rfr · H40WRFR24 · 2017-01-01 00:00:00 — Vi har gjort en lite mer noggrann undersökning kring detta. Den visar att får man ned krångelkostnaden skulle entreprenörskapet och nyetableringarna öka . Det är ett ganska effektivt och billigt sätt att öka nyföretagandet. Slutligen: Vi lever i en globaliserad miljö. Vi utsätts för institutionell konkurrens från en rad olika håll. Det gäller teknik, talang, investeringar och företagsbyggande. Produktionsfaktorerna tenderar att bli allt rörligare. Då gäller det att vi har en attraktiv miljö för att vi ska kunna behålla och även locka till oss investeringar och företag. Bland produktionsfaktorer anser jag entreprenörskap som en särskild sådan. Vi har lyckats när det gäller bolagsskatten, men den här insikten måste omfatta också många andra skattebaser, inte minst den skattebas som kanske är viktigast när man ska bygga företag, nämligen optionsbeskattningen. Spotify har nämnts här två eller , men ett skäl till att man valde att omlokalisera sin expansion var just hur personaloptioner beskattas. Där är vi inte särskilt konkurrenskraftiga. Det handlar om att bygga förutsättningar för framtiden, och då är skatteområdet ett väldigt viktigt politikområde. Det är alltså dumt att beskatta kunskap och kunskapens omvandling till samhällsnytta. Då är det inte bara optioner, utan också marginalskatter, kapitalskatter är särskilt viktiga. Om vi vill minska skattesatserna generellt finns det finansieringsmöjligheter. En enhetlig moms skulle generera 45–50 miljarder. Ett avskaffande av ränteavdragen för hushållen skulle ge ytterligare 18–20 miljarder. Det här är inte så politiskt gångbart, men införandet av en fastighetsskatt och skatter på miljöskadlig verksamhet skulle vara betydligt bättre skattebaser ur en näringslivssynpunkt. Ordföranden: tar nu ett break och ajournerar diskussionen till 10.30. Ordföranden: tillbaka till rond två! Närmast på programmet har vi två medverkande från SAS. , SAS: Herr ordförande! Tack till skatteutskottet för möjligheten att komma hit och framföra SAS perspektiv på frågan! Den här presentationen innehåller två delar. Jag kommer att ta den första delen, och min kollega kommer att ta den andra. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET är det officiella namnet på SAS. Det kanske inte alla känner till. ganska långt namn. SAS verkar på en hårt konkurrensutsatt internationell marknad, där de flesta av konkurrenterna konkurrerar på helt andra villkor än SAS. Vilka är då de Framför allt har många av våra konkurrenter baser i lågskatteländer, personal från bemanningsföretag i låglöneländer och personal med egna bolag. Det betyder att personalen anställs som en sorts konsulter, varpå bolagen und- viker att betala sociala avgifter och skatter hänförda till personalens löner. Konsekvenserna inom branschen blir framför allt en märklig konkurrenssi- Konkurrensen har, enligt vår åsikt, snedvridits väldigt hårt. har lett till en enormt stark prispress inom branschen. Inkomstskattemässigt regleras SAS-konsortiets resultat i enlighet med det gällande konsortieavtalet mellan nationerna , och . innebär att den skattemässiga eventuella vinst som uppkommer i SAS- konsortiet fördelas enligt sjundedelsprincip i , och . Det innebär att får tre sjundedelar om SAS-konsortiet gör en vinst, vilket är avtalat i konsortieavtalet mellan , och . gäller även intäkter hänförda till utomskandinaviska länder på grund av gäl- lande bilaterala dubbelbeskattningsavtal. SAS-konsortiets möjligheter att förlägga operativ verksamhet utanför är också begränsade av gällande kollektivavtal. Det är avtalat att endast en liten del av SAS-konsortiets operativa flygverksamhet får förläggas externt, antingen via externa bolag eller ett bolag utanför SAS-konsortiet. ligheterna för SAS att flytta verksamhet till bolag utanför för att minska betalbar skatt är sammantaget starkt begränsade av den här gällande strukturen – konsortieavtalet men även de gällande kollektivavtalen. Jag kan tillägga att inkomstskatten