rfr · H50WRFR2 · 2017-10-17 00:00:00 — Vid KTH har detta uppmärksammats, och ett särskilt projekt (Rusta) fokuserar på att hjälpa studenter med Aspergers syndrom att färdigställa sina universitetsstudier. Med hjälp av stödet tar fler personer sin civilingenjörsexamen.170 Vilka kunskaper och vilken utbildningsnivå den arbetssökande har påverkar möjligheterna att få ett arbete. Arbetsförmedlingen har sett att fler och fler ungdomar inte går klart sin gymnasieutbildning. De orkar inte; pressen är för stor. Väldigt många av dem som lämnar skolan har någon form av social problematik. Många ungdomar hamnar hos rehabiliteringen på Arbetsförmedlingen.171 För eleverna som gått i särskola är det enligt en forskare172 viktigt att eleverna har grundläggande kunskaper, som man övar redan i skolan, såsom hur man tar bussen till jobbet. Dua lyfter också fram att elever i gymnasieskolan saknar arbetsmarknadskunskap och att den behöver stärkas i skolan.173 Arbetsförmedlaren påverkar i sitt arbete på olika sätt möjligheterna för arbetssökande att få ett arbete, när det gäller både subventioneradeoch osubventionerade arbeten. I det följande avsnittet belyses frågeställningen om vilken roll arbetsförmedlaren spelar för att den arbetssökande ska kunna gå vidare till arbete eller studier. Dessutom beskrivs faktorer som kan ha bidragit till utfallet. 4.4.1Oförändrade riktlinjer för arbetsförmedlarna Det skedde inte några förändringar i riktlinjerna för arbetsförmedlarna –2016 som hade kunnat påverka möjligheterna för arbetssökandeattfåettarbete,enligtArbetsförmedlingen.Uppdragetattfådesomstår långt från arbetsmarknaden i arbete finns fortfarande kvar. Ungdomar med funktionsnedsättning är fortsatt en prioriterad grupp. Däremot finns det nya inslag, exempelvis att det har blivit tydligare att matchning är ett prioriterat mål.174 Arbetsförmedlingen har inte heller förändrat sina riktlinjer för SIUS- konsulenterna . Dock utvecklas SIUS-konsulenternas sätt att arbeta . En viktig faktor att ta hänsyn till i bedömningen av Ar- betsförmedlingens insatser är att arbetsförmedlarna som 170Projektet startade och är ett samarbete mellan Asperger- och Autismförbudet, och . Intervju med MFD samt webbplatsen . 171Intervju med Arbetsförmedlingen . 172Intervju med forskare vid . 173SOU 2017:19, s. 148. 174Intervju med Arbetsförmedlingen . 2017/18:2 ANDEL UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNINGAR SOM GÅR VIDARE TILL ARBETE ELLER STUDIER utvärderingen sträckte sig också fick ett ökat antal arbetssökande att stödja genom att antalet nyanlända ökade.175 4.4.2 Förtroende och tålamod viktiga faktorer Det är enligt Arbetsförmedlingen viktigt att de skapar förtroende både hos arbetsgivarenocharbetssökanden.Förattarbetsförmedlarenskahamöjlighetatt stödja arbetssökande med funktionsnedsättningar fullt ut, krävs en rak dialog med arbetsgivaren om vilka förmågor och begränsningar som den arbetssökande har i den tänkta arbetssituationen.176 Långsiktighet och tålamod är viktiga faktorer i arbetsförmedlarens kontakter med unga i målgruppen, enligt ett av förmedlingskontoren.177 Tålamod är också något som arbetsgivare kan behöva. Se vidare avsnitt 4.5.4. 