rfr · H40WRFR21 · 2017-06-01 00:00:00 — Du talade i din föredragning om företagsinkubatorer ur ett internationellt perspektiv. Jag undrar vad du har plockat med dig hem till efter dina resor och vad som enligt din uppfattning är de främsta åtgärderna vi kan och bör vidta för att stärka svensk inkubatorverksamhet. Finns det en, två eller tre saker som du skulle vilja lyfta fram för att vi ska kunna uppnå bästa möjliga resultat i ? , The Startup Adventure: Det är som ni förstår en stor och komplex fråga att svara på. Jag försökte ge en bild av det i presentationen. Om jag ska lyfta fram en enda sak är det att vara en del av denna utveckling, för det går otroligt snabbt . Kartlägg de aktörer som springer snabbt och var där med dem och utveckla med dem. Plocka hem den tekniken, den kompetensen och de talangerna. Ha dem på radarn . är ett gott exempel. Det handlar om Y Combinator, och att följa utveckling. Först vet man inte om alla dessa projekt är på allvar, men förstår man att det är de. Så snabbt går det. Det går inte riktigt att ta till sig, så därför måste man vara på plats i dessa miljöer. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN (C): Jag har en fråga som knyter an till föregående fråga. Jag var med finansutskottet i , och vi besökte och och tittade på alla nya dotcomföretag och hur akademin fungerar. kände att jag ville vara och börja plugga där. Det är en otroligt kreativ miljö med hur mycket riskkapital som helst. Det verkar inte finnas någon gräns för vad man kan hitta på och få för att driva vidare. Vi träffade några svenska studenter på som berättade om hur man jobbade på ett annat sätt än hemma i . Här har vi mer av en 60- Vi utbildar en maskiningenjör för att han ska jobba med maskiner, På jobbar man i stället fakultetsövergripande i alla projekt, från naturvetare och ingenjörer till ekonomer och jurister. är det därför det finns en sådan kreativitet där borta. Jag har en känsla av att vi inte jobbar så i . Kanske även kan svara på om vi borde förändra det svenska sättet att arbeta med kreativitet i den akademiska världen och koppla ihop det mer. De studenter som gick där borta kunde knappt gå färdigt skolan innan de skulle starta företag och börja jobba. , The Startup Adventure: Precis som det du säger är det en helt otrolig miljö, och just att man kan jobba mellan fakulteterna på detta sätt. tror att vi måste göra det på ett helt annat sätt. förutsättningar, så frågan är hur man skapar plattformen. De som läser till ekonomer har många idéer om hur de skulle kunna marknadsföra och finansiera företag, men de har kanske inte någon produkt. De som läser teknik eller dataprogrammering har å sin sida produkt efter produkt som de skulle kunna lansera. Hur skapar vi dessa mötesplatser och Här kan till exempel inkubatorer komma in med lite utifrånperspektiv och se vilka människor som skulle kunna skapa något tillsammans och bygga ett team med kompletterande kompetenser. , : Utmaningen ligger i att hela världen åker till och försöker kopiera det där systemet, och det är inte världens enklaste. Det finns en hel del att göra inom akademin, men det har ändå skett en liten Förut var det fokus på att forskarna skulle starta företag, vilket de ofta var helt ointresserade av, om jag ska vara helt ärlig. inse att det är viktigt att studenterna är med i detta och att det är de som kan starta företag, gärna i samarbete med forskarna. Vi ägnar rätt mycket utrymme åt att försöka få till ett bättre samarbete mellan akademi och näringsliv och få ett större utbyte fram och tillbaka. Vi ska dock inte säga att det är någon katastrof i vad gäller detta. När det gäller unicorns ligger otroligt högt med många företag som har startat upp och vuxit. Ett problem är att de kanske inte alltid expanderar i STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN , men nog har det kommit fram många intressanta globala företag här också. (V): Min fråga går till minister . Regeringen har inte bara tagit emot entreprenörsutredningar utan också delbetänkande och slutbetänkande. Här har man kommit fram till att mycket av svensk export kommer från landsbygden. Jag hade förmånen att lyssna när du och din norska kollega hade ett intressant samtal och föredrag. Din norska kollega talar tydligare om att ta hela landet i bruk och få ihop industripolitiken och näringspolitiken med regionalpolitiken. I har vi delat upp detta , och vi behöver komma till ett läge där vi sammanför dessa områden bättre, tänker jag. I förslag finns det flera förslag på vad statliga aktörer borde göra. Framför allt pekar man på att många av de satsningar som staten gör på innovation och export inte når landsbygden och ännu mindre glesbygden. Jag undrar hur ministern tänker kring de förslag som har kommit och