eunbil · H50N48F733 · 2017-11-21 00:00:00 — möte (Närings- och Forskningsministrarna) – Lista lagstiftningsåtgärd (offentlig behandling i enlighet med artikel 16(8) i fördraget om Europeiska Unionen) Inre marknad och Industri (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16(8) i fördraget om Europeiska Unionen) Förordning om inrättande av en gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 Förslagets innehåll: Initiativet till förslaget till en Digital Portal återfinns både i kommissionens Strategi för en digital inre marknad (DSM) som lanserades och också i kommissionens Inremarknadsstrategi som lanserades . presenterade kommissionen ett förslag till en förordning för att skapa en Digital Portal. Genom den Digitala Portalen ska det finnas lättillgänglig webbaserad och relevant information för medborgare och företag avseende de regler, rättigheter och krav som gäller på EU- och nationell nivå. Det är upp till medlemsstaterna att bestämma var de tillhandahåller sådan nationell information digitalt. Informationen ska tillhandahållas på minst ett ytterligare EU-språk utöver det inhemska. Medlemsstaterna ska se till att länkar till relevanta webbsidor hos nationella myndigheter levereras till en central databas hos kommissionen. Denna databas blir då utgångspunkten för en gemensam digital ingång för företag och EU-medborgare, genom vilken sökning efter relevant sida i berörd medlemsstat ska kunna göras. En ”hjälp-finnar-funktion” ska vägleda användarna rätt. Sökfunktionen är begränsad till det innehåll som läggs in i databasen och ska kunna integreras i informationsportaler och webbsidor på såväl EU som nationell nivå. Förslaget innebär att varje medlemsstat ska tillhandahålla följande för alla EU-medborgare och företag: - en högkvalitativ och korrekt webbaserad information; om t.ex. hur EU-medborgare får sjukvård i ett annat land än sitt hemland och regler om hur ett motorfordon kan tas in i en annan medlemsstat, konsumentskydd samt vad som gäller för studier i ett annat land m.m. Motsvarande information för företag gäller bl.a. regler om hur man startar ett företag i ett annat land, arbetsgivaransvar för anställda samt regler om beskattning. - möjlighet att använda nationella elektroniska ansöknings- och tillståndsförfaranden; enligt förslaget ska medlemsstaterna se till att ett utpekat antal administrativa nyckelförfaranden kan fullgöras elektroniskt - via internet få tillgång till hjälpfunktioner och problemlösningstjänster, som t.ex. kontaktpunkterna för varor och tjänster, kontaktpunkten för byggprodukter samt EURES, och - möjlighet att återkoppla till kommissionen och medlemsstaterna avseende hinder på den inre marknaden – när de gör affärer, reser till, köper från, arbetar, studerar eller uppehåller sig i en annan medlemsstat inom unionen. Förslaget innehåller f.n. 14 förfaranden som är obligatoriska för medlemsstater att införa digitalt. Dessa 14 är: ansöka om bedömning av utländsk utbildning anmäla ändring av förändrade förhållanden hos en försäkrad i det allmänna socialförsäkringssystemet ansöka om ett europeiskt hälsokort (EHIC) registrering av arbetsgivares socialförsäkringsskydd registrering av arbetstagares socialförsäkringsskydd anmälan av upphörande av arbetstagares anställning och därmed försäkring anmälan av inbetalning av socialförsäkringsavgifter Nödvändiga förändringar kommer endast avse digitaliseringen av själva ”ansökan/registreringen” och undanröjandet av hinder för gränsöverskridande användande. Inte heller ska substansen av något förfarande påverkas på nationell nivå, såsom t.ex. frågor om ansvarig myndighet, olika steg eller de nationella myndigheternas befogenheter. I övrigt handlar förslaget om att se till att sådana förfaranden som redan är digitala också kan nås och användas i gränsöverskridande fall, t.ex. där övriga EU-medborgare vill använda förfarandena för att utöva sina rättigheter som EU-medborgare. Kommissionens förslag till förordning ska också bygga på den så kallade ”once-only-principen”, vilket innebär att en medborgare/företag enbart ska behöva skicka in en handling en gång till det offentliga och när en ansvarig myndighet utfärdar ett dokument i elektroniskt format ska det kunna göras tillgängligt även för myndigheter som efterfrågar det i andra medlemsstater. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar kommissionens förslag om att åtgärder bör vidtas för att medborgare och företag på ett lättillgängligt sätt ska kunna få lättorienterad, högkvalitativ övergripande webbaserad information om relevanta regler när det gäller att resa, bo och arbeta/verka på EU:s inre marknad. Det är regeringens uppfattning att en gemensam digital ingång till att hitta sådan information, genomföra vissa administrativa förfaranden och få hjälp med problemlösning skulle kunna skapa förutsättningar för att bättre tillgodose dessa behov och underlätta för medborgare och företag på den inre marknaden. Frågan om en Digital Portal är också ett led i det intensiva arbetet med att förenkla människors och företags vardag genom att förbättra den digitala inre marknaden. För områden där det råder nationell kompetens kan obligatoriet bara gälla förfaranden som stadgas enligt nationell lagstiftning. Samtliga kostnader för detta förslag är inte klarlagda i skrivande stund. Det beror delvis på att förhandlingarna fortgår och otydligheter omhändertas allteftersom, men det beror också på att innehållet i förslaget berör utveckling av IT-system, vilket överlag är mycket svårt att skatta kostnaderna på. Regeringen kan principiellt inte stödja förhöjda utgifter i EU-budgeten. De av kommissionen beräknade kostnaderna för detta förslag på EU-nivå bör därför täckas av redan avsatta medel inom EU. När det gäller förslagets kostnader för nationella myndigheter så avser regeringen verka för så låga kostnader som möjligt till exempel genom längre genomförandeperioder än vad som ursprungligen föreslagits, detta i syfte att bereda svenska myndigheter . Regeringen verkar också för att förslaget ska utformas med hänvisning till de praktiska förutsättningarna i medlemsstaterna. Regeringen ställer sig principiellt bakom principen Once Only och ser det som en allmänt viktig inriktning för att minska den administrativa bördan. Regeringen ser dock att ett genomförande av denna princip inom EU är befästat med stora utmaningar. Regeringen anser därför att bör stödja genomförandet av Once Only-principen, men genomförandet bör ske stegvis, med kontrollstationer, och inom rimliga budgetära möjligheter för myndigheter och offentliga aktörer. Datum för tidigare behandling i : Ej tidigare behandlad. Fortsatt behandling av ärendet: EP:s omröstning väntas äga rum . Om beslut om en allmän inriktning nås på KKR väntar därefter trilogförhandlingar med (). Faktapromemoria: FaktaPM 2016/17:FPM91 Förslagets innehåll: EU har ett mål om att höja industrins bidrag till BNP till . Kommissionen upprepade detta mål i sitt meddelande om EU:s industripolitik från . Meddelandet utgjorde framför allt en lägesrapport över åtgärder som är igång eller planeras på EU-nivå som har bäring på industriella frågor. Diskussionen i rådet har rört vilken industripolitik som EU bör bedriva med sikte på 2030, och vilka mål som ska vägleda denna politik. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen verkar för en generell, horisontell näringspolitik som skapar goda förutsättningar för alla branscher. Industrins konkurrenskraft stärks bl.a. genom att skapa långsiktigt goda ramvillkor, en fördjupad inre marknad utan protektionism, minska bördan av onödig administration, stimulera forskning och innovation, och genom att fortsätta omställningen till ett resurseffektivt och hållbart näringsliv. Regeringen ser positivt på en diskussion om mål och indikatorer för EU:s framtida industripolitik. Målen bör ta utgångspunkt i industrins omvandling, i synnerhet integrationen mellan tillverkning och tjänster och sammanflätningen i globala värdekedjor, och bidrag