4.4.3 Kompetensen hos arbetsförmedlarna varierar Vissa aktörer menar att kompetensen hos stödpersoner vid Arbetsförmedlingen varierar och skulle behöva stärkas.178 Enligt erfarenheter från en tidigare anställd på var det stor skillnad mellan hur väl olika arbetsförmedlare lyckades få ut sina arbetssökande i arbete. Även forskning visar att specialistkompetens behövs för att stödja personer med psykisk ohälsa att lyckas få och behålla ett arbete.179 Det skulle enligt MFD därför behövas kompetensinsatser för arbetsförmedlarna samt mer specialiserade upphandlingar.180 MFD har vidare sett att specialister inte har använts fullt ut av Arbetsförmedlingen.Arbetsförmedlareharsjälvagjortbedömningaravarbetsförmågan, vilket kan ha lett till felaktiga bedömningar. En annan iakttagelse, som MFD settnärdeundersöktsituationenförnyanländaochpersonerietableringsfasen, är att om man använder nya metoder för att bedöma arbetsförmågan ökar antalet arbetssökande med funktionsnedsättningar.181 Dock ändrades inte riktlinjerna –2016, se avsnitt 4.4.1 ovan. Enligt Funkautredningen182 finns det begränsningar för hur många metoder enarbetsförmedlarekantillgodogörasig.Omenarbetsförmedlarelärsigcirka treinsatserslussarhanellerhonsedansinaarbetssökandetilldessatreinsatser, eftersom han eller hon inte har lärt sig de andra insatserna. DetfinnsenligtIFAUenriskattarbetsförmedlarebedömerarbetsförmågan lägre än den faktiskt är på grund av att lönesubventionen har ett tak. 175 Intervju med Arbetsförmedlingen . 176 Intervju med Arbetsförmedlingen . 177 Intervju med Arbetsförmedlingen i . 178 Intervju med MFD . 179 Corbière, M. et al. (2013), ”Employment Specialist for Supported Employment Programs”, , 10.1007/s10926-013-9482-5. 180 Intervju med MFD . 182 SOU 2012:31, s. 210. ANDEL UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNINGAR SOM GÅR VIDARE TILL ARBETE ELLER STUDIER arbetstagare medenlönsomär högreän maxgränsenförersättningärdetenda sättet att ge arbetsgivaren full kompensation för den nedsatta arbetsförmågan.183 4.4.4Hög arbetsbelastning och tidsbrist kan försämra utfallet Det finns risk att arbetsförmedlare lägger svårare fall åt sidan ett tag på grund av hög arbetsbelastning, enligt ett av förmedlingskontoren.184 Det kan försämra möjligheterna för arbetssökande som står långt från arbetsmarknaden att få ett arbete. På Samverkan räcker tiden inte alltid till. Dettart.ex.tidatthittalämpligapraktikplatser.Påförmedlingenhardetlokalt också skett nyrekryteringar, som inneburit att tid gått åt till att lära sig det specifika uppdraget och hitta bra arbetsmetoder att utföra det.185 4.4.5Personalomsättning bland arbetsförmedlarna skapar oro Personalomsättning är ett orosmoment för unga arbetssökande med aktivitetsersättning, enligt Arbetsförmedlingens och effektutvärdering. Byte av handläggare på Arbetsförmedlingen är något som påverkar unga med aktivitetsersättning mer än övriga inom det förstärkta samarbetet. I projektet har det konstaterats att personalomsättning inte är tillfällig utan ständigt förekommande. Det får till följd att personalgrupperna i de flesta fall ständigt är underbemannade.186 Arbetsförmedlingen i har haft en viss personalomsättning, med flera pensionsavgångar. Det har bl.a. inneburit att insatsen med en SIUS- konsulentinteharkunnatgesredaniårskurs2pågymnasiet,somdetvartänkt. SIUS-handläggaren har etablerat kontakten först efter studenten.187 4.4.6Privata förmedlare fyller en funktion Det finns privata förmedlare på arbetsmarknaden som riktar sig till personer med funktionsnedsättningar, t.ex. Peritos och . Dessa aktörer kan genom sina nätverk och kontakter hitta lämpliga arbetsplatser. Arbetsförmedlingen samarbetar med och köper också in insatser från privata aktörer, stiftelser och sociala företag.188 ExempelvisPeritoserbjuderföretagattunderettåranställaenungdommed funktionsnedsättning (s.k. introduktionsanställning). Peritos står för sociala 183Intervju med IFAU . 184Intervju med Arbetsförmedlingen i . 185Intervju med Arbetsförmedlingen Samverkan . 186ArbetsförmedlingenochFörsäkringskassan(2017),Effektutvärdering av unga insatser för unga med aktivitetsersättning, working paper 2017:2, s. 89. 