som sådan egentligen aldrig har varit en stor fråga för SAS när det gäller att lokalisera verksamhet på andra platser. Andra skatter, såsom indirekta skatter och punktskatter, påverkar däremot SAS resultat mest och är avgörande för vår möjlighet att konkurrera uthålligt. Vilken betydelse har de övriga skatterna, som inte är bolagsskatt, inom SAS-strukturen för var den operativa flygverksamheten kan komma att loka- De skatter som har störst kostnadsmässig påverkan på SAS möjlig- heter att uthålligt konkurrera är den införda norska flygskatten och den planerade svenska flygskatten. Flygskatterna i och kan komma att tvinga SAS till omstruktureringar av flygrutterna för att hålla kostnaderna Min kollega kommer här och att redogöra för vilka konsekvenser den omstruktureringen kommer att få. Hans Ollongren, SAS: Tack till utskottet! Det här blir kanske lite av en case study. Vi har hållit oss på en ganska hög nivå , vilket är Men ska jag försöka vara ganska konkret. fall som pågår just , här i kvarteren, nämligen regeringens förslag om en Vi kallar den ”en skatt på möten mellan människor”. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET har själv lagt till: ”Aldrig har så många skapat något så verkningslöst till ett så högt pris”. Status för förslaget just nu är att det har gjorts en utredning. I direktiven för utredningen fanns det tre instruktioner, kan man säga. Flygskatteförslaget ska leda till lägre miljöpåverkan, det ska leda till att konsumenter väljer mer miljövänliga alternativ och det ska leda till att flyget uppmuntras till minskad miljöpåverkan. Vi i branschen konstaterar att ingen av de tre hypoteserna kommer att kunna uppfyllas över huvud taget. Utredningen själv erkänner att en flygskatt inte kommer att leda till någon särskilt mycket lägre miljöpåverkan. För ungefär 80–av konsumenter finns det inte några så kallade mer miljövänliga alternativ. Det kanske det gör om man ska till eller , men det är ungefär allt. Om man ska uppmuntra flygbranschen till minskad klimatpåverkan ska man inte beskatta branschen. För att kunna investera i minskad klimatpåverkan behövs ekonomiska muskler. Utredningen har varit ute på remiss. Åtta av tio remissinstanser har varit negativa. Men det finns, som vi uppfattar det, en stor risk för att förslaget kommer att inkluderas i budgeten . Utredningen har värderat ett antal fenomen, ett antal effekter. Man har inte tittat särskilt noga på att det har konstaterats att miljöeffekterna inte kommer att bli särskilt stora, enligt utredningen. Man har över huvud taget varit ganska övergripande när man har diskuterat effekterna. Vad man inte har noterat är att den här skatten i faktiskt blir världens näst högsta miljöskatt på flygresande. Det tror jag att vi måste ta med i sammanhanget. Branschen har kunnat räkna fram att om inför den här skatten kommer vi att rasa i rankning när det gäller luftfart, från plats 22 – vilket är en ganska bra plats – ned till plats 78. Det är tankeväckande att en flygskatt kan få stora konsekvenser för vår konkurrenskraft som bransch men också för som nation. Vi har naturligtvis räknat på det här. Externa specialister har tittat på förslaget, så som det ser ut i utredningen. Man konstaterar att nettoeffekten kan bli negativ för svensk bnp, på upp till 5 miljarder. Det äventyrar 5 000–10 000 arbetstillfällen. får också sämre tillgänglighet. Det är ingen självklarhet att SAS ska flyga till från . Det är ingen självklarhet att utländska bolag ska öppna direktlinjer från när vi får en skattebelastning av den här karaktären. Många säger att det här är en ren present till Kö- penhamns flygplats. Det är allvarligt för inte bara vår internationella tillgänglighet utan också för den nationella. Det blir återigen dyrare att bedriva verksamhet i norra . Har man ett litet företag tycker man kanske att hit eller dit inte är så farligt. Men för många företag handlar det om väldigt många resor. Det här är alltså dåligt för tillgängligheten, både inom landet och utanför landet. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET Vi har såklart också tittat på vilka effekterna blir för vårt eget företag. kunder kommer att belastas med ungefär 800–900 miljoner i ökad skat- Det finns såklart alternativ för att hantera flygets miljöpåverkan. tror inte att vi har tid att hantera dem här . Dem kan vi hantera i särskild , i : Tack för att jag får vara med! Jag är glad att jag är talare nummer nio, för nu kan ni redan allt om skatter och jag kan tala om mycket annat. Jag kommer från Handelshög- skolan och har en bakgrund som ekonomijournalist , men numera är jag en tydlig forskare som skriver olika rapporter om bolagsstyrning. Jag tänker ta upp tre aspekter på framför allt huvudkontorens lokalisering. Jag håller på med bolagsstyrning och är intresserad av ägarfrågor. en omfattande utflyttning av just huvudkontor. Den första aspekten är att det är mer än bara skatter som påverkar lokali- Det handlar mycket om olika regelverk i olika länder. att köpa svenska bolag. Den andra aspekten är finansteorins förenklade syn på att allt kapital ses som lika och rationellt nyttomaximerande. spelar det roll om det är utländskt eller svenskt kapital. Och sist, i vårt skatte- system stryper vi inte bara tillväxten för startups och små och medelstora fö- Det spiller över även på andra sektorer, som kooperativ och idéburet. Allt det har jag förstås skrivit om i olika böcker och ett gäng artiklar. Det köps otroligt mycket svenska börsbolag, och det har det gjorts under en Vi har den mest dynamiska uppköpsmarknaden i hela , Enligt samma mönster har vi också den största utlands- ägda sektorn och den största riskkapitalsektorn, återigen vid sidan av Storbri- Det är inte bara av godo. Huvudkontorets placering spelar roll. gjorda av bland andra och hans kollegor, visar att kvali- ficerade tjänster och forskning växer i närheten av huvudkontoren. för arbetstillfällen och investeringar. Där finns kluster av kreativa leverantörer Forskaren talar om en överdriven strukturomvandling i Sve- Det är för lätt att lägga ned och göra sig av med anställda, vilket påverkar Jag lägger gärna till att det är lättare att köpa svenska börs- bolag än att köpa bolag i andra länder. Möjligheten att lägga fientliga bud beskrivs ofta som den tydligaste markö- ren för fria kapitalrörelser och verkligt värdeskapande globalisering. ”teorin” om en effektiv marknad för företagskontroll köper bra företagsled- ning dålig, strukturerar om och bygger något bättre. Det sägs att det ligger i samhällets intresse, i synnerhet här i med tanke på alla uppköp. Men det ser faktiskt inte ut på det sättet. Den forskning jag har bedrivit visar att lättheten att köpa bolag i handlar om långt mer än det skattesystem STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET vi hade , och som urholkade det privata ägandet. Aktieägarna har mer att säga till om i svensk bolagsstyrning än man har i andra länder. Utomlands spelar ofta anställda, samhället eller staten en större roll. När andra länder talar om intressentmodellen talar vi i mest om ägarnas inflytande, som om de skulle välja att ta hänsyn till andra intressenter, bara för att de är snälla – jag vet inte. Vi har en överdriven tro på fackets roll i det här landet. Den andra grejen är att institutionella investerare är reglerade att bete sig passivt och ofta kortsiktigt i sina placeringar. har en stor andel sådant kapital, mycket större än man har i andra länder. Det gör automatiskt investerarna till säljare i samband med bud. Och det gör det lätt att köpa bolag. På bolagsstyrelseområdet har vi också importerat massor med regler från EU som inte passar i den svenska miljön. Man brukar i samband med förvärv prata om bland annat styrelseneutralitet och budprisregler. , som ägs av en tysk delstat, köpte . Och var det en stor strid mellan tyska familjeföretag om ett litet bromsföretag i , . Det pågår ett globalt regelarbitrage. Kineser köper mycket i, i synnerhet, och . Det går inte lika mycket åt det andra hållet. Det