rfr · H40WRFR21 · 2017-06-01 00:00:00 — de låga ersättningarna i samband med sjukvårdsreformen, speciellt i Västra , drabbade många små och medelstora företag. pass låg att inte ens den offentliga verksamheten kunde klara av sina uppgifter. Man går in i och skjuter in någonting som kallas för omställningsbidrag medan de privata får stå där ute och klara sig själva. har vi ett annat förslag på gång, där åtminstone inte jag har sett någon Har den offentliga apparaten kapacitet att ta tillbaka allt som har gått ut på valfrihet? Har vi den mänskliga och ekonomiska kapaciteten i den stora offentliga apparaten? Om ni har det – be my guest! Prata med oss! Detta kommer att drabba näringslivet. Det kommer att drabba ett område där vi har kvinnor verksamma. näringsliv har vi störst andel kvinnligt ägande inom välfärdssektorn. en sektor som kan skapa jobb, integrera och ta in kvalificerad och Näringslivet har också ett ansvar. Ansvaret från vår sida är att bereda goda arbetsvillkor och bra arbetsmiljö och att ha en transparent och öppen dialog Men politiken måste lita på oss och uppskatta det goda som vi gör för det här landet. Att vara vårdentreprenör i det här landet innebär långt ifrån att man blir rik. tänker jag att om jag hade stått här ute och sålt korv skulle jag ha blivit rikare än genom att springa efter vartenda avtal i Vi är en del av det goda samhället. Vi betalar skatt, vi tar ansvar, vi skapar jobb och vi förtjänar lite uppskattning. Ordföranden: för detta! Då, mina vänner, är det för en paus på börjar nästa punkt, där närings- och innovations- minister kommer att beskriva regeringens arbete med innovations- och entreprenörskapspolitiken. Men till dess ska vi bryta upp för en paus, och här utanför finns kaffe med mera till alla närvarande. Ordföranden: tillbaka! Det brukar vara i kaffepausen man har möjlighet att mingla, byta visitkort och säga att vi borde ses och prata mer om en viss specifik fråga. Det har säkert hänt ett och annat sådant möte här Det är ett väsentligt utfall av dagens viktiga konferens och ämne. De flesta har återinträtt i salen till näringsutskottets hearing om framtidens innovations- och entreprenörsklimat. Nästa punkt på dagordningen är att närings- och innovationsminister ska beskriva regeringens arbete på området. Närings- och innovationsminister (S): Tack, näringsutskottet, för att ni har tagit initiativ till och ordnat ett seminarium om frågor om innovation, företagande och entreprenörskap. Det är i mångt och STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN mycket grunden för det vi brukar tala om i fråga om konkurrenskraft och möjligheter att möta framtiden. Det handlar om att klara jobbpolitiken, att utveckla vår välfärdspolitik och möta några av vår tids största samhällsutmaningar. Det handlar mycket om hur vi ska hantera inte minst innovationsfrågorna framöver. Jag förstår att ni redan har lyssnat – jag ber om ursäkt för att jag inte har lyssnat hela vägen – på ett antal spännande och intressanta perspektiv. Ni började med , och ni har lyssnat på enskilda företagare och entreprenörer som har beskrivit sin vardag och sin verklighet och givit perspektiv på frågan. hade ett brett anslag. Det märkte ni när den redovisades. Innovations- och företagarfrågorna är breda frågor som berör många olika delar för att systemet som helhet ska leverera bra resultat. Jag har räknat till 53 förslag – ni kan ha räknat på ett annorlunda sätt i – och vi har på olika sätt tagit hand om en majoritet av förslagen och jobbar med dem i . Vi kan återkomma till enskilda förslag om ni vill djupdyka i något av dem. Låt mig få sätta in dessa frågor i ett större perspektiv, hur jag ser på frågorna och hur regeringen jobbar med dem. Jag börjar riktigt stort, som ni ser på den här bilden. sett utifrån är ett litet land i norra med 10 miljoner invånare. av ytan är täckt av skog, och av de potentiella kunderna i världen finns utanför . Det sätter i ett sammanhang som gör oss mycket beroende av omvärlden. Det