187Intervju med Arbetsförmedlingen i . 188Intervju med Arbetsförmedlingen och e-post från Arbetsförmedlingen Samverkan . 2017/18:2 ANDEL UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNINGAR SOM GÅR VIDARE TILL ARBETE ELLER STUDIER kostnader och coachning, som finansieras via anställningsstöd från Arbetsförmedlingen. Den arbetssökande får en bruttolön från Peritos medan företaget betalar en månadskostnad till Peritos. Enligt Peritos är ca 70–av deras kandidater kvar på arbetsmarknaden efter att introduktionsanställningen avslutats.189 har ett individuellt fokus och arbetar huvudsakligen med att matcha individer och deras personliga egenskaper och intressen med arbetsgivarens behov. För är det viktigt att skapa hållbara lösningar som bottnar i både individens och arbetsgivarens förutsättningar. Alla som vill och kan ska få möjlighet att delta i arbetslivet, enligt Misa.190 4.5 Andra faktorers påverkan Det finns flera andra faktorer som påverkar möjligheterna för unga i målgruppen att gå vidare till arbete eller studier. I det följande avsnittet belyses frågeställningen om vilken roll andra faktorer spelar utifrån vad som framkommit i intervjuer och dokumentstudier. 4.5.1 Konjunkturen och arbetsutbudet I en högkonjunktur som den befinner sig i skulle man kunna förvänta sig att det blir lättare för unga i målgruppen att få ett arbete. Dua har den goda konjunkturen inte kommit de unga med funktionsnedsättning till del på samma vis som unga i övrigt.191 Exempelvis kan det vara svårare för arbetsförmedlare att få ut personer med funktionsnedsättningar på arbetsmarknaden under en högkonjunktur på grund av tidsbrist hos små och medelstora företag (jämför avsnitt 4.1.1). Utländska studier visar enligt IFAU att unga med funktionsnedsättningar (precis som andra svaga grupper på arbetsmarknaden) påverkas mer av konjunktursvängningar än andra grupper.192 Dagens arbetsmarknad kännetecknas alltmer av krav på flexibilitet hos såväl arbetsgivare som arbetstagare.193Ar- betsmarknadenharenligtArbetsförmedlingentillföljdavdettablivitmerkortsiktig de senaste 10–15 åren. Det finns fler projektanställningar, utvecklingsanställningar och säsongsanställningar. Det är därför svårare att behålla en anställning, och det drabbar unga med funktionsnedsättningar särskilt hårt.194 189 Intervju med Peritos och e-post . Arbetsförmedlingen Samverkan påpekar att kandidaterna ofta har fortsatt stöd från Arbetsförmedlingen hos en ny arbetsgivare efter att introduktionsanställningen avslutats. E-post från Arbetsförmedlingen Samverkan . 190 E-post från . 191 SOU 2017:19, s. 41–42 samt Arbetsförmedlingen, Perspektiv på ungdomsarbetslösheten, 2016. 192 Intervju med IFAU . (red.) (2014), Den långa vägen till arbetsmarknaden. Om unga utanför. 194 Intervju med Arbetsförmedlingen . ANDEL UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNINGAR SOM GÅR VIDARE TILL ARBETE ELLER STUDIER Aktivitetsersättning är en ersättning från för den som är och troligen inte kommer att kunna arbeta heltid under på grund av sjukdom, skada eller funktionsnedsättning. Vid flera intervjuer påpekades att aktivitetsersättningen kan bli en sorts fälla för målgruppen, särskilt de yngsta som fortfarande bor kvar hemma eller som flyttar ochfårhjälpmedboendet.Aktivitetsersättningenframstårsomenekonomiskt bra lösning, och tanken på att fylla är ganska fjärran.195 En arbetssökande är skyldig att löpande i aktivitetsrapporter redovisa sina sökaktiviteter. Redovisningen ska utgå från kraven i den individuella handlingsplanen.196 Rapporter från Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) har visat att regelverket för aktivitetsrapporter är mindre väl anpassat