som går att köpa köps. Bra bolag köps upp. Det försämrar idén om en effektiv marknad. Vi kan fortsätta att önska oss effektiva och perfekta kapitalmarknader. Men det fungerar inte på det sättet. Alla länder har regler som skyddar sina bolag från ovälkomna köp, eller vill gärna ha det och jobbar med att utveckla det. pratas det om Buy European Act och sådana saker. Vi ska vara glada att huvudkontor låg i när lade sitt bud, som i och för sig var skattedrivet. Engelsmännen var på och stoppade budet. hade inte orkat eller varit berett att göra det. En annan viktig fråga i sammanhanget, när det inte bara gäller skatter, är den stora tilltro som vi i har till just fria kapitalmarknader och kapitalets internationella rörlighet. Den tilltron är stor i , speciellt på Fi- nansdepartementet. Teorin leder oss att tro att i en öppen ekonomi förväntas utländskt kapital ersätta en brist på inhemskt kapital och att vi därför kan beskatta inhemskt kapital som vi vill, i stort sett. Så sker inte. En del tillgångar blir utan kapital, som de nya företagen. var inne på det. Det handlar om de nya företagen, företagen som är utanför den populära itsektorn och familjeföretag som har svårt att hantera ett generationsskifte. Forskning pekar på att kapital kan investeras på en mängd olika sätt, utifrån den valda placeringshorisonten och olika idéer. Det beror på att beslutsfattande är mer komplext än nyttomaximerande nationalekonomer beskriver. Jag tror att var inne på det här lite. Man ska inte förminska mjuka värden när det gäller kapitalbildning. Människor är begränsat rationella. Vi förlitar oss på tillgänglig information, såväl mjuka värden som kultur och tillit. Inom forskningen beskrivs familjekapital som mer långsiktigt än annat kapital. Med sådant kapital finns det större benägenhet att investera engagerat på sin hemmamarknad. Därför är det viktigt att investerare med sådant kapital vill STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET växa och ta risk. Skatter kan hindra dem att göra det. Det är också viktigt att de orkar genomföra generationsskiften under ordnade former. Som tredje grej behöver vi också ta till vara det kapital som redan finns i våra AP-fonder, pensionsfonder och aktiefonder. De kan investera bättre i när- området än en indonesisk aktiefond kan göra. I en studie av de stora interna- kapitalförvaltarna visar jag hur de nu successivt ökar sina investe- ringar i genom att köpa större aktieposter som utvärderas med längre Det handlar inte om att de investerar mer kapital i utan om att de investerar på ett annat sätt. De går bort från indexförvaltningen, som är passiv och kortsiktig. Den är förödande. Men regler tillåter inte att de gör det här. De kan alltså inte bli riktigt så engagerade och aktiva som de skulle Fundera lite på Li Shufus investering i ! tillfört någon kunskap alls. Men han lämnar Volvos ingenjörer i fred att ut- veckla nya bilar. Och han har kapital som är långsiktigt. Det finns mängder av sådant kapital i de svenska pensionsfonderna, men det används inte. ser i är alltså en massiv misshushållning av svenskt långsiktigt och skrev jag en bok som heter ägararkitektur för . Jag ställde frågan: Varför har vi en sådan njugg inställning till aktiebolaget? Kapitalismen är lite i kris globalt sett, med Trump och kompani, brexit och allt Jag kände att långsiktigheten är en del, men vi måste kanske också prata om en mångfald av ägarmodeller. Det finns nämligen alternativ till nä- ringslivet, och det finns möjlighet för medborgarna att välja olika leverantörer. Då har vi välfärdsdiskussionen. Jag funderade lite på varför vi inte har koope- rativ och stiftelser – en idéburen sektor. Det jag fann var att hela diskussionen om skatter och kapital hänger ihop. De skatter som hindrar familjeföretag att växa eller Spotify att locka till sig kvalificerad arbetskraft med delägarskap, så att de i stället väljer , är samma skattetank. Det är samma fördelning mellan kapital och arbete i be- skattningen som gör att inte har