hur du bereder dem och tänker ta dem vidare i det fortsatta arbetet. Närings- och innovationsminister (S): Det finns många jämförelser att göra mellan och . har en historia av ett helt annat statligt ansvar för hela utveckling. Vi kan nog inte jämföra och på det området. När det å andra sidan gäller tillväxtpolitik och näringspolitik är mycket mer sårbart än . Man har många färre branscher som går bra. Man har en stor oljefond som skulle kunna köpa av världens alla börser, men syftet är att skapa en bredd i näringslivet och mer efterlikna svenskt företagande med flera olika sektorer som går bra. är nog ganska avundsjukt på tillväxt och vår innovationsförmåga. Det är dock sant att urbanisering, inte bara mot utan mot , och andra regionhuvudstäder, är ganska kraftig. De starka universitetsstäderna och en del andra större städer blir sockerbitar dit allt dras. Det är en utmaning för hela det svenska samhället att komma på hur vi ska sprida tillväxtmöjligheter över hela . Precis som säger har stora delar av exportindustrin sin grund i landsbygden. Det gäller till exempel skogsindustrin, som är vår största nettoexportör, stålindustrin eller verkstadsindustrin. Det finns stora kopplingar. Vi tittar på vad vi kan göra ytterligare för att regionalisera tillväxtpolitiken. Man måste bygga utifrån sina styrkor, och det är den stora utmaningen i det svenska systemet. Ofta tycker vi att vi ska ha ett system, och sedan ska det bara rullas ut. Jag menar dock att regionerna har ganska olika utmaningar och därmed olika styrkor. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN När vi nu jobbar med smart industri – digitalisering, hållbarhet och Testbädd – önskar jag att det perspektivet också har en regional dimension, vilket gör att man jobbar regionalt med sin industri och sina sektorer, som man är duktig på, för att bygga ekosystem och utveckling. Det händer en del på den digitala sidan. Vi lockar till oss datacenter i stor Det förekommer också diskussioner i och runt om i världen om Det behöver ju byggas sådana om vi ska ha en massa elprylar och elbilar framöver. Var ska de byggas? med vårt energisystem och vår gröna el att stå som hem för dessa. är vi väldigt kostnadseffektiva på energisidan. Dessa anläggningar är stora och behöver vara kopplade till en stark energiförsörjning. Det kan alltså växa upp en ny typ av industri, som vi kanske inte har sett förut och som har med den digitala omställningen att göra, på platser runt om i som ligger nära (KD): Den förra regeringen hade ambassadörskap för Många var engagerade i det och var mentorer och höll föredrag, inte minst för att motivera kvinnor att starta och driva företag. Hur ser dagens klimat ut när det gäller entreprenörskap för kvinnor Det finns undersökningar som visar att killarna halkar efter i hela utbildningssystemet och att det är kvinnorna som kommer att ta över Det har jag i och för sig inget emot, men min fråga är: Hur jämställt kommer entreprenörskapet att vara framöver? Jag lämnar frågan öppen för vem som helst i panelen att svara. , : är det många fler män än kvinnor som driver företag. Men intresset för företagande hos kvinnor Den stora politiska frågan här är väl vinstbegränsningen och hur det kommer att påverka. Inom välfärden är många företagare kvinnor, så det kan helt klart påverka fördelningen. Bilden av entreprenörskapet är en bild av samhället i stort. män än kvinnor företagare? Det handlar väl om traditioner och att kvinnor fortfarande tar ett större ansvar för barn och liknande. Men det blir sakta men säkert bättre, får man väl säga. Närings- och innovationsminister (S): Det enkla svaret är att det generellt är ganska ojämställt fortfarande. Många fler män än kvinnor är entreprenörer och företagare. I en del av de nya framväxande branscherna ser det faktiskt ännu sämre ut. Den digitala startup-sektorn är väldigt Det finns kvinnor i den sektorn som investerar och har andra kompetenser, men den tekniska delen drivs i stor utsträckning av män. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det oroar mig lite att det digitala skifte vi är inne i generellt sett drivs av manliga entreprenörer och att det kommer att smitta av sig på hela näringslivet. Så utifrån ett jämställdhetsperspektiv måste vi hissa varningsflagg. Entreprenörskapssiffrorna visade att hade tappat ganska mycket medan siffrorna visade att nästa hela ökningen bestod av kvinnligt entreprenörskap, vilket var trevligt. Det kan dock variera år . Vi ska passa oss för att göra kvinnligt entreprenörskap till en branschfråga, för då cementerar vi könsroller. Visst kan vi diskutera vilka kvalitetskrav och spelregler som ska gälla för välfärdsfinansierad verksamhet. Det fanns en naivitet i hur vi riggade dessa marknader. Vi ställde inte