eunbil · H50N48F9DC · 2017-11-27 00:00:00 — Enligt den preliminära dagordning som framkom samt information från rådssekretariatet. 1.Godkännande av den preliminära dagordningen Lagstiftningsöverläggningar 2.(ev.) a)Europeisk insättningsgarantiförsäkring Rådet ska få en lägesrapport om framsteg i förhandlingarna om en gemensam insättningsgarantiförsäkring. Samråd med om den gemensamma insättningsgarantiförsäkringen skedde . Överläggning med finansutskottet skedde . Information till finansutskottet gavs . Kommissionen presenterade ett förordningsförslag om en europeisk insättningsgarantiförsäkring. Kommissionens förordningsförslag innebär att det etableras en gemensam försäkringslösning för de nationella insättningsgarantierna som finns i de medlemsstater som deltar i bankunionen. En del av försäkringslösningen innebär att det inrättas en gemensam fond som ska finansieras med bidrag från bankerna i de deltagande medlemsstaterna. Förslaget till en gemensam insättningsgarantiförsäkring är det tredje och sista steget i bankunionen. Kommissionen presenterade ett meddelande om fullbordande av bankunionen som bland annat innehöll förslag om ett stegvist införande av den gemensamma insättningsgarantiförsäkringen. Vid Ekofinrådsmötet antogs rådsslutsatser om fullföljandet av bankunionen och en ad hoc-grupp fick mandat att arbeta med de tekniska frågorna i förslaget. På Ekofinrådsmötet väntas ordförandeskapet informera om hur förhandlingarna har fortskridit i ad hocgruppen . Gruppen har bl.a. diskuterat principer för riskbaserade bidrag, dvs. att avgiften till fonden ska baseras på hur riskfylld bankens verksamhet anses vara. Vidare har gruppen bl.a. diskuterat frågan om fondens medel ska kunna användas till annat än att ersätta insättare och finansiera resolution samt huruvida tredjelandsfilialer ska omfattas. I ordförandeskapets lägesrapport konstateras att samtliga av dessa frågor måste övervägas ytterligare. Rådet ska ha en riktlinjediskussion om det s.k. bankpaketet, vilket innebär ändringar av tillsynsförordningen, krishanteringsdirektivet, kapitaltäckningsdirektivet och förordningen för bankunionens resolutionsmyndighet. Samråd med om riskreducerande åtgärder inom ramen för arbetet med att stärka bankunionen skedde . Frågan har tagits upp i finansutskottet för överläggning och för information . presenterade kommissionen ett paket med lagstiftningsförslag rörande ändringar och kompletteringar av regelverken om kapitaltäckning och krishantering för banker. 2 (13) infördes i spåren av finanskrisen . Syftet var bl.a. att stärka det finansiella systemets motståndskraft, minska risken för framtida finanskriser samt minska kostnaderna för skattebetalarna i händelse av en kris. Ändringsförslagen omfattar hela EU, men har även presenterats som en del av de riskreducerande åtgärderna i färdplanen för att fullborda bankunionen. Förslagen har förhandlats . Den del av paketet som rör regelverket om kapitaltäckning innehåller i huvudsak förslag av två slag. Dels kompletteras det nuvarande regelverket med nya och reviderade globala standarder. Bland annat införs krav på stabil finansiering och bruttosoliditet som enbart är rapporteringskrav. Dels föreslås ett antal ändringar i syfte att göra regelverket mer effektivt och ändamålsenligt. En viktig del i detta är att göra regelverket mer proportionerligt genom att minska den administrativa bördan för små banker och små institut. En annan viktig del handlar om utformningen och tillämpningen av de särskilda kapitalkraven som tillsynsmyndigheten kan sätta utöver minimikraven (s.k. pelare 2-krav). De mest centrala delarna i kommissionens förslag avseende pelare 2 handlar om när beslut ska fattas, vilka risker som ska få hanteras i pelare 2, samt detaljerade regler för i vilken omfattning den behöriga myndigheten ska kommunicera sin syn på bankens kapitalbuffertar. Den del av paketet som rör krishantering avser i huvudsak regler om ett minimikrav på nedskrivningsbara skulder (MREL). Om en bank får problem ska förluster enligt krishanteringsdirektivet bäras av aktieägare och långivare. Det sker genom att värdet på bankens skulder skrivs ned eller konverteras till aktier (s.k. bail-in). För att skuldnedskrivning ska kunna tillämpas krävs att bankerna möter ett minimikrav på nedskrivningsbara skulder, vilket i praktiken innebär ett krav på en minsta mängd av en viss sorts (delvis efterställd) skuld. Förslaget innebär dels genomförande av en global överenskommelse i EU om ett minimikrav för nedskrivningsbara skulder för globalt systemviktiga banker (TLAC), dels revideringar av för minimikrav på nedskrivningsbara skulder (MREL) i krishanteringsdirektivet, i syfte att harmonisera MREL med de globala TLAC-reglerna. Förslagen beskrivs närmare i faktapromemoria 2016/17:FPM39. 