att fiskerikontrollen inte är något större problem. En bra kontroll är viktig och positiv för svenskt fiske. Några yrkesfiskare uttryckte dock missnöje med fiskerikontrollen och det sätt som kontrollanterna uppträ- der på. Som exempel på problem nämndes reglerna kring vägning och kravet på certifierade vågar. menar att övervakning och kontroll fungerar relativt väl, och tillägger att ”skam vore det om inte ett sådant omfattande kontrollsy- stem fungerade”. har i uppföljningen framfört att även trålfartyg mindre än bör kunna spåras under fiske, t.ex. genom krav att auto- matiska identifieringssystem () ska vara på, för att bättre kunna kontrollera att även fångster på rapporteras. HaV uppger att man har en god dialog med beredningsindustrin kring kon- trollen. Beredningsindustrin riktar dock viss kritik mot kravet på att all fångst som landas ska vägas på godkända vågar. () har inga synpunkter på fiskerikontrollen men konstaterar att det finns många regler när det gäller fiske, vilket gör det svårt för den enskilde fiskaren att kunna följa alla regler. Problemen med regelverken är dock inte något som drabbar beredningsindustrin. Fel som upptäcks genom fiskerikontrollen Uppföljningen visar att både HaV och i sin fiskerikontroll uppmärksammar olika fel. HaV har redovisat att av landnings- kontrollerna 2015 föranledde anmärkningar. Orsaken till att andelen fortsätter att ligga högt uppges vara problem med efterlevnaden av vägningsregler och toleransmarginalfel i det pelagiska fisket. har redovisat att antalet brottsanmälningar inom fisket är relativt litet och trenden visar på en fortsatt nedgång. var det totalt 136 stycken, och av dessa var det tio brottsanmälningar som var direkt knutna till yrkesfisket.333 Exempelvis menar att man inte så ofta uppmärksammar stora fel utan att det mest handlar om småfel som t.ex. slarvfel och dåligt ifyllda loggböcker. kan det handla om större fel, t.ex. redskapsfel eller fiske på fel område. tjänstemän har en känsla av att fiskare i sköter sig bättre . I kan det handla om att det är svårt med artfördelningen på sill och skarpsill. Om det finns gemen- samma ägarintressen kan det finnas incitament för att rapporteringen av art- fördelningen mellan sill och skarpsill inte blir helt överensstämmande med verkligheten. 333 Havs- och vattenmyndigheten (2016b) och (2016). 13 ÖVERVAKNING OCH KONTROLL SPF har betonat att det pelagiska fisket inom systemet sker på ett lagligt och kontrollerat sätt: Naturligtvis gör vissa fartyg fel ibland men systemet främjar ett korrekt och lagligt fiske, helt enligt de kvoter som är fastställda.334 Problem med artfördelning i fångster inom det pelagiska fisket Det finns ett krav på yrkesfiskarna att redovisa fångstens artfördelning. Enligt EU:s kontrollförordning ska fiskefartygens loggböcker innehålla uppgifter om bl.a. uppskattade mängder av varje fångad art. Den tillåtna toleransmarginalen för uppskattningen av de mängder fisk som finns ombord är för alla arter. Vid landning tar HaV stickprov för att få en totalbild av fångstens art- sammansättning. HaV är medveten om att det finns ett visst missnöje med stickprovskontrollen i det pelagiska fisket. Detta är en fråga som flera fiskare också har tagit upp i denna uppföljning. HaV uppger att fiskerikontrollen fungerar på liknande sätt för både det pe- lagiska och det demersala fisket. I det demersala fisket är dock fångsten mer sorterad på olika lådor och därmed enklare att kontrollera vid landning. I det pelagiska fisket är fångsten mycket större och mer blandad. Det tar enligt HaV generellt att kontrollera landningen av pelagisk fisk. HaV menar att svårigheten att kontrollera fångstens fördelning på olika ar- ter, t.ex. sill och skarpsill, är ett problem eftersom endast stickprov tas i kon- trollen. betonar HaV att sanktionsavgiften enbart är , vilket enligt HaV bör vara en relativt obetydlig kostnad för de pelagiska fiskeföreta- gen. Yrkesfiskarna har inga problem med att uppskatta totalvikten av fångsten. HaV uppger att det för har införts vissa lättnader vad det gäller art- och fångstuppskattning genom att toleransmarginalen för det pelagiska fisket i ska räknas på den totala kvantiteten fisk i stället för per art. HaV uppger att det har visat sig att länderna har tolkat EU-reglerna delvis olika. Det har dock blivit lättnader, men det är oklart hur stora lättnader förändringen innebär. Yrkesfiskare på sydkusten har i uppföljningen konsta- terat att reglerna för artuppskattning före landning har blivit bättre. HaV konstaterar att den enskilda yrkesfiskaren genom systemet kan sägas ha incitament för att försöka hålla nere inrapporteringen av fångster av den art där fiskerättigheten (kvoten) är mest begränsad. Enligt HaV finns dock inga bevis för att detta faktiskt sker. Genom det pelagiska systemet är det den egna fiskerättigheten (kvoten) som man arbetar mot. De pelagiska fartygen kan ha upp till tio tankar för fångsten. SPF konstate- rar att HaV tar stickprov vid landningen, men att det slutligen är fabriken som kontrollerar sammansättningen av den fångst som de tar emot. SPF menar att fabrikens mätning oftast kommer närmast sanningen. 