rfr · H40WRFR7 · 2017-01-01 00:00:00 — fiskerikontrollen genom att HaV tillförs nya medel på grund av det arbete som krävs för att genomföra landningsskyldigheten: 2016, 6 mil- joner kronor 2017 och 2018 samt 2019. betona vikten av att landningsskyldigheten kan säkerställas och ser fram emot att regeringen redovisar till hur resursförstärkningen har använts och vilka resultat som förstärkningen av fiskerikontrollen har gett. Regelförenkling och administrativ börda I miljö- och jordbruksutskottet finns det ett brett engagemang i fråga om förenklingsarbetet med det regelverk som styr svenskt yrkesfiske. Utskottet har framfört att förutsättningarna för yrkesfisket i allmänhet och det småskaliga kustnära fisket i synnerhet ska stå i förgrunden för detta arbete. Det pelagiska systemet i sig är inte administrativt betungande, men det finns i övrigt ett komplicerat regelverk. Komplicerade regelverk har en ten- dens att leda till komplicerade lösningar. Gruppen konstaterar att regeringen bl.a. i budgetpropositionen framförde att det i arbetet med att ge- nomföra den reformerade fiskeripolitiken finns stora möjligheter till förenk- lingar i regelverket för fiskerinäringen, och dessa möjligheter ska tas till vara. Gruppen noterar t.ex. att det i strategin för svenskt yrkesfiske 2020 framförs att GFP:s inriktning mot ökad regionalisering kan leda till enklare och regio- nalt anpassade regler. Enligt gruppens bedömning är det viktigt att driva på arbetet för ett enkelt och tydligt regelverk som utgår från målen. Det är viktigt att minska fiskeföretagens administrativa kostnader utan att syftet med regel- verket äventyras. Fisket ska vara miljömässigt, ekonomiskt och socialt håll- bart. De överlåtbara fiskerättigheterna i det pelagiska fisket har en giltighetstid , medan lagen om överlåtbara fiskerättigheter inte är tidsbegränsad. Upp- följningen visar att målet med införandet av de överlåtbara fiskerättigheterna har uppnåtts när det gäller minskad flotta och ökad lönsamhet. Gruppen kon- staterar att alla aktörer utgår från att det pelagiska systemet med överlåtbara fiskerättigheter kommer att fortsätta även efter 2019, och de flestas bedömning är att det varken är möjligt eller önskvärt att återgå till det tidigare systemet. Den pelagiska fiskeflottan har fått en ny struktur. Gruppen vill betona att det från rättssäkerhetssynpunkt är viktigt att det innan rät- tigheternas giltighetstid går ut blir tydligt vad som gäller. Gruppen anser att det vore önskvärt att tydliggöra detta innan giltighetstiden närmar sig sitt slut. Det kan exempelvis göras genom att tillsätta en arbetsgrupp med del- tagande av politiker från de olika riksdagspartierna för att ta fram förslag till 18 UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR vad som bör hända efter 2019. På så sätt får regeringen ett underlag för att ta ställning och lämna besked. Gruppen vill understryka att frågan om överlåt- bara fiskerättigheter är en politiskt viktig fråga där det är viktigt med parla- mentarisk representation i de överväganden som görs. diskuteras frågan om det behövs överlåtbara fiskerättigheter även i annat fiske än det pelagiska. Som skäl till detta har bl.a. landningsskyl- digheten förts fram. Genom riksdagsbeslutet har regeringen fått rätt att utvidga systemet med överlåtbara fiskerättigheter till andra fisken än det pela- giska. Gruppen är medveten om att det finns en oro för att överlåtbara fiske- rättigheter i det demersala fisket av bl.a. torsk ska leda till en strukturomvand- ling som innebär att fiskerättigheter flyttas från småskaligt fiske till storskaligt fiske. Det finns ingen samstämmighet inom det demersala fisket om behovet av ett nytt system, vilket det fanns inom det pelagiska fisket. Gruppen konsta- terar att det är viktigt att ett förändrat system inom det demersala fisket tar hänsyn till såväl de ekosystemen och havsmiljön som det småskaliga kustnära fiskets behov, t.ex. om det är möjligt att låsa fiskeresursen till olika regioner och