gäller vår export, handel och investeringar. Det bygger mycket av svensk ekonomi. av svensk bnp är kopplad till export – för att sätta frågorna i ett sammanhang. Det har hänt mycket i världen som har oroat . En del valvinster har resulterat i osäkerhet om vart världen är på väg. Protektionistiska strömningar har vunnit mark i flera olika länder. För ett exportberoende land som är det naturligtvis farligt. har i och med brexit börjat sin resa ut ur Europeiska unionen med förhandlingar och osäkerhet om vilka förhållanden och regler som ska gälla. De rena säkerhetshoten har vuxit i världen, kopplat till den säkerhetspolitiska situationen inte minst i vår del av med agerande i . Det är terrorattentatet på hemmaplan i hjärtat av , som naturligtvis sätter säkerhetsfrågorna och trygghetsfrågorna i blixtbelysning. I det här klimatet kunde man tänka sig att vi skulle se en stark påverkan på svensk ekonomi. Ta i trä! Det har vi inte riktigt sett . Snarare ser vi en utveckling där våra exportmarknader går bra just . Men det finns många osäkerheter i den globala och internationella utvecklingen som vi måste beakta. Regeringen har försökt växla politik. Jag ska inte bli alltför politisk, men den förra regeringen hade enligt min mening ett stort fokus på stora skattesänkningar, medan vi har fokuserat på att öka investeringarna i STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN bredbandsutbyggnad – för att driva på en ekonomisk utveckling som också är bra för välfärdssamhället. Där har vi gjort investeringar i välfärdsmiljarder som motsvaras i någon form av 30 000 antingen försvarade eller nya anställningar i välfärden för att klara kvaliteten i välfärden. Det är regeringens sätt att hålla ihop och möta . Låt oss titta lite mer specifikt på . Jag brukar säga att vi nu är överens i regeringen om att svensk ekonomi går som en , inte som en Tesla, som finansministern sa tidigare. Det går bra för Volvos export. På bilden ser ni den nya modellen – men vi ska inte gå in på det. Det roliga är att prognoserna för svensk ekonomisk tillväxt har justerats upp igen. ligger på nästan 3 procents tillväxt igen. Det är mycket högre än de flesta konkurrentländerna. är en av de ledande ekonomierna i och är definitivt bäst i vår del av , i och . Det som är spännande med tillväxten är att den är bred. Den drivs inte bara med att vi blir fler invånare, att vi konsumerar. Det som har hänt är att exporten drar i tillväxten, vilket är otroligt betydelsefullt för ekonomin, och att investeringarna ökar. Inte minst de privata investeringarna ökar i ekonomin, och bostadsbyggandet sticker ut. Låt oss titta på industrin, som jag gillar att tala om. Där har konjunkturbarometern stigit till det högsta värdet . Svensk industri rullar på, inte bara utan även övriga industrin, i snabb takt. Så mycket har inte investerats i industrin i sedan finanskrisen. Det märks i vissa delar av , där industrin är riktigt tung. Titta på hur den ekonomiska utvecklingen och arbetslösheten har sjunkit dramatiskt i . Det som också är kul, och som inte handlar om interna mått, är utländska direktinvesteringar till som fortsätter att öka. Det finns en förväntan i omvärlden att det är bra att investera i . En öppen ekonomi i ska vara tacksam för detta. Jag talar om de stora företagen. Låt oss titta på småföretagen. lönsamhetsbarometer presenterades där det framgick att 2016 var ett rekordår också för svenska småföretagare när det gäller lönsamhet, vilket också märks på statistiken sett . Det går bra just . Effekterna är att det skapas nya jobb. Det är fråga om 200 000 nya jobb , varav 114 000 i privat sektor. Det är bra. Arbetslösheten har sänkts från , där den parkerade under finanskrisen, till nu . Vi är inte nöjda med det utan vi ska vidare. Det mest spännande när det gäller arbetslösheten är ändå ungdomsarbetslösheten, som är den lägsta . När konjunkturen drar och företag behöver anställa anställer de gärna unga människor. Jag ska inte gå in på den frågan så mycket. Överskott är en annan effekt av att det finns 200 000 fler människor i arbete. Underskott har blivit överskott. Det som är spännande med den bilden är inte bara att vi tar ansvar för samhällsekonomin utan att vi ökar våra möjligheter att göra investeringar. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Den här bilden visar hur jag brukar beskriva en jobbpolitik som fungerar. Det handlar inte bara om utgiftsområde 24, mitt utgiftsområde i regeringens budget. Det är viktigt med Almistöd, Vinnovapengar och annat sådant. Det är mycket viktigt, och jag kommer att fortsätta att tala om hur vi jobbar för att få dem så effektiva som möjligt. Men det som riktigt avgör om företag växer och expanderar är hur det går i ekonomin. Svensk tillväxt bromsas fortfarande av ett antal flaskhalsar. Det finns för få bostäder runt många av våra städer, och vi måste bygga mer i . Infrastrukturen är underinvesterad, och det går inte att leverera . Det gäller både exporten och persontransporter. Det finns ett behov av att investera mer i bredband, och vi har dubblat det statliga stödet till utbyggnad av bredband i för att nå ut till fler platser med modern teknik, för att inte minst kunna bedriva företagande. Vi har också växlat upp forskningspolitiken i . Den är viktig för framtidens jobb. Det här gällde alltså investeringsdelen. Den andra delen handlar om utbildningspolitik och matchning. De är underskattade som näringspolitiska instrument. På kort sikt finns det inte något mer viktigt för än att få till matchningen på svensk arbetsmarknad. Ni vet att det finns 100 000 lediga jobb. Jag såg en rubrik från TT om att svenska företag skriker efter arbetskraft. Vi måste matcha utbildningssystemet mot de jobb som faktiskt växer fram . Annars kommer företag att säga nej till order eller säga nej till att växa eftersom de inte hittar rätt kompetens. Här gör regeringen ett stort kunskapslyft med 70 000 nya utbildningsplatser. Det gäller allt från universitet och högskolor, yrkeshögskola till vuxenutbildning, you name it, hela vägen för att jobba mer med matchning. Men mer kommer att behöva göras. Det gäller att hitta samarbeten för att få detta att funka. Det sista området är fler och växande företag. Det ska jag säga lite mer om. Regeringen har fokuserat på faserna i näringspolitiken. Skapafasen handlar om innovationspolitiken, hur svenska företag fortfarande ligger längst fram i utvecklingen av nya produkter och tjänster. Ni vet att rankas högt när det gäller innovation, nr 2 i världen efter , vilket är positivt. Vi har sett att många länder springer snabbt och är på väg att komma i kapp . Vi måste öka våra satsningar för att fortsätta att ligga i framkant när det gäller innovationspolitiken. Exportfasen ska jag inte säga så mycket om . presenterade regeringen en ny exportstrategi för . Vi växlade upp exportpolitiken med för mer närvaro här för att hjälpa små och medelstora företag ut i världen. av svenska företag går på export . Det är alldeles för lite. Vi vet att exporterande företag är växande företag. Vi bygger upp regionala exportcentrum runt om i för att göra steget ut till världsmarknaden längre. Vi stärker också närvaro med nya ambassader på tillväxtmarknader för att få en starkare koppling där det växer ute i världen. Växafasen är den viktigaste fasen för att skapa jobb och ökade sysselsättningsmöjligheter i . Regeringen och jag har försökt att fokusera på STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN de utmaningar som skapar stora hinder för företag att växa. företag möter är naturligtvis finansiering. Det första man tänker på är Det första regeringen gjorde var att öka anslaget till , den statliga aktören för utlåning. Med hjälp av de ökade anslagen lyckades 2015 öka sin utlåning och har legat på en hög nivå sedan Den statliga aktören har ökat sin utlåning i form av tillväxtlånet, innovationslånet och mikrolånet, som en del kanske har hört talas om. lånen är intressanta och har funkat bra. Jag är dock lite orolig . Staten kan inte