334 (), e-brev . 13 ÖVERVAKNING OCH KONTROLL Fel leder till sanktioner HaV har rätt att ta ut sanktionsavgifter, särskilda avgifter och ge prickar när fiskerilagstiftningen överträds. En av de intervjuade yrkesfiskarna menar att det känns som att fiskerikontrollen är ”ute efter en”. Han upplever att fiskare måste betala sanktionsavgifter för små bagateller. Ett exempel handlar om att det är svårt att uppskatta hur mycket fångsten väger. Fiskaren ska bedöma vik- ten på fångsten på väg in till hamnen för landning. Den kan vara svårt att väga ute till sjöss om det är dåligt väder. I ett fall när det var dåligt väder och han var tvungen att koncentrera sig på fartygets säkerhet kunde han inte väga fångsten och blev då tvungen att betala i sanktionsavgift. Ett annat exempel som han nämner handlar om kräftor, vilka väger olika under olika perioder . Om viktuppskattningen är fel blir det en sanktionsavgift på . När det handlar om en feluppskatt- ning på kanske bara är en avgift på en stor kostnad. En yrkes- fiskare kan bestraffas för flera olika förseelser med sanktionsavgifter som kan variera upp till kanske . Även ett pricksystem har införts. Som ett tredje exempel nämns att förseelserna kan utgöras av några minuters för sen eller för tidig landning. Ett fjärde exempel handlar om maskstorleken. Ett fall som har varit uppe i domstol handlar om att fiskerikontrollen upptäckte att maskorna var för små. Detta ledde till böter på 12 500 kr.335 har i uppföljningen framfört att en sanktionsavgift på vid en överträdelse är ett relativt litet belopp för de tre större far- tygen på , men däremot drabbas de små fiskebåtarna hårdare av sanktionerna vid en överträdelse. menar att sank- tionssystemet med procentsatser generellt bör ses över, då några procent för mycket av och av gör stor skillnad i antalet fiskar men inte i sanktionsavgift. Fiskerikontrollen finns på två myndigheter I uppföljningen har ingen av de intervjuade haft någon synpunkt på uppdel- ningen av fiskerikontrollen på HaV och . Got- land konstaterar att omfattningen på dagens kontroller är oklar, då länsstyrel- sen inte får någon återkoppling eller rapportering annat än via medier. Läns- styrelsen menar att det är tveksamt om systemet är kostnadseffektivt utifrån ett kontrollperspektiv. skötte landningskontrol- len, men sköts den genom besök från fastlandet. och HaV uppger att man har ett nära samarbete. HaV och tar fram en gemensam tillsynsplan, och de genomför även gemensamma s.k. pådrag. Pådragen innebär att HaV och samordnar sina insatser för att kontrollera samma saker. De både myndigheterna har även gemensamma chefsmöten om fiskerikontrollen. 335 Yrkesfiskare från , intervju . 13 ÖVERVAKNING OCH KONTROLL har inget operativt samarbete med som har an- svar för kontrollen av t.ex. kylningen av fisk. uppger att man har daglig kontakt med HaV, och att samarbete vad gäller den administrativa kontrollen fungerar mycket bra. De tjänstemän på som ge- nomför fiskerikontrollen till havs har inte lika mycket samarbete med land- ningskontrollen på HaV. Fem tjänstemän från har sin arbets- plats på HaV i . Av dessa arbetar två tjänstemän till största delen med fiskerikontrollrelaterade arbetsuppgifter. Från har det konstaterats att man tappade en del effekti- vitet i samband med att landningskontrollen flyttade från till HaV. En följd av flytten är att nu har fått minskad insikt i det pelagiska fisket. En intervjuad tjänsteman uttrycker det som att ”man inte längre hör kajsnacket”. Den intervjuade tjänstemannen menar att det kanske vore optimalt om all fiskekontroll låg på en och samma myndighet. De fors- kare från som har intervjuats i uppföljningen har betonat vikten av att bygga förvaltningssystem som minskar behovet av fiskerikon- troll.336 Uppföljningen visar att det är svårt att uppskatta kostnaderna för fiskerikon- trollen. Enligt HaV:s senaste årsredovisning är det ca 50 tjänstemän på HaV som arbetar med fiskerikontroll. Förutom kostnader för personalen tillkommer kostnader för resor och olika omkostnader.337 För har det varit svårt att uppskatta resursåtgången/kostnaden för fiskerikontrollen ef- tersom den ofta kombineras med miljöövervakning till havs samt sjötrafik- övervakning. har gjort en schablonberäkning av kostnaderna för fiskerikontrollen, vilken baseras på en procentuell fördelning av arbetsupp- gifterna . Fiskerikontrollen utgör av insatserna, vilket motsvarar en kostnad på 250 miljoner kronor.338 rapporterar data avseende fisket till , och som ett led i detta samlar verket in uppgifter om kostnader för fiskerikontrollen från dels HaV, dels . Uppgifter för åren 2013–15 framgår av tabellen nedan.