tillräckligt mycket krav. Till och med en gammal politisk motståndare till mig som jag har debatterat mycket utbildningspolitik med, , har sagt att man var naiv i hur man byggde friskolesystemet kopplat till vinstgivande företag. Om kan säga det, får vi vara ärliga och säga att detta inte blev optimalt i alla delar och att det kommer att krävas en tillnyktring och en stadga för hur vi använder skattepengar i skola och övrig välfärd. Det är inte vilken marknad som helst. Medborgarna har tydliga förväntningar på att det blir bra resultat av det vi gör i denna sektor. Men, som sagt, att techvärlden är mansdominerad är ett lika stort jämställdhetsproblem som att välfärdssektorn är kvinnodominerad. har kvinnor utbildat sig mer än män, så det är ingen ny företeelse. Trots det har detta inte ändrats. Tro därför inte att det bara löser sig , för det gör det inte. , Expandera Mera: Ett av problemen för just startup-scenen är att mycket av riskkapitalet ägs av män. Man speglar sig ju, så det är lättare för en man att känna igen sig i och ge pengar till mäns startup-företag än till kvinnors. Vi startar ofta bolag i den värld där vi befinner oss, och många kvinnor befinner sig i vårdsektorn. Låt dem få göra sin första resa där, och sedan blir de kanske modiga nog att börja inom ett annat område. Jag tycker att man ska låta dem få vara där och växa där. Men det är som sagt ett problem att så mycket riskkapital ägs av män. Shori Zand, : Jag håller med näringsministern om att man inte ska göra kvinnligt och manligt entreprenörskap till en jämställdhetsfråga. Det handlar snarare om personers egenskap att våga ta risker och framför allt att ha modet att våga ta ett steg där man riskerar att misslyckas. Jag tror att kvinnor är mer försiktiga och rädda att misslyckas och alltid ska vara den duktiga flickan som lyckas med allt. Vi lever i en struktur där förväntningarna på en kvinna är betydligt högre än på en man. Jag får ofta frågan vad min man tycker om att jag jobbar så mycket. Det är ingen som frågar en manlig företagsledare vad hans kvinna STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN tycker när han är borta. Andra frågor är: Har du stöd hemma? Det är alltså ett annat tryck när det gäller attityder i samhället. har jag tagit på mig rollen att investera. Men faktum är att när politiken vacklar fram och tillbaka om vissa branscher blir investerarna osäkra på om de törs gå in och investera. Så känner jag som har varit verksam i Jag måste granska, titta på konsekvenserna och se om jag över huvud taget vågar gå in och investera i ett bolag när jag inte vet vad som händer . Makten ligger inte hos ägaren utan hos politikerna. Det är sant att det öppnade en marknad för länge sedan där kvinnorna fick en chans att komma in och vara sina egna. Ville man vara entreprenör växte man, hade en vision och fick expansionsmöjligheter. Hade man ambitionen att äga sig själv och styra över sin egen tid var det möjligt. gör de politiska svängningarna att kvinnor först och främst måste tänka på sin försörjning. Kan jag försörja mig på den här lilla mottagningen? Kan jag jobba ? Kan jag anställa? Kan jag behålla mitt avtal? Hur kommer ersättningen att se ut ? och ersättningar, och så kan vi inte driva företag. Kvinnorna måste själva ta steget och våga starta och ta för sig. inte lära någon att vara modig. Man kan öppna upp och ge förutsättningar, men man måste själv ta steget. Jag måste försvara välfärdssektorn, . Man kan vara kvar där och Man kan våga, och man kan bli en investerare. Man behöver inte gå till en annan bransch. Detta är min erfarenhet. (S): Det börjar bli dags att avrunda det här seminariet om innovations- och entreprenörskapsklimat. Det har spänt över en lång rad olika fångade det bra i sin presentation: Han reste runt i världen för att hitta en metod för att få fler att våga ta steget att bli entreprenörer och kom fram till att det handlar om hela kontexten. Alltså spelar hela samhället roll för hur många entreprenörer och hur mycket innovationer vi lyckas få till. Det handlar om allt från att skolan fångar upp alla barn så att de kan gå ut skolan och veta att de klarar sig och har fått möjlighet att utveckla alla sina starka sidor till att vi har en offentlig byråkrati och välfärd som fungerar och som främjar tilliten så att vi vågar satsa och investera och att det fungerar hela vägen så att vi inte drabbas av skatteflykt, korruption och annat. Framför allt handlar det förstås om det som vi har varit mest inne på, nämligen de specifika reglerna för företag och ägande samt ett bra samarbete mellan stat och näringsliv. Vi har talat mycket om samarbetet mellan universitet och högskola och näringsliv. Vi har också talat mycket om upphandling och om investeringar i infrastruktur och infrastrukturens betydelse för att främja entreprenörskap och innovation i vårt land. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Låt mig tacka alla talare: statsrådet , , , Shori Zand och . Ge dem en stor applåd! Låt mig också tacka kansliet och de delar av näringsutskottet som har jobbat mest med förberedelserna inför detta, och . Jag tackar också , som har lotsat oss genom detta. Jag tackar också alla som har lyssnat och bidragit här i andrakammarsalen och hemma framför tv-apparaterna. Bilder som visades under den offentliga utfrågningen Bilder som visades av BILAGA: BILDER SOM VISADES UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER SOM VISADES UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER SOM VISADES UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER SOM VISADES UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER SOM VISADES UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER SOM VISADES UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER SOM VISADES UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER SOM VISADES UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER SOM VISADES UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER SOM VISADES UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER SOM VISADES UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bilder som visades av BILAGA: BILDER SOM VISADES UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER SOM VISADES UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER SOM VISADES UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vad gör vi ? BILAGA: BILDER SOM VISADES UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vad gör vi ? 1.Nyckelroll i den globala utvecklingen av entreprenörskap 3.Utveckling av kontext för entreprenörskap Kontext ‐viktigare än metoder och verktyg BILAGA: BILDER SOM VISADES UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER SOM VISADES UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bilder som visades av BILAGA: BILDER SOM VISADES UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER SOM VISADES UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER SOM VISADES UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER SOM VISADES UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bilder som visades av BILAGA: BILDER SOM VISADES UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER SOM VISADES UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER SOM VISADES UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER SOM VISADES UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med särskild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriade bränslen i industriella processer, så kallade offentliga utfrågning om idrott och fysisk aktivitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa hearing om journalisters och medie- redaktioners säkerhet och arbetsförutsättningar Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av offentliga utfrågning om Finsam – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser seminarium om internationellt samarbete mot Offentlig utfrågning om ett handelsavtal mellan och offentliga utfrågning om unga vuxnas möjlighet att finansiera ett eget boende Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Om krisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitiken 2010- Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport öppna utfrågning om lärarbrist seminarium om cancervården – utmaningar och öppna utfrågning om brist på utbildade inom offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden Offentlig utfrågning om finansieringsmodeller för offentliga utfrågning om familjerätten är i takt med Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 27 Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 15 offentliga utfrågning om Finsams fortsatta utveckling - nästa steg Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det Konkurrenskraften hos svenska multinationella företag i ljuset av nya regler inom internationell beskattning offentliga utfrågning om marknadsföring i sociala Uppföljning av handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar seminarium om Skattereformen – dess historia – en uppföljning med inriktning på barn Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 14 offentliga utfrågning om kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården Offentlig utfrågning om framtidens public service Offentlig utfrågning om ett ökat kollektivt resande för framtiden Offentlig utfrågning om åtgärder för lägre sjukfrånvaro och om hanteringen av regionala skillnader i sjukförsäkringen Offentlig utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Offentlig utfrågning om it-infrastrukturen – och