ta över ansvaret för att finansiera utlåning för alla små och medelstora företag. Därför har jag startat en bankdialog med affärsbankerna i . Vi har haft vårt första möte, och vi ska ha möten igen. Det handlar om hur statens aktörer och de privata affärsbankerna ska jobba ihop för att skapa ett intresse för att låna ut och jobba med små och medelstora företag och med finansiering. Detta gäller inte minst utanför storstadsområdena, där det är tuffare att få tag på lånekapital än på En annan fråga som handlar om finansiering rör riskkapital för att verkligen skala upp företag och framför allt i första fasen nå en marknad. har gjort om det statliga riskkapitalet och skapat . efter mycket kritik av det statliga riskkapitalet i form av att vi inte jobbade tillräckligt mycket, att vi inte jobbade i tidiga faser och att det var branschvisa och geografiska inlåsningar av det statliga kapitalet, som gjorde att det inte kunde leverera tillräckligt mycket. fungerar Saminvest och kommer att Poängen med Saminvest är att staten går in och jobbar ihop med privat kapital för att få mer riskkapital till i tidiga faser, särskilt i de sektorer där vi lider brist på riskkapital. Jag tror att på lång sikt kommer Saminvest att vara en viktig investering för ett mer effektivt riskkapitalsystem från statens sida i . En tredje fråga jag vill lyfta upp för växafasen – vid sidan om kompetens- försörjningen; det är fortfarande problem att hitta rätt personal – är betaltider. De som sitter i näringsutskottet har jobbat med frågan . har varit problem med långa betaltider för småföretag . tillsatt en liten miniutredning på för att se vad som hände med den förra lagstiftningen. Där var det möjligt att avtala bort 30- dagarsregeln för att ha längre betaltider. Problemet var att backade. Det blir längre betaltider i , inte kortare betaltider, medan många europeiska länder inrättar kortare betaltider. Långa betaltider från stora företag till små företag sänker likviditeten, skapar osäkerhet och hindrar många företag från att anställa. näringslivet en generös möjlighet till uppgörelse. Jag har sagt att näringslivet nu självt får se till att försöka hitta någon form av code of conduct, en uppförandekod, som gör att betaltiderna kortas. Näringslivet har fram till sommaren på sig att nå en sådan överenskommelse. Om det inte når en sådan kommer regeringen att återkomma med en lagstiftning. Det är inte effektivt för samhällsekonomin att de stora företagen använder småföretag som bank. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det är inte bra för någon. Det är inte bra för de stora företagen heller eftersom de är beroende av sina underleverantörer för utvecklingen av verksamheten och för långsiktiga relationer. Där hoppas jag att det går att få fram en betalningskod som gör att små företag får betalt . Låt mig ge de sista två exemplen. Det har föreslagits att växastödet ska byggas ut . Det innebär att regeringen har remitterat ett förslag där arbetsgivare som anställer sin första person inte betalar vare sig full arbetsgivaravgift eller löneskatt på lönen . Vi vet av tidigare erfarenhet att det är ett stort mentalt och ekonomiskt administrativt steg att ta att anställa den första personen i ett företag. blir det möjligt för företagaren att få en rabatt på vid den första anställningen . Jag hoppas att det kan vara bra sätt att jobba med de minsta företagen, så att de kan komma in på växaresan, att våga börja anställa och gå vidare i affärsutvecklingen. Det sista jag vill nämna är personaloptioner. De har diskuterats mycket i kammaren. Regeringen har lagt fram ett förslag om att de små och snabbväxande företagen ska kunna arbeta med personaloptioner för att attrahera personal och växa i den tidiga fasen, som är avgörande för företagens utveckling. Vårt förslag gäller för små företag upp till 50 anställda och med en balansomsättning på högst . Om vi bara får godkännande från EU räknar vi med att detta ska vara uppe och fungera från , inte minst viktigt i