storleksklasser inom fiskeflottan. Gruppen konstaterar att det har framförts att det är otydligt vad staten vill uppnå med de fiskepolitiska insatserna. Bland annat har betydelsen av en ge- mensam målbild lyfts fram. Det är viktigt att målen görs tydliga och inrikt- ningen för vad staten vill uppnå blir klar. Det är också viktigt att det blir tydligt vad detta ska innebära för de olika myndigheternas fiskepolitiska insatser i praktiken. I det fortsatta arbetet bör denna fråga lyftas fram. En viktig utgångs- punkt för det fortsatta utvecklingsarbetet bör vara bl.a. de iakttagelser och be- dömningar som gruppen har gjort i denna uppföljning. Systemet med överlåtbara fiskerättigheter utvärderades av HaV 2014 och har också följts upp av miljö- och jordbruksutskottet. Gruppen konstaterar att aktörerna inom området har pekat på att det är bra att det pelagiska systemet följs upp och utvärderas. Gruppen vill här betona att det är viktigt att ta vara på de erfarenheter som görs i förvaltningen och att arbetet och insatserna vi- dareutvecklas utifrån gjorda erfarenheter och vad som har framkommit i upp- följningar och utvärderingar. Det bör t.ex. övervägas hur lokala och regionala erfarenheter kan komma förvaltningen till godo. Gruppen kan konstatera att det finns önskemål från både lokala och regionala myndigheter att på ett tyd- ligare sätt involveras i förvaltningen. Statens insatser måste bidra till att fisket blir än mer ekono- miskt, miljömässigt och socialt hållbart. Enligt gruppens bedömning är det därför viktigt att fortsätta att följa utvecklingen inom det fiskepolitiska områ- det, inte minst utifrån de frågor som har ställts i denna uppföljning. Gruppen kan konstatera att individuella överlåtbara fiskerättigheter finns i flera länder, bl.a. , och . Utformningen av systemen va- rierar mellan länderna. Enligt gruppens bedömning är det angeläget att ta vara 18 UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR på och lära av de erfarenheter som har gjorts i olika länder. skilt framhålla betydelsen av att närmare studera de erfarenheter som har gjorts i de nordiska länderna när det gäller olika insatser för det småskaliga fisket, inte minst hur kustkvoter har hanterats och hur man kan reglera möjligheten att överföra fiskerättigheter mellan geografiskt begränsade områden och mel- lan olika segment av fiskeflottan. har en viktig roll i den statliga styrkedjan. Regeringen ska enligt budgetlagen lämna en redovisning till av de resultat som har upp- nåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat om. Gruppen vill här betona att statliga insatser inom fiskeområdet ska följas upp och utvärderas och att regeringen ska lämna årliga redovisningar till av de resultat som har uppnåtts i förhållande till de mål som har beslutat om. Gruppen konstaterar att regeringen i sina årliga resultatredovisningar hit- tills har lämnat viss information om det pelagiska systemet med överlåtbara fiskerättigheter. Gruppen vill betona att miljö- och jordbruksutskottet i sina uppföljningar av regeringens resultatredovisning har lyft fram frågor kring bl.a. resultatindikatorer, längre tidsserier och fokusering på resul- tat för att kunna bedöma måluppfyllelsen och regeringens anslagsförslag. Gruppen vill mot den bakgrunden framhålla betydelsen av att regeringens re- sultatredovisning inom fiskeområdet fortsätter att utvecklas i syfte att ge riks- dagen ett bättre beslutsunderlag. Gruppen betonar också vikten av att fortsätter att följa utveck- lingen när det gäller dels överlåtbara fiskerättigheter, dels vilka resultat som mer allmänt uppnås genom de statliga fiskepolitiska insatserna. Gruppen vill slutligen lyfta fram att den ser fram emot att regeringen i t.ex. resultatredovisningar i kommande budgetpropositioner redovisar de åtgärder som har vidtagits med anledning av denna uppföljning. Betänkande 1998/99:MJU6 Miljöpolitiken. Betänkande 2005/06:MJU3 Svenska miljömål – ett gemensamt uppdrag m.m. Betänkande 2008/09:MJU23 Överlåtbara fiskerättigheter