medarbetarkooperativ eller personal- De är viktiga och snabbt växande organisationsformer i andra länder. De organisationsformerna har långsiktigt kapital, och de har ofta sina kontor utanför städerna och investerar utanför städerna. i är lika viktigt som ett möbelsnickeri i en avfolknings- I finns medarbetarkooperativ med 100 000 anställda inom en rad olika näringar. De drog inte ned under finanskrisen. görs generationsskiften genom personalkooperativ. I har man ESOP- stiftelser som ägare vid generationsskiften. I behöver vi både stora och små huvudkontor. Och för det behövs Det kan vara såväl familjer som pensionsfonder, kooperativ och stiftelser som har det. Vi måste tänka mycket bredare än vi gör . behöver alltså se över hur enkelt det är att köpa svenska börsföretag. ver se mer till tålmodigt kapital och en mångfald av ägarmodeller. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET Det händer saker. AP-fonderna är på väg att få investera mer i infrastruktur och små och medelstora bolag utanför börsen. Det ska bli lättare för kooperativ att få kapital men fortfarande vara i sin vagga. Och Aktiespararnas ägarpolicy har precis skrivits. Där kommer man att prata om att det i aktiebolaget ska stå att med vinst avses uthållig vinst. Därmed skapas större möjligheter för styrelsen att stå emot en överdriven strukturomvandling och uppköp. Allt det här bäddar för en annan inställning till huvudkontoret. Önskan om ett gott näringslivsklimat låter skatter handla även om hur vi ska behålla svenskt kapital och inte bara om att beskatta och fördela det. , : Herr ordförande! Tack för att jag får komma hit! Att vara sist innebär att det finns risk för att man säger någonting som någon annan har sagt tidigare. Men med den här ordningen vi har, med bilder, får man leva med det. Och det kan väl vara bra att en del saker återkommer. Innan jag går in på bara skatter vill jag, när jag ändå talar om det här, komma in på något som många har varit inne på, nämligen att en massa andra faktorer spelar in, i varierande grad. Det måste vi också sätta i ett raster. Vad är det för typ av företag som ska fatta beslut om lokalisering? Det är skillnad om man tillverkar en anonym bulkvara eller om man är ett varumärke som säljer direkt till konsumenter och är oerhört beroende av inte minst en hög svansföring när det gäller CSR-frågor och annat. Det här går alltså aldrig att göra generellt. Men de delarna kan i alla fall identifieras. Jag har följt ett företag i min hemstad, . Det är på väg att bli ett av de största privata företagen. Det växer oerhört snabbt. Man tillverkar dataspel på en helt globaliserad marknad. Jag har följt deras snabba utveckling . Det stora hindret som vi brukar prata om är bristen på bostäder. Skattefrågor är inte ens en issue. Det handlar om att kunna dra till sig de bästa talangerna från hela världen, för att kunna vara på topp. Då gäller helt andra kvaliteter, medan andra företag naturligtvis har helt andra urvalsmetoder. När det gäller närheten till marknader kommer vi aldrig ifrån det, framför allt när det gäller tillverkningsindustrin. Den miljö som företagen verkar i, arbetsmarknadens funktionssätt, tycker jag inte har fått tillräcklig uppmärksamhet i diskussionen här . Det är en oerhört viktig del. Det gäller också tillgången till kvalificerad arbetskraft, kompetensfrågorna, infrastrukturen och rättssäkerheten – som vi bara tar för given. Den är ett stort plus för . Jag har satt upp hållbarhetskriterier också. Då är vi där igen. Det finns olika företag som har olika exponering utåt. Men jag tänker just på den diskussion som pågår om etablering av datorhallar. Första plattan som måste läggas där är att man kan leverera förnybar energi. Det har vi en tendens att glömma bort . Vi kommer naturligtvis också till företagens kostnader. Det handlar om såväl arbetskraftskostnader som energikostnader och företagsskatter. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET Hur är det då med ? Den svenska modellen, eller den svenska af- färsidén, är välbeprövad och har tjänat väl. om att vi nu har en globaliserad värld. Men den svenska modellen handlar om att kunna finnas i en globaliserad värld. Det som näringspolitiken och arbets- marknadens parter har lagt grunden för har redan sin grund i den internatio- nalisering som skedde direkt efter kriget. Jag ser det som en evolution av de grundläggande principerna om att vi ska vara högst i värdekedjan, att vi bejakar att små skillnader är bra för ekonomisk tillväxt och idén om att vårt lilla land måste ha en hög grad av jämlikhet, inte minst vad gäller utbildningssystem och livschanser på alla möjliga sätt, för att kunna ta fram alla de talanger som slumrar på olika ställen. Vi har en utbyggd infrastruktur. Om man står och väntar på ett pendeltåg kan man i och för sig alltid undra. Men jämförelsevis har vi en bra utbyggd Vi har ett i allra högsta grad stabilt rättssystem. skatter på en konkurrenskraftig nivå. Minst lika viktigt är att vi har ett välfun- gerande skattesystem och en skatteadministration som också fungerar mycket Vi har dessutom en väl fungerande arbetsmarknad. Om man jämför nivån med omvärlden beror naturligtvis olika länders am- bitionsnivå att tillhandahålla samhällsfunktionerna på huruvida man har större eller mindre möjligheter att konkurrera genom skattenivån. Om vi ska låta alla talanger få en chans i vårt land kommer vi att behöva ta in skatter för att sy- stemet med välfärdstjänster, utbildningssystemet och allt annat ska vara jäm- likt och högkvalitativt. Då kan inte konkurrera i ett race to the bottom när det gäller skattenivå. I så fall vore det ett annat och en annan Trots detta ligger den nominella bolagsskatten nära genomsnittet i EU och faktiskt strax under genomsnittet i . Vad ingen har nämnt innan är att den svenska genomsnittliga effektiva bolagsskatten ligger under genomsnittet för EU-länderna och de största . är väldigt aktivt när det gäller att motverka illojal skattekonkurrens. Därför jobbar vi inom olika internationella samarbeten, såsom och EU, för att den vägen se till att det inte uppstår ett omvärldstryck för ett race to the bottom. En viktig del, som någon annan tidigare nämnde, är att vi har ett mycket omfattande nät av internationella skatteavtal och informationsutbytesavtal som skapar just den stabilitet och förutsägbarhet som är viktigt för investe- I vårt bolagsskattesystem har vi goda regler för investeringar och inve- steringars avdragsmöjligheter och för förlustutjämning. Detta gör att vi ur den aspekten är rejält konkurrenskraftiga. Låt oss titta på den effektiva skattesatsen. På bilden jag nu visar ser vi att ligger i den nedre delen. Det här är vad man genomsnittligt egentligen betalar i skattesats. När det gäller skattesystemets utformning är de viktiga principerna neutra- litet, som medför att skatten har så liten påverkan som möjligt på investerings- och konsumtionsbeslut, enkelhet, som minimerar skattebetalarnas kostnader STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET för att fullgöra sina skyldigheter, och legitimitet, som medför en bred acceptans för skattesystemet. Att vi har en väl fungerande skatteadministration och skatteuppbörd är viktigt. Vi har system för uppgiftslämning som säkerställer fastställandet av skatt. Vi har information och vägledning som minimerar kostnaderna. Vidare finns kontroller, vilket i olika branscher alltmer efterfrågas av företagen. Det handlar om att garantera en konkurrens på lika villkor. Inte minst finns en rättssäker och likformig behandling av alla skattebetalare, vilket medför en allmän acceptans av skattesystemet. Man kan alltså inte gå till skattemyndigheten och göra upp. Detta tycker vi är ganska självklart, men många företag får andra erfarenheter i andra länder. Där kan både politiker och myndigheter jobba med skattesatser för enskilda företag för att få etableringar och liknande på plats. Kanske vill en och annan locka någon till ett visst land och tycker att det vore bra med lite prutmån.