startup-sektorn i . Små och medelstora företag står för den absoluta merparten av jobbtillväxten i . Som ni vet har regeringen ett ambitiöst jobbmål, som en del tycker är för ambitiöst. Regeringen vet att vi aldrig kommer att nå målet om inte fler små och medelstora företag vågar och vill växa. Vi kommer att fortsätta att jobba med växafasen och startafasen för företagen eftersom de faserna är en del av regeringens jobbpolitik för att nå vårt mål. Det kommer att handla om allt från besöksnäring, digitalisering, trygghetsfrågor och förenkling till mycket annat. Min sista bild är innovationsbilden. Lika viktigt som att det finns växande företag i – att tillväxten är bra i ekonomin och ger en positiv ekonomisk utveckling i vårt land – är det att framtidens jobb säkras. Det är en helt avgörande fråga för . Vi tävlar i de globala sammanhangen med världskartan. tävlar oftast inte på kostnadssidan. Vi tävlar ofta på innovations- och kunskapssidan i ekonomin, det vill säga vi ligger längst framme med våra produkter och tjänster. För att ska fortsätta att ligga längst fram gör vi en kraftsamling för innovation i . I forskningspolitiska propositionen innebär detta en uppväxling av de rena forskningspengarna, men det finns också mer pengar att ta till innovationsområdet. Vi fokuserar på en kraftsamling på de samhällsutmaningar som finns och där svensk industri och näringsliv kan vara med och lösa en del av utmaningarna. Det är ungefär så det har varit traditionellt sett. Låt oss titta på flera av de stora exportföretagen . De har ofta en koppling till samhällsutmaningar historiskt sett. De har hjälpt till att lösa en STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Regeringen menar att digitaliseringen, klimatutma- ningen och den åldrande befolkningen är tre megatrender som kommer att påverka hela världen. har goda förutsättningar på de områdena att Om vi gör det på ett bra sätt hemma, till exempel med hjälp av Testbädd där vi visar hur nya produkter och tjänster kan fungera, kan vi skapa möjligheter till exportframgångar . De fem bilderna visar de fem samverkansprogrammen som statsministerns innovationsråd har pekat ut. De handlar om framtidens resor och transporter, den smarta staden, life science, bioekonomin, den uppkopplade industrin och På fem områden har vi valt att kraftsamla för innovation, för Testbädd och för att skapa nästa generations exportframgångar. utmaning är inte att få de stora företagen med på vagnen – de är med och är mycket intresserade av att få vara med i arbetet – utan det stora är att få in de små och medelstora företagen, det vill säga de som är intresserade av att vara med och leverera dellösningarna på de stora utmaningarna. En fördel i är att det finns ett omfattande antal stora företag, men om vi kan få de små företagen att växa och kroka an runt en del av de stora samhällsutmaningarna är deras väg att skala upp enklare och snabbare om Det ekosystemet finns i . Jag hoppas att vi ska utnyttja det för att skapa fler och växande framtidsföretag i . Ordföranden: , ! Vi ska gå vidare på nästa punkt, ledamöter ska få möjlighet att resonera och ställa lite frågor till dagens paneldeltagare. Vi kommer att ta partierna i storleksordning. (S): De som kommer att känna sig mest manade att svara är dels näringsminister , dels utredare . Jag vill prata lite mer om industrin och det som kallas den industriella sym- biosen i utredningen. Jag ser stora möjligheter i termer av mer hållbar produk- tion, fler i arbete och växaresan som näringsministern själv lyfte upp. Var finns enligt er de lägst hängande frukterna att plocka i fråga om den industriella symbiosen sett till hur svenskt näringslivs struktur ser ut? Närings- och innovationsminister (S): Det finns en gammaldags bild av svensk industri att den bara är tillverkning – bara Så är det inte. De flesta industriföretag har förändrat sina affärsmodeller och jobbar mycket med service och tjänsteinnehåll. Ett företag som levererar visserligen bussar och