m.m. Betänkande 2008/09:MJU28 Riktlinjer för klimatpolitiken m.m. Betänkande 2008/09:MJU29 En sammanhållen svensk havspolitik m.m. Betänkande 2009/10:MJU22 Fiskeripolitik. Betänkande 2009/10:MJU25 Svenska miljömål. Betänkande 2010/11:MJU11 Fiskeripolitik m.m. Betänkande 2013/14:MJU9 Fiskeripolitik. Betänkande 2013/14:MJU29 Ändringar i fiskelagen. Betänkande 2014/15:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Betänkande 2015/16:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Betänkande 2015/16:MJU17 Sanktionsavgifter för andra aktörer på fiskets område än yrkesfiskare m.m. Interpellation 2014/15:199 Ett paradigmskifte i fiskeripolitiken. Interpellation 2014/15:753 Levande kust och skärgård. Debatt den 17 septem- ber 2015. Proposition 1997/98:145 Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett hållbart Sve- rige. Proposition 2004/05:150 Svenska miljömål – ett gemensamt uppdrag. Proposition 2008/09:162 En sammanhållen klimat- och energipolitik – Klimat. Proposition 2008/09:169 Överlåtbara fiskerättigheter. Proposition 2008/09:170 En sammanhållen svensk havspolitik. Proposition 2009/10:155 Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete. Proposition 2013/14:184 Ändringar i fiskelagen. Proposition 2014/15:1 Budgetpropositionen . Proposition 2015/16:1 Budgetpropositionen . 2016/17:RFR7 REFERENSER Proposition 2016/17:1 Budgetpropositionen . Skrivelse 2009/10:187 Redovisning av fiskeripolitiska insatser. Utredningar, forskningsartiklar och myndighetsrapporter m.m. Acheson, J. et al. (2015): Individual transferable quotas and conservation: a critical assessment. Ecology and Society 20(4):7. , S., Matthiasson, T. & Giry, F. (2016): Consolidation and distribu- tion of quota holdings in the Icelandic fisheries. 72: 263–270. (2016): Som far sin – varför bli fiskare eller jord- brukare? Policy Brief nummer 2016:2. Armbrecht, J. (2014): Perspektiv på värdet av fisk. Ekonomiska effekter och samhällsekonomiskt värde av lokalt förankrat fiske. Arnason, R. (2012): Property rights in fisheries: How much can individual transferable quotas accomplish? Symposium Rights-Based Fisheries Mana- gement. (2016): Begär hjälp från . 2016-05–22. & , S. (2008): Att vända skutan – ett hållbart fiske inom räck- håll. Rapport till Expertgruppen för miljöstudier 2008:1. Branch, T.A. (2009): How do individual transferable quotas affect ecosystems? Fish and Fisheries 10: 39–57. Bromley, D.W. (2015): Correcting the Whimsies of U.S. Tillgänglig online: magazine/submitted-articles/correcting-the-whimsies-of-us-fisheries-policy. Castilla, J.C. (2010): Fisheries in : small pelagics, management, rights, and sea zoning. Bulletin of 86: 221–234. (2009): Thirty years later: the global growth of ITQs and their influ- ence on stock status in fisheries. Fish and Fisheries 10: 217–230. , C., Gaines, S.D. & Lynham, J. (2008): Can catch shares prevent fisheries collapse. Science 321: 1 678–1 681. Ds 2008:45 Överlåtbara fiskerättigheter. Essington, T.E., Melnychuk, M.C., Branch, T.A. (2012): Catch shares, fisheries, and ecological stewardship: a comparative analysis of resource re- sponses to a rights-based policy instrument. Conservation Letters 5: 186–195. Europeiska kommissionen (2016): Förslag till och rådets förordning om bevarande av fiskeresurserna och skydd av ekosystem genom tekniska åtgärder, om ändring av rådets förordningar (EG) nr REFERENSER 2016/17:RFR7 1967/2006, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1224/2009, och och rådets förordningar (EU) nr 1343/2011 och (EU) nr 1380/2013, och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 894/97, (EG) nr 850/98, (EG) nr 2549/2000, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 812/2004 och (EG) nr 2187/2005. KOM(2016) 134 slutlig. (2000): A decade of ITQ-management in Icelandic fisheries: consolidation without consensus. 