3 (13) Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen är positiv till det fortsatta arbetet med att stärka det finansiella systemet i EU och upprätthålla den finansiella stabiliteten. När det gäller regelverket om kapitaltäckning är regeringen positiv till att en ökad proportionalitet införs i regelverket avseende den administrativa bördan för små institut. Vidare anser regeringen att det är viktigt att värna medlemsstaternas möjlighet och rättighet att vidta eventuella ytterligare åtgärder som anses motiverade för att säkerställa respektive medlemsstats finansiella stabilitet. Därför är det viktigt att de behöriga nationella tillsynsmyndigheterna kan hantera system- och makrotillsynsrisk i kapitalkraven i tillräcklig utsträckning för att säkerställa den finansiella stabiliteten i landet. Angående regelverket om krishantering är regeringen positiv till att den globala standarden TLAC genomförs i EU och att TLAC och MREL genom förslaget tillsammans kommer att utgöra ett enhetligt system. Regeringen anser att det är viktigt att myndigheterna enligt det reviderade regelverket ska kunna ställa tillräckligt höga MREL-krav på instituten och att kraven åtminstone delvis ska kunna bestå av efterställda skulder. c) Dåliga lån Rådet ska få en lägesuppdatering om arbetet med åtgärder för att minska mängden dåliga lån i EU. Ärendet har behandlats i , . etablerades en undergrupp till kommittén för finansiella tjänster för att undersöka den höga andelen dåliga lån i den europeiska banksektorn. Gruppen fick i uppdrag att dels kartlägga problemen, dels föreslå alternativ för hur de bör hanteras. I gruppens rapport framgick bland annat att de mer problemtyngda bankerna inte har redovisat de dåliga lånen korrekt på sina balansräkningar 4 (13) och därför inte har gjort tillräckliga avsättningar. illustrerar rapporten att problem är olika fördelade mellan medlemsstaterna och att det finns många olika bakomliggande orsaker till uppkomsten av dåliga lån. Rapporten innehöll även en rad förslag på möjliga åtgärder, dels för att hantera den existerande stocken med dåliga lån, dels för att undvika en framtida uppbyggnad av dåliga lån i den europeiska banksektorn. Åtgärderna kan delas in i fyra områden: tillsynsåtgärder, utvecklande av en andrahandsmarknad för dåliga lån, omstrukturering av banksektorn och reform av insolvensprocesser. Mot bakgrund av rapporten antog rådet slutsatser innehållande en handlingsplan med åtgärder på de fyra områdena. Merparten av åtgärderna riktar sig till kommissionen och de europeiska tillsynsmyndigheterna. Det handlar främst om att säkerställa att bankerna får mer tydliga riktlinjer för hur lån ska redovisas och att tillsynsmyndigheterna har tillräckliga verktyg för att övervaka bankernas hantering av lån. Kommissionen uppmanas även utveckla gemensamma principer för upprättande av tillgångsförvaltningsbolag samt ta fram åtgärder för att undanröja hinder mot en andrahandsmarknad för dåliga lån. Enligt handlingsplanen ska rådet återkomma till frågan regelbundet för att följa upp handlingsplanen och utvecklingen av mängden dåliga lån i . 4.Paketet om moms på e-handel Denna punkt blir en A-punkt och skickas för skriftligt samråd till . a) Aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster Ordförandeskapet väntas informera om hur arbetet går med aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster. 5 (13) Kommissionen väntas informera om ett förslag om administrativt samarbete på mervärdesskatteområdet. I skrivande stund har förslaget inte presenterats. Regeringen återkommer till när förslaget lagts fram. 6.