till tillväxt. Dessutom bör målen reflektera industrins bidrag till relevanta delar av FN:s hållbarhetsmål, Agenda 2030. Frågan har inte tidigare behandlats i men redovisas i faktapromemoria: 2017/18:FPM7. EU Industristrategi för framtiden Rådslutsatser på ”En förnyad industripolitisk strategi för EU” Förslagets innehåll: och har uppmanat kommissionen att överväga nya åtgärder för att stärka och modernisera den inre marknadens industriella bas. Kommissionen presenterade därför ett meddelande om EU:s industripolitik . Meddelandet utgjorde framför allt en lägesrapport över åtgärder som är igång eller planeras på EU-nivå som har bäring på industriella frågor. I detta ingår inre marknaden, innovation, hållbarhet, digitalisering, kompetensförsörjning och handel. I utkastet till rådslutsatser välkomnar rådet ovan beskrivna meddelande och betonar vikten av industrin och ett ramverk på EU-nivå som möjliggör för industrin att anpassa sig till och dra nytta av globalisering, digitalisering och hållbarhetskrav. Utkastet uppmanar vidare kommissionen att vidareutveckla sitt meddelande till en industristrategi med fokus bortanför 2030, som inkluderar mål på medellång och lång sikt samt en handlingsplan. Kommissionen uppmanas även utvärdera hur effektivt konkurrenskraftsrådets befintliga arbete med industrins konkurrenskraft har varit. Handlingsplanen ska utformas i nära samarbete med medlemsstater och intressenter. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen föreslår att kan ställa sig bakom ordförandeskapets förslag till rådslutsatser. Regeringen har försäkrat sig om att slutsatserna inte pekar mot utökade finansiella åtaganden eller har ett okritiskt förhållningssätt till att förlänga redan existerande åtaganden. Regeringen avser under diskussionen framföra att industrins konkurrenskraft stärks bl.a. genom långsiktigt goda ramvillkor, en fördjupad inre marknad utan protektionism, minskad börda av onödig administration, forskning och innovation, och genom att fortsätta omställningen till ett resurseffektivt och hållbart näringsliv. Industripolitiken behöver hänga nära samman med forsknings- och innovationspolitiken. Föreliggande utkast till rådslutsatser har inte tidigare behandlats av . Rådslutsatser som antogs vid konkurrenskraftsrådets möte behandlades och . Faktapromemoria: 2017/18:FPM7. (offentlig behandling i enlighet med artikel 16(8) i fördraget om Europeiska Unionen) Under dagordningspunkten väntas ordförandeskapet lämna information om förslaget om åtgärder mot omotiverad geoblockering och de pågående förhandlingarna med . Förslagets innehåll: presenterade Europeiska kommissionen ett förslag till förordning som syftar till att stimulera gränsöverskridande e-handel och öka utbudet av varor och tjänster för EU:s konsumenter och företag. Det handlar om att förhindra diskriminering baserad på kundens nationalitet, bosättningsort eller etableringsort vid köp av varor och tjänster inom unionen. Detta har kommit att kallas för omotiverad geoblockering. Datum för tidigare behandling i : Samråd med skedde . har informerats , , och (skriftligen) . Fortsatt behandling av ärendet: Förslaget har förhandlats i rådets arbetsgrupp för konkurrenskraft och tillväxt . Vid nåddes en allmän inriktning i rådet. Trilogförhandlingar med har pågått och har dragit ut . Ordförandeskapets målsättning är att nå en politisk överenskommelse , vilket även har betonats i Europeiska rådets slutsatser . Faktapromemoria: Fakta-PM 2015/16:FPM98. Framsteg i det Europeiska Förvarsindustriutvecklingsprogrammet (EDIDP) Under dagordningspunkten förväntas ordförandeskapet informera om arbetsläget i den FoP-grupp (friends of Presidency) som förhandlar KOM förslag till en förordning om ett europeiskt försvarsindustriprogram (EDIDP). En faktapromemoria (2016/17:FPM113) lämnades till och regeringen har informerat så väl försvarsutskott som . Senast detta gjordes var i . Genomförande av den Den digitala inre marknadsstrategin, DSM. Information från