24: 483–492. Fiskeområde (2013): Fiskets betydelse för kustkommunerna i Bo- huslän. Fiskekommunerna och kommun. Fiskeområde (2015): Fiskeresursen – Hur kan den fördelas? Gibbs, M.T. (2009): Individual transferable quotas and the ecosystem-based fisheries management – it’s all in the T. Fish and Fisheries 10: 470–474. Grimm, D., Barkhorn, I. & Festa, D. (2012): Assessing catch shares’ effects evidence from Federal and associated British Columbian fish- eries. 36: 644–657. (2013): ’s experience with ITQs. 37: 264–269. Havs- och vattenmyndigheten (2014a): Effekterna av systemet med överlåt- bara fiskerättigheter inom pelagiskt fiske – Rapport från ett regeringsupp- drag. Rapport 2014-1–31. Havs- och vattenmyndigheten (2014b): Balansen mellan fiskeflottan och till- gängliga fiskemöjligheter – Rapport från ett regeringsuppdrag. Rapport 2014- 07-03. Havs- och vattenmyndigheten (2016a): Det yrkesmässiga fisket i havet 2015 – Definitiva uppgifter. Statistiska meddelanden Jo 55 . Havs- och vattenmyndigheten (2016b): Årsredovisning 2015. (2015): Samhällsekonomisk utvärdering av havsmiljöar- bete: Exemplet överlåtbara fiskerättigheter. nr 2015:5, . Heen, K. (2013): Comment to the article by R. Hannesson ”’s experi- ence with ITQs”. 44: 475–477. , P., Raakjer, J., , R. & , E. (2015): Contesting the social contracts underpinning fisheries – Lessons from , and . 55: 64–72. (2014) Marknadsöversikt Fiskeri- och vattenbruksprodukter. 2016/17:RFR7 REFERENSER (2016) Fiskberedningsindustrin är viktig för kustnära sam- hällen. På tal om jordbruk och fiske – fördjupning om aktuella frågor, 2016- 03–16. & Havs- och vattenmyndigheten (2016): Svenskt yrkesfiske 2020 – Hållbart fiske och nyttig mat. Kahui, V., , C.W. & Foley, N.S. (2016): View on “Correcting the Whimsies of U.S. Fisheries Policy”. Till- gänglig online: ted-articles/an-international-view-on-correcting-the-whimsies-of-us-fisher- ies-policy. , Ö., Kristófersson, D.M. & Gestsson, H. (2016): The effects of fish- eries management on the Icelandic demersal fish value chain. 63: 172–179. (2016): årsredovisning 2015. (2009): Förslag till ändring av fö- reskrifter (FIFS 2004:25) om resurstillträde och kontroll på fiskets område – överlåtbara fiskerättigheter i pelagiskt fiske. Yttrande 2009-10–07. Mace, P.M., , K.J. & Cryer, M. (2014): The evolution of New Zea- land’s fisheries science and management systems under ITQs. 71: 204–215. (2012): based fisheries management in and eco- nomic and financial crisis. Directorate general for internal policies, European parliament. Melnychuk, M.C., Essington, T.E., Branch, T.A. (2012) : Can catch share fisheries better track management targets? Fish and Fisheries 16: 5–13. Parkes, G. et al. (2016): The effects of catch share management on MSC cer- tification scores. Fisheries Research182: 18–27. Parslow, J. (2010): Individual transferable quotas and the “tragedy of the commons”. Sciences 67: 1889– 1896. (2015): En svensk maritim strategi – för människor, jobb och miljö. & Gunnlaugsson, S.B. (2015): The Icelandic pelagic sector and its development under an ITQ management system. 61: 207–215. (2010): Sharing the Wealth. (2014): TFC forvaltning i – en väg til et hålbart kustfiske? Soliman, A. (2014): Individual transferable quotas in world fisheries: Add- ressing legal and rights-based issues. 87: 102– 113. SOU 2005:27 Den svenska fiskerikontrollen – en utvärdering. Stage, J. et al. (2016): The economics of the Swedish individual transferable quota system – Experiences and policy implications. 66: 15–20. Sumaila, U.R. (2010): A Cautionary Note on Individual Transferable Quotas. Ecology and Society 15: 36. , J.G. (1999): What works well and why: evidence from fishery-man- agement experiences in countries. 56: 1 051–1 058. Fiskare PO (2016): Hållbart fiske måste gälla både fisken och fiskarna. Debattartikel i 2016-05–06. , F. & , J.: Öppningar och låsningar i strategi för yr- kesfisket. , F. & , J. (2015): Kusten & kapitalet. ETC : 12–17. , , , J., , J. & Tschernij, V. (2014): Privatiserade rättigheter hotar det hållbara kustfisket. Thébaud, O., , J. & , N. (2012): From anecdotes to scientific evi- dence? A review of recent literature on catch share systems in fishe- ries. Frontiers in Ecology and the Environment 10: 433–437. (2012): Hur får vi ett hållbart fiske? , , , K. & , C. et al. (2013): Swedish her- ring fisheries in the wake of an ITQ system. 