(ev.) 7.Rådsslutsatser om en EU-förteckning över icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet Rådet ska anta rådsslutsatser om att upprätta en EU-förteckning över ickesamarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet. Samråd om arbetet med den gemensamma EU-förteckningen har skett med , . Överläggning med skatteutskottet ägde rum . Ny överläggning planeras ske med skatteutskottet . antog slutsatser om en extern strategi och åtgärder mot missbruk av skatteavtal. I slutsatserna gavs uppförandekodgruppen ett mandat att arbeta med frågan om att upprätta en EU-förteckning över ickesamarbetsvilliga jurisdiktioner i tredjeländer och att utforska samordnade motåtgärder på EU-nivå utan att detta ska påverka medlemsstaternas befogenheter. Behovet av att arbeta nära och parallellt med och att ta hänsyn till arbetet i on Transparency and Exchange of Information for Tax Purposes betonades. Vid sitt möte antog slutsatser som innehåller kriterier för urval för närmare granskning av jurisdiktioner samt allmänna riktlinjer för den fortsatta processen med att ta fram en EU-förteckning över ickesamarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet. 6 (13) Vid mötet ska fatta beslut om att upprätta listan över icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner, baserat på den granskningsprocess som utförts av uppförandekodgruppen. Uppförandekodgruppen har i linje med rådsslutsatserna även övervägt om samordnade motåtgärder ska användas i förhållande till de jurisdiktioner som placeras på listan. Gruppen har analyserat olika tillvägagångssätt för hur detta skulle kunna åstadkommas, både inom och utanför skatteområdet. Förslag till svensk ståndpunkt Det är viktigt att stärka internationella påtryckningar mot ickesamarbetsvilliga jurisdiktioner. Regeringen stöder därför antagandet av en gemensam EU-förteckning över icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner. När det gäller frågan om lämpliga motåtgärder har processen för att upprätta förteckningen och förteckningen i sig tillsammans med motåtgärder utanför skatteområdet en avhållande effekt. För det fall att åtgärder bör vidtas på skatteområdet är det viktigt att medlemsstaterna ges ett visst mått av flexibilitet och att åtgärderna liknar redan förekommande åtgärder eller i vart fall passar in i de nationella skattesystemen. 8.Rådsslutsatser om utmaningarna för beskattning av vinster i den digitala ekonomin Rådet ska anta rådsslutsatser för att ta itu med utmaningarna för beskattning av vinster i den digitala ekonomin. Samråd med om diskussionerna angående den digitala ekonomin har skett . Överläggning med skatteutskottet om rådsslutsatserna planeras äga rum . arbetar med frågor kring beskattningen av den digitala ekonomin. Även inom EU diskuteras beskattningen av den digitala ekonomin. ”Ett rättvist och effektivt skattesystem i Europeiska unionen för den digitala inre marknaden” (se faktapromemoria 2017/18:FPM12). Kommissionen arbetar just nu med ett förslag på lösningar, vilket kommer att lämnas . En delrapport från kommer att presenteras . 7 (13) Vid mötet ska anta rådsslutsatser om beskattningen av den digitala ekonomin. Förslag till svensk ståndpunkt Digitaliseringen är en global företeelse och eventuella förändringar som rör företagsbeskattning bör lösas på en global nivå. Det är viktigt att EU inte beslutar om åtgärder som är oförenliga med internationella företagsbeskattningsregler och BEPS-arbete. Om EU ensidigt vidtar åtgärder finns det en stor risk för att tredjeländer vidtar liknande åtgärder riktade mot EU, vilket skulle kunna få negativa effekter för företag i och den svenska skattebasen samt försvåra internationellt samarbete på skatteområdet. En diskussion om eventuella skatteåtgärder riktade mot digitala ekonomin bör baseras på en grundlig analys av frågan. EU bör därför avvakta den analys som gör innan EU fattar beslut om åtgärder. Det är också viktigt att små, öppna och exportberoende ekonomiers legitima intressen beaktas i denna fråga. 9.(ev.) Denna punkt blir en A-punkt och skickas för skriftligt samråd till . 10.(ev.) Uppförandekoden (företagsbeskattning) Denna punkt blir en A-punkt och skickas för skriftligt samråd till . 11.Rådets beslut/rekommendation om genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten Rådet väntas anta beslut inom ramen för stabilitets- och tillväxtpaktens korrigerande del om att avsluta förfarandet vid alltför stora underskott för . 