ordförandeskapet. Under dagordningspunkten väntas ordförandeskapet lämna uppdaterad information om den digitala inre marknadsstrategin, DSM. Kommissionen förväntas mana till att den digitala inre marknadsstrategin ska slutföras enligt plan till , och peka på ett flertal prioriterade frågor inom ramen för strategin samt för digitala framtid. DSM:s innehåll: Kommissionen presenterade en strategi för EU:s digitala inre marknad. Det är en strategi som syftar till att få EU:s inre marknad att fungera väl också i en alltmer uppkopplad och digital ekonomi. Strategin ska ta om hand den fragmentering och hinder som finns på den digitala inre marknaden och därigenom skapa de bästa förutsättningarna för att göra världsledande inom den digitala ekonomin. Strategin innehåller tre huvudområden (1) förbättra tillgången till digitala varor och tjänster för konsumenter och företag, (2) skapa goda förutsättningar för att digitala nät och tjänster ska blomstra samt (3) maximera tillväxtpotentialen för vår europeiska digitala ekonomi. Strategin innehåller 16 nyckelåtgärder med därtill hörande delåtgärder. Datum för tidigare behandling i : Den digitala inre marknadsstrategin behandlades i inför Europeiska Rådet, och behandlades i korthet inför toppmötet i i . Stategin har tidigare behandlats vid ett flertal tillfällen, bland annat i och i , inför KKR . Den digitala inre marknadsstrategin har tidigare även behandlats i (inför KKR ), (inför KKR ) och (inför ER ). De respektive åtgärderna i strategin har behandlats i berörda utskott samt med i takt med att respektive åtgärd presenterats och förhandlats. Kommissionens förslag för digital inre marknad sammanfattas i sin helhet i Faktapromemoria /15:FPM35. Det enhetliga patentsystemets igångsättande Dagordningspunkt på initiativ av ordförandeskapet och kommissionen, i samarbete med och . Ordförandeskapet presenterar en lägesbild om medlemsstaternas ratificering av domstolsavtalet respektive anslutning till protokollet om provisorisk tillämpning. Ordförandeskapet lär öppna för inlägg och uppmuntra särskilt de medlemsstater som i närtid kan kvalificera sig för provisorisk tillämpning att berätta om sina förberedelser och sin tidsplan. Provisorisk tillämpning är en nödvändig, halvårslång startsträcka före reformens ikraftträdande under vilken domare ska utnämnas och utbildas, en första domstolsbudget antas, IT-system kopplas samman osv. Provisorisk tillämpning startar när 13 medlemsstater inklusive , och uppfyller två kriterier: dels har passerat parlamentariskt godkännande att ratificera domstolsavtalet, dels har anslutit sig till protokollet om provisorisk tillämpning. och uppfyller båda. Även har parlamentariskt godkännande att ratificera både avtal och protokoll. Men ratificeringarna har pausats efter att en enskild person ifrågasatt dessa i författningsdomstolen. Domstolsprocessen innebär att reformen försenas, oklart hur . Utöver behöver minst två medlemsstater uppfylla kriterierna för provisorisk tillämpning. Rådsdiskussionens syfte är att nå snabbast möjliga ikraftträdande genom att försöka undvika förseningar runtomkring . Europeisk handlingsplan för små- och medelstora företag Information från den tyska delegationen Förslagets innehåll: Presentation av Europeisk handlingsplan för små- och medelstora företag som tagits fram av kommissionens nätverk av sändebud för småföretagsfrågor, SME . Handlingsplanen har tillkommit på initiativ av några av sändebuden och är främst av redogörande karaktär med goda exempel på småföretagspolitik men innehåller även policyrekommendationer. Den svenska representanten i nätverket, Generaldirektören för , har bidragit med material om digitalisering av små- och medelstora företag. – information från Kommissionen presenterade ett initiativ bestående av fyra delar: (1) ett meddelande om offentlig upphandling i och utanför EU, (2) ett meddelande om att främja investeringar genom en frivillig förhandsbedömning av upphandlingsaspekterna av stora infrastrukturprojekt, (3) en