38: 321–324. & , J. (2014): Analys av kustkvot och regionalfördelning av landningar inom det pelagiska systemet. SLU AgriFood economics centre. I: Havs- och vattenmyndigheten (2014a). Intervjuer, studiebesök, skriftliga svar m.m. (), intervju e-brev . Fiskekommunerna, e-brev , och möte i 2016- 09-07. , gruppens studiebesök i . Havs- och vattenmyndigheten, intervju , e-brev , 2016- 11-02, , och . 2016/17:RFR7 REFERENSER , e-brev , , och skriftligt svar . , gruppens studiebesök i . kommun, gruppens studiebesök i . , intervju och e-brev och . , möte i . , telefonintervju och e-brev . , gruppens studiebesök i och intervju . , gruppens studiebesök i , intervju och e-brev , , . , intervju med tjänstemän . , Marint centrum, gruppens studiebesök , in- tervju , e-brev och . Fisk-Impex, gruppens studiebesök . fiskauktion, möte i . kommun, möte i . Fiskares (), intervju , e-brev . (), intervju , e-brev och . , F. & , J., forskare vid , gruppens studiebesök i och intervju . , gruppens studiebesök i . , möte i . Uppföljnings- och utvärderingsgruppens studiebesök i 2016-10- 05. Världsnaturfonden WWF, skriftligt svar . REFERENSER 2016/17:RFR7 och Pelagic, intervju . & , J., SLU AgriFood, e-brev . Yrkesfiskare från , möte i . Yrkesfiskare från , , och , grup- pens studiebesök i . Östersjöfiske 2020, gruppens studiebesök i och e- brev . Europeiska kommissionen, . Havs- och vattenmyndigheten, . , ment/Front-page/. 2016/17:RFR7 REFERENSER (), . PO (SPF), . Östersjöfiske 2020, tersjofiske-2020/. EU har en ny gemensam fiskeripolitik (GFP) som syftar till ett miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbart fiske och vatten- bruk. GFP reglerar hur fiskeflottorna i EU ska förvaltas och fiskbestånden be- varas. Reglerna har utformats för att förvalta de gemensamma resurserna, och de ska ge alla fiskeflottor samma tillgång till fiskevattnen i EU. EU- kommissionen menar att yrkesfiskarna därmed kan konkurrera på samma vill- kor. EU:s fiskeripolitik ska enligt kommissionen se till att fiske och vattenbruk är hållbara näringar – miljömässigt, ekonomiskt och socialt. De ska också vara en källa till nyttig mat för människorna i EU. Målet är att verka för en dyna- misk fiskerinäring och se till att samhällen där fiskerinäringen är viktig har en skälig levnadsstandard.406 GFP består av olika delar: bevarande och förvaltning av fiskeresurserna, strukturåtgärder för fiskenäringen och marknadsreglering av fisk och fiskpro- dukter.407 Bevarande och förvaltning av fiskresurserna Systemet för EU:s fiskeriförvaltning ska säkra beståndens reproduktion för en hög långsiktig avkastning, lägga grunden till en lönsam näring, fördela möj- ligheterna att fiska rättvist och bevara de resurserna. Huvudmålet för fiskeriförvaltningen är att säkra höga långsiktiga fångster för alla bestånd till 2015 om möjligt, men senast till 2020 (maximal hållbar avkastning). Ett annat mål är att minska mängden oönskade fångster och minimera eller helt sluta med resursförstörande metoder, bl.a. genom landningsskyldigheten. Fisket förvaltas antingen genom regler för hur man bedriver fisket, genom regler för hur mycket och vad som får fiskas eller genom en kombination av de två. Regler för hur man bedriver fisket omfattar t.ex. regler om tillgång till fiskevatten (bestämmelser om vilka fartyg som har tillgång till olika hav och områden), regler om fiskeansträngning (begränsningar av kapaciteten att fiska och hur fartygen får användas) och tekniska åtgärder (reglering av använd- ningen av redskap och när och var yrkesfiskarna får fiska). Regler för vad som får fiskas består framför allt av begränsningar av fisk från vissa fisken, främst i form av tillåtna fångstmängder (fiskekvoter). Inom GFP använder man sig i allt högre grad av fleråriga planer där olika förvaltningsmetoder kombineras. 