8 (13) Rådet ska även anta ett beslut inom ramen för stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del om att inte har vidtagit tillräckliga åtgärder för att korrigera den betydande avvikelsen från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet. Beslutet är ett led i ett s.k. förfarande för betydande avvikelser. Rådet ska också anta en ny rekommendation till om att vidta nya åtgärder för att korrigera avvikelsen. De aktuella besluten har inte tidigare behandlats i . Frågor relaterade till stabilitets- och tillväxtpakten behandlades senast i . befinner sig tre medlemsstater i underskottsförfaranden, vilket innebär att de bedöms bryta mot stabilitets- och tillväxtpaktens regler om alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. Ett nominellt budgetunderskott som överstiger referensvärdet på av BNP betraktas som alltför stort. Utifrån kommissionens höstprognos, som publicerades , har kommissionen gjort nya bedömningar av de offentliga finanserna i EU:s medlemsstater. Mot bakgrund av förbättrade offentliga finanser rekommenderar kommissionen rådet att besluta om upphävande av förfarandet vid alltför stora underskott för i den korrigerande delen av stabilitets- och tillväxtpakten. Medlemsstater som befinner sig i den förebyggande delen av stabilitets- och tillväxtpakten ska anpassa sitt strukturella sparande mot ett medelfristigt budgetmål med i regel av BNP . Avvikelser från anpassningsbanan som är större än av BNP , eller av BNP i följd, betraktas som betydande. Om kommissionen fastställer att en betydande avvikelse föreligger kan de föreslå till rådet att rekommendera medlemsstaten att vidta åtgärder för att korrigera avvikelsen för att undvika att hamna i ett underskottsförfarande. För euroländer kan utebliven korrigering medföra sanktioner. Om kommissionen bedömer att inga åtgärder vidtagits efter en första rekommendation kan en andra rekommendation läggas fram. 2016 avvek från anpassningsbanan mot sitt medelfristiga budgetmål av BNP. Kommissionen rekommenderade att skulle vidta åtgärder om av BNP 2017 för att korrigera avvikelsen. Kommissionen bedömer att inte har vidtagit 9 (13) tillräckliga åtgärder , och rekommenderar därför att vidtar åtgärder om av BNP 2018. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att efterlevnad av reglerna i stabilitets- och tillväxtpakten är viktigt för att EU:s medlemsstater skall undvika ohållbara offentliga finanser. Regeringen avser ställa sig bakom kommissionens förslag till rådsbeslut och välkomnar att nu kan lämna underskottsförfarandet. Regeringen avser även ställa sig bakom kommissionens fastställande att inte vidtagit tillräckliga åtgärder och förslaget till ny rekommendation gällande avvikelse från anpassningsbanan mot sitt medelfristiga budgetmål. Kommissionen ska presentera den årliga tillväxtöversikten (AGS), den årliga förvarningsrapporten (AMR) samt förslag till rekommendation till euroområdet. Rådet ska hålla en första diskussion om de ekonomiskpolitiska aspekterna av dessa dokument. Rapporterna behandlas i inom ramen för den europeiska terminen. Detta blir det första tillfället för behandling inom den europeiska terminen . behandlas även de sysselsättningspolitiska aspekterna av dessa dokument inför möte i . publicerade kommissionen den årliga tillväxtöversikten , den årliga förvarningsrapporten samt förslag till rekommendation till euroområdet . Dessa dokument utgör tillsammans med utkast till den gemensamma sysselsättningsrapporten starten europeiska termin. Den gemensamma sysselsättningsrapporten, samt de sysselsättningspolitiska aspekterna av den årliga tillväxtöversikten och rekommendationen till euroområdet behandlas av . 10 (13) Den europeiska terminen är ett samlat ramverk för samordningen av EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi (2020), stabilitets- och tillväxtpakten samt det makroekonomiska obalansförfarandet. planeras fortsatt behandling av dessa dokument i berörda rådskonstellationer inför Europeiska rådets möte , som ska ge vägledning inför medlemsstaternas rapportering inom den europeiska terminen. väntas även behandla rekommendationen till euroområdet. I den årliga tillväxtöversikten redovisar kommissionen förslag till prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken . Nytt är att den Europeiska pelaren för sociala rättigheter, som är överenskommen mellan EU:s tre institutioner, är en del av årets europeiska termin och omnämns i den årliga tillväxtöversikten. Den Europeiska pelaren för sociala rättigheter är en politisk överenskommelse om tjugo principer och rättigheter som huvudsakligen rör frågor på arbetsmarknadsområdet och det sociala området. Prioriteringarna för tillväxtöversikten är följande: 1.