rekommendation om professionalisering av offentliga upphandlare och (4) ett samråd om stimulans av innovation genom offentlig upphandling. Spårbarhet och märkning av tobaksprodukter Informations från den Ungerska delegationen Mot bakgrund av pågående arbete i genomförandekommittén under Tobaksproduktdirektivet 2014/40/EU har efterfrågat diskussion vid mötet om utkast till genomförandetakter om spårbarhet och märkning av tobaksprodukter. anser att kommissionens inte tagit hänsyn till små och medelstora företags börda. Kommissionen ska enligt tobaksproduktdirektivets artikel 15 och 16 i genomförandeakter och delegerade akter fastställa tekniska standarder för inrättande av drift av systemet för spårbarhet och märkning, definiera centrala delar av datalagringsavstal samt tekniska standarder för säkerhetsmärkningen. Arbetsprogrammet för inkommande ordförandeskap Information från den Bulgariska delegationen Under dagordningspunkten förväntas den Bulgariska delegationen redogöra för sitt kommande ordförandeskapsprogram. Förslag till rådslutsatser om halvtidsutvärderingen av jordobservationsprogrammet . Utkastet till rådsslutsatser behandlar den halvtidsöversyn som utfördes i enlighet med rådets beslut om förordningen för . I slutsatserna konstateras att redan, trots att alla satelliter ännu inte är uppsända, har utvecklats till att bli den största leverantören av jordobservationsdata i världen. I slutsatserna anges också att den antagna datapolicyn med fri, full och öppen tillgång till data är en av orsakerna till framgången. Vidare betonas det i slutsatserna att ansträngningarna för att få ut största möjliga samhällsnytta från investeringarna i systemet och koppla det till andra politikområden och nya typer av användare utöver offentliga institutioner behöver fortsätta. Behandling av utkastet till slutsatser pågår i rådet och innehållet kan därför fortfarande komma att förändras. Förslag till svensk ståndpunkt: Utkastet till slutsatser ligger i linje med tidigare svenska positioner för . En datapolicy med fri, full och öppen tillgång till data är en förutsättning för att främja framväxten av innovativa företag nedströms, jämte de offentliga institutionella användarna, som skapar applikationer och tjänster för ökad samhällsnytta. Regeringen medverkat till stärkta skrivningar om att en öppen datapolicy är förutsättning för att främja framväxten av innovativa företag nedströms och skapa applikationer och tjänster för ökad samhällsnytta. Regeringen har även fått gehör för skrivningar som betonar att användargränssnitten för att nå och behandla data måste vara enkla och snabba för att öka spridningen bland aktörer, särskilt utanför rymdsektorn, och stimulera framväxten av kommersiella tillämpningar. Regeringen har bidragit till att texten tydligare anger vikten av som verktyg för bättre kunskap och beslutsunderlag om miljö- och klimatfrågor. Rådsslutsatserna är i enlighet med regeringens ståndpunkter, särskilt efter de förändringar som regeringen medverkat till. Regeringen föreslår därför att ställer sig bakom rådsslutsatserna. Överläggning med ägde rum . Vägen framåt för Europeiska unionens rymdprogram Det estniska ordförandeskapet har satt upp en diskussion om vägen framåt för den Europeiska unionens rymdprogram. Underlag förväntas komma . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser den europeiska rymdstrategin bör vara vägledande för vägen framåt för den Europeiska unionens rymdprogram. Det innebär att driftsättningen och utvecklingen av de två flaggskeppsprogrammen, dvs. jordobservationsprogrammet och positioneringssystemet , bör prioriteras liksom rymdskrotsövervakningsprogrammet (SST). EU och kan då få fortsatta fördelar genom tillgång till data för applikationer och tjänster för ökad samhällsnytta, ökad europeisk konkurrenskraft och excellens i forskning, innovation och teknologi. Överläggning med ägde rum . Utkast till rådets slutsatser om ”Från den preliminära utvärderingen av Horisont 