406Europeiska kommissionen, /fisheries (avläst ). 407Havs- och vattenmyndigheten, (avläst ). BILAGA 1: FISKERIPOLITISKA INSATSER bygger på statistik och vetenskapliga råd samt kontrollåt- gärder för att se till att reglerna tillämpas rättvist och följs av alla fiskare.408 Den som ska fiska yrkesmässigt i havet behöver en fiskelicens. En fiskelicens kan begränsas när det gäller fångstområde, sätt att fiska, redskap eller olika arter. När en ansökan prövas första gången utgår Havs- och vattenmyndig- heten (HaV) från vilken sorts fiske som ska bedrivas samt tillgången på fisk. Fisket ska vidare bedrivas i näringsverksamhet och fartyget ska registreras som fiskefartyg i Transportstyrelsens fartygsregister. Fisket ska ha anknytning till svensk fiskerinäring409 och fiskekapacitet ska föras ut ur fiskeflottan. När ansökan om licens prövas första gången ska tillgången på fisk beaktas, och myndigheten skickar den till för yttrande. Fiskelicenser ersatte de tidigare yrkesfiskelicenserna och fartygstillstånden. Den svenska fiskeflottan begränsas genom om utförsel av fiskekapacitet. För att kunna beviljas en ny fiskelicens måste sökande visa att licensen har upphört att gälla för ett annat fiskefartyg med minst samma kapacitet. Kapaciteten räknas i fartygets bruttoton och motorstyrkans kilowatt. Bruttotonnage är en term inom sjöfarten som används för att ange ett fartygs storlek och lastförmåga. Det finns enligt HaV mäklare som hjälper till med att förmedla ton och kilowatt mellan yrkesfiskare. För att bedriva yrkesmässigt fiske i de fem krävs en personlig fiskelicens. Den som har enskild fiskerätt behöver ingen licens.410 Försäljning av fritidsfångad fisk från havet är förbjuden enligt artikel 55 i kontrollförord- ningen (1224/2009), dvs. även för den som fiskar med stöd av enskild rätt.411 Tabell 20 Antal fiskelicenser/yrkesfiskelicenser fördelat på kön och juri- diska personer Källa: Havs- och vattenmyndigheten (2016b). Anmärkning: –2014 (fram till ) anges yrkesfiskelicenser, vilka även innefattade licens för fiske i de fem stora sjö- arna (personlig fiskelicens ). 408Europeiska kommissionen, /fisheries/cfp/fishing_rules/index_sv.htm (avläst ). 409Med anknytning till svensk fiskerinäring menas följande: Av inkomsten från fisket ska minst hälften komma från landningar i svensk hamn. Minst hälften av fiskeresorna ska utgå från svensk hamn. Minst hälften av besättningen är bosatt i . En juridisk person har ett fast driftsställe i . 410Havs- och vattenmyndigheten, (avläst ). 411Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . BILAGA 1: FISKERIPOLITISKA INSATSER Det finns ett antal fisken som kräver särskilt tillstånd. •fiske med vissa redskap i , och , s.k. effort- tillstånd •fiske efter havskräftor med bottentrål försedd med artsorterande rist •fiske efter havskräftor med bur •fiske efter torsk i •fiske efter pelagiska arter, dvs. sill, skarpsill, makrill, tobis, blåvitling och andra industriarter •fiske i norsk ekonomisk zon •fiske efter siklöja med partrål •fiske efter musslor med släpredskap •fiske efter snäckor med bur Tabell 21 Antal särskilda tillstånd av olika typer 2011–2015 Tillstånd att bedriva fiske efter räkor Tillstånd att fiska havskräftor med bur Tillstånd att tråla räkor i Gullmarsfjor- Tillstånd att bedriva fiske efter ål Tillstånd att bedriva fiske efter siklöja med partrål i kustvattenområdet Tillstånd att bedriva fiske efter sill/skarpsill i de inflyttade trålområ- Tillstånd att bedriva fiske efter musslor med redskap som släpas efter fartyg Tillstånd att fiska snäckor med bur Tillstånd för fiske efter torsk i Regional tilldelning pelagiska tillstånd , norsk ekonomisk zon Räkor, norsk ekonomisk zon Särskilt tillstånd för fiske med vissa redskap i , och 412 Havs- och vattenmyndigheten, (avläst ). 2016/17:RFR7 BILAGA 1: FISKERIPOLITISKA INSATSER Särskilt tillstånd för fiske efter havs- kräftor med bottentrål försedd med art- Källa: Havs- och vattenmyndigheten (2016b).