lastbilar, men det tjänar mer pengar på underhållssidan och på att över 200 000 av deras fordon i världen är uppkopplade digitalt, vilket gör att de kan följa utveck- lingen, ge smartare underhåll av motorer i rätt läge, lära chaufförerna som kör lastbilarna att köra klimatsmart genom att följa dem digitalt och säga åt dem att de kör lastbilarna på fel sätt och att de kan tjäna mycket pengar på att STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN tjänar på nya affärsmodeller. gör inte detta ensamt. Det sker i ett ekosystem av företag som jobbar med tjänsteleverantörerna. Att öppna de stora företagen för fler samarbeten med små är den lågt hängande frukten. Det gäller både för att de stora ska ta med de små på exportmarknaden och för att öppna innovationsmiljöerna. Låt mig ge ett par roliga exempel. i har öppnat sin innovationsmiljö inne i sajten. De små företagen får använda infrastruktur. Det är inte bara fråga om ett företagshotell utan de får träffa experter på godkännande av läkemedel eller hur produktionen ska skötas. Man delar erfarenheter. gör detta inte bara för att vara snäll. Företaget vill bygga ett ekosystem, och det vill förstå det senaste i utvecklingen. tjänar på detta också. ABB gör något liknande . GE Healthcare, ett amerikanskt bolag, gör en satsning i på samma tema, det vill säga hur man kan jobba med produktion av bioläkemedel med bas i . De stora företagen är mycket mer intresserade av att öppna sig och koppla upp sig mot små företag . Det var vi inte så bra på för bara fyra . Då var amerikanska bolag mycket bättre på att samverka, inte minst startup-sektorn och nykomlingarna. är det ett stort skifte bland de stora företagen. De är inte tillräckligt snabba, så de måste samarbeta med de små för att hänga med i utvecklingen. , : Jag håller med näringsministern. Jag upplever att det finns ett större intresse bland större företag för att hitta samarbeten och försöka få in nya idéer. I fråga om industriell symbios har det gjorts en del kartläggningar i andra länder. Industriell symbios i sin renaste form handlar om en restprodukt, ett företag är en input i det andra företaget. Sedan ska det kartläggas och gärna lokaliseras bredvid varandra, och sedan görs makrosimuleringar på hur mycket pengar man tjänar på det. Det är klart att det finns rätt stora problem med det hela i praktiken. Företagen försöker hitta sätt att kapa sina kostnader. Jag är inte helt säker på att man kan göra några jättebesparingar. Det ska bli intressant att följa upp hur det går. Jag tror att det var i som man gjorde en del ambitiösa kartläggningar av vilka industrier som kan ha nytta av varandra. kanske flyttar eller byter teknik. Det är svårt att makrolokalisera alla företag på det sättet. (M): Tack, panelen! Det var intressanta första timmar när vi hörde på er. Ni är ju två entreprenörer som sysslar med tjänster. Det finns en poäng med att ni har blivit inbjudna, för tjänstesektorn är den sektor som växer. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN är ni till stor del beroende av politiska beslut. kan politiken vara med och skapa, men sällan så mycket som politiken kan vara med och förhindra. Ni har visat på en del exempel här. Tjänsteföretag är väldigt sårbara, framför allt när det gäller villkor och förutsättningar för verksamheten. Näringsministern nämnde att exportföretag ofta är växande företag, men för att gå på export måste man ha en fungerande Jag vänder mig framför allt till Shori Zand. Du arbetar inom välfärden med Där är det tal om vinstförbud och besvärligheter vid Det är ofta upphandling på lokal, regional och nationell nivå som lägger hinder i vägen. Skulle du kunna tänka dig att gå på export med dina tjänsteföretag inom välfärden om villkoren förändras? Och, för att ställa en ledande fråga: Tycker du att vinstförbud är något som skulle bidra till att din verksamhet kan gå på export? Shori Zand, : Det var en ganska svår fråga. att dagens politik har fokuserat på fel sak. Vinst i verksamhet måste vara