2020, mot det nionde ramprogrammet” Rådslutsatserna handlar om den preliminära utvärderingen av ramprogrammet för forskning och innovation, Horisont 2020. Utvärderingen presenterades av kommissionen , i enlighet med beslutet av ramprogrammet (och Rådets beslut1291/2013). Slutsatserna behandlas fortfarande i rådsarbetsgruppen för forskning. Nuvarande utkast till rådslutsatser speglar de synpunkter som kommit fram under behandlingen av utvärderingen av Horisont 2020. De viktigaste övergripande slutsatserna är: Den struktur som Horisont 2020 har med tre pelare bör behållas. Förenklingar har skett i Horisont men processen behöver fortsätta. Generellt pekas på vikten av FoI för att målen i 2020-strategin och FN:s hållbarhetsmål ska kunna uppnås. Vikten av relevanta nationella reformer för ökade investeringar i FoI bland MS lyfts, då målet i 2020-strategin om av EU:s BNP ska gå till FoI inte verkar uppnås. Vidare efterfrågas ökade synergier mellan olika EU-politikområden samt samordnade regelverk för finansiering av liknande insatser i de olika politikområdena. De delar av utkastet till slutsatser som fortfarande förhandlas inkluderar: Huruvida ett framtida försvarsforskningsprogram ska omnämnas i RSS eller inte och i så fall hur Formuleringar kring att enhetliga regler bör tillämpas kring finansiering av liknande FoI insatser inom i olika EU-program Ordval kring hur man behandlar insatser för breddat deltagande och spridning av excellens. Innehållet i slutsatserna kan således fortfarande komma att förändras. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen har under förhandlingen bl.a. fått igenom skrivningar om vikten av nationella reformer och satsningar vad gäller kapacitetsbyggnad inom FoI, att generellt undvika formuleringar som föregriper budgetdiskussion samt skrivningar om genusperspektiv. Regeringen anser att ett eventuellt framtida försvarsforskningsprogram inte bör i ingår slutsatserna om den preliminära utvärderingen av Horisont 2020. Regeringen avser att acceptera skrivningen om fortsatta begränsade aktiviteter för breddat deltagande och spridning av excellens, i linje med de aktiviteter som redan sker i Horisont . Regeringen verkar för att kapacitetsuppbyggnad och höjd vetenskaplig nivå ska finansieras via andra av , som exempelvis Sammanhållningspolitiken och Jordbrukspolitiken. Regeringen verkar vidare för att det redan nu ska vara tydligt att antalet ”Missions” bör vara begränsat, samt komplettera det som inom Horisont 2020 benämns Samhällsutmaningar. Överläggning med ägde rum . Regeringen fick då stöd för sin ståndpunkt. Ansatsen till målinriktade insatser (missions) i det nionde ramprogrammet I samband med kommissionens preliminära utvärdering av ramprogrammet Horisont 2020, presenterade en extern expertgrupp ledd av en rapport med analys av utvärderingen. Bland de förslag som expertgruppen presenterade ingick idén om ”missions”, enkelt översatt till målinriktade insatser. Förslaget innebär att man ska sätta upp dessa forsknings- och innovationsinsatser med tydligt fokus på genomslag (impact) för att möta globala utmaningar. Man föreslår att samla forskare, innovatörer och andra samhällsaktörer för att gemensamt realisera insatserna. Kommissionen har välkomnat denna idé, men har ännu inte utvecklat ett förslag till hur de målinriktade insatserna kan sättas upp. Förslag till svensk ståndpunkt: Ordförandeskapet har ännu inte publicerat något diskussionsunderlag. Regeringen avser i linje med tidigare förankrade ståndpunkter, framföra att FP9 bör ta ytterligare steg mot ett utmaningsdrivet och målinriktat program i syfte att uppnå tydliga förbättrande effekter i samhället. Som framhålls i Revisited Declaration 2015 behövs fokus på samordning, excellent forskning och innovation, globalt samarbete samt effekter i samhället för att framgångsrikt bemöta samhällsutmaningar. Målet måste vara att föra samman resurser och kunskap från olika discipliner för att med gemensam kraft bemöta en viss samhällsutmaning.