Öka investeringar för att främja den ekonomiska återhämtningen och öka långsiktig tillväxt 2.Strukturreformer för inkluderande tillväxt, konvergens mot högre levnadsstandard och konkurrenskraft 3.Ansvarsfull finanspolitik för att främja hållbarhet och konvergens Kommissionens förvarningsrapport om makroekonomiska obalanser utgör starten på det årliga makroekonomiska obalansförfarandet. I rapporten undersöker kommissionen om det verkar finnas obalanser i respektive medlemsstat och motiverar varför ett antal medlemsstater kommer att bli föremål för fördjupad granskning av kommissionen . Utifrån dessa granskningar kommer kommissionen att avgöra om makroekonomiska obalanser föreligger eller inte. 11 (13) I årets förvarningsrapport gör kommissionen bedömningen att tolv medlemsstater ska granskas, däribland som har varit föremål för djupgranskning även . Kommissionen motiverar detta framför allt med anledning av den privata sektorns skuldsättning och bostadsprisökningen. Kommissionens förslag till rekommendation till euroområdet syftar till att lägga fokus på euroområdet som helhet. Precis som får euroområdet fem rekommendationer. ger kommissionen förslag på en rekommendation till euroområdet att bekämpa aggressiv skatteplanering i syfte att säkerställa en jämlik spelplan och rättvis behandling av skattebetalare, samt värna offentliga finanser och stabilitet inom euroområdet. Detta skulle inkludera fortsatt arbete mot en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. Förslaget beskrivs som ett kraftfullt verktyg mot skatteundandragande och ett sätt att förbättra den inre marknaden. Euroområdet som helhet rekommenderas även bedriva en överlag neutral finanspolitik, där behovet av att säkra hållbarheten i de offentliga finanserna balanseras mot behovet av att stödja den ekonomiska återhämtningen. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan på ett övergripande plan ställa sig bakom de prioriteringar som kommissionen föreslår för den ekonomiska politiken . Ett fortsatt fokus på investeringar, genomförandet av strukturreformer och en ansvarsfull finanspolitik för att understödja hållbarhet och konvergens är av avgörande betydelse för att befästa återhämtningen i ekonomier. Regeringen välkomnar att sociala frågor och sysselsättningsfrågor ges en framträdande plats i kommissionens årliga tillväxtöversikt . Ett för jobb och inkluderande tillväxt bygger enligt regeringen på samverkan mellan tillväxt, konkurrenskraft och sociala framsteg. är det viktigt att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna rörande den ekonomiska politiken (inklusive på skatteområdet), sysselsättningspolitiken och sociala frågor även fortsättningsvis respekteras. 12 (13) Regeringen välkomnar förvarningsrapporten och kommande fördjupade granskningar, som kan bidra till att tidigt upptäcka makroekonomiska obalanser. Regeringen följer noga utvecklingen kring hushållens skuldsättning i . Flera åtgärder har genomförts för att minska riskerna och dessa bedöms ha haft en dämpande effekt. Regeringen lägger stor vikt vid denna fråga och följer löpande utvecklingen i syfte att bedöma om ytterligare makrotillsynsåtgärder eller åtgärder av mer strukturell natur behöver vidtas. Vad gäller den europeiska terminen, finns det skäl för att ge euroområdet som helhet visst fokus med tanke på dess särskilda utmaningar. En stärkt eurodimension inom den europeiska terminen bör dock inte hindra att terminen förblir ett ramverk för hela EU28. Det är viktigt att frågor som berör EU28, som exempelvis tillämpningen av stabilitets- och tillväxtpakten och förhandlingar om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, hanteras i ett EU28-format. Regeringen välkomnar åtgärder som bidrar till att förbättra den inre marknaden men är tveksam till om förslaget om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas kommer att åstadkomma detta. Det kan även ifrågasättas om förslaget är ett kraftfullt verktyg mot skatteundandragande eftersom det inte finns tillräckliga möjligheter att införa robusta regler till skydd för skattebasen. Förslag från EIB om att etablera en europeisk utvecklingsbank Europeiska investeringsbanken (EIB) ska presentera ett förslag om att etablera en europeisk utvecklingsbank. Frågan har inte tidigare behandlats i . Förslaget handlar om att separera den inomeuropeiska och utomeuropeiska utlåningen i EIB med målet att skapa en särskild fond för den utomeuropeiska utlåningen, en global ”europeisk utvecklingsbank”. Det finns i skrivande stund ingen skriftlig information. 13 (13)