förpersonermedvissatyperavfunktionsnedsättningar.197 Den1februari2016 infördes dessutom kravet på aktivitetsrapportering via e-legitimation en gång per månad.198 Det här försvårar enligt ett förmedlingskontor ytterligare för unga med en funktionsnedsättning. Många sökande har inte ens tillgång till e-legitimation.199 Arbetsförmedlingen har skickat en hemställan till om att undanta vissa grupper från aktivitetsrapportering. Hemställan är under beredning i Regeringskansliet.200 4.5.3Samverkan och gemensam lokalisering Samverkan och gemensam lokalisering har i flera intervjuer och i dokumentstudier lyfts fram som framgångsfaktorer i arbetet med att stödja unga i målgruppen som vill börja arbeta eller studera. I både och , där man samlokaliserat myndigheter, har aktörerna varit nöjda.201 En arbetsmarknadskonsulent menar att samverkan har fungerat bra, att det har varit ”på riktigt”.202 SamarbetetmellanarbetsmarknadsenhetenochArbetsförmedlingeniTrollhättan fungerar också bra,203 liksom det gemensamma projektet 195Detta har exempelvis framkommit vid intervjuer med och i . 1966 a § förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Enligt e-post från Arbetsförmedlingen Samverkan upphör den individuella handlingsplanen och ersätts med planeringsverktyget. 197Se exempelvis IAF, 2017:7, s. 32. 198Arbetsförmedlingens föreskrifter om aktivitetsrapport, anvisning till arbete och underrättelse till arbetslöshetskassa, AFFS 2015:4. 199Intervju med Arbetsförmedlingen Samverkan . 201Intervjuer med Arbetsförmedlingen i , en arbetskonsulent vid Sundsvallskommun2017-03-30ochSamordningsförbundet2017-03-30samtintervjuermed planeringsledare vid i , Arbetsförmedlingen i och arbetsmarknadskonsulent i . Se även kapitel 2. 202Intervju med arbetsmarknadskonsulent på . 203Intervju med Arbetsförmedlingen i . För beskrivning av projektet se avsnitt 2.2.4. 204Intervju med arbetssökande i . 2017/18:2 ANDEL UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNINGAR SOM GÅR VIDARE TILL ARBETE ELLER STUDIER All typ av samverkan är enligt MFD viktig, framför allt på lokal nivå. Alla arbetsförmedlare känner inte till andra aktörers insatser, såsom Försäkringskassan.205 Enligt Dua är väl fungerande samverkan mellan Arbetsförmedlingen,kommunernaochandrarelevantaaktörerenförutsättningförframgångsrikt arbete mot ungdomsarbetslösheten och för ungas etablering i arbetslivet. Genom samverkan kan de olika aktörernas samlade kompetens, resurser och redskap nyttjas effektivt. Väl fungerande samverkan är till gagn för individen, samhällsekonomiskt lönsamt och administrativt effektiviserande. Vi- dare bör samverkan enligt Dua vara långsiktig och en del av den reguljära verksamheten och inte projektbaserad.206 Den privata aktören Peritos har enligt egen utsago haft ett bra samarbete medArbetsförmedlingenStockholmSamverkan,ochdeharfåttmångaarbetssökande därifrån.207 har kunnat dra slutsatsen att den geografiska närheten till de olika arbetsförmedlingskontoren har varit givande och gett en mycket god kommunikation och gott samarbete med de lokala arbetsförmedlarna. Närhetsprincipen spelar en viktig roll enligt Misa.208 Arbetsgivaresviljaochförutsättningarattanställaungaimålgruppenpåverkar derasmöjligheterattfåettarbete.Ettantalfaktorerochegenskaperhosarbetsgivare har lyfts fram i intervjuer och framkommit i dokumentstudierna. De viktigaste sammanfattas nedan. Arbetsgivares attityder påverkar utfallet Arbetsgivares attityder och förutfattade meningar när det gäller att anställa unga i målgruppen kan bidra till att färre arbetsgivare anställer dessa ungdomar. Att det fortfarande finns negativa attityder hos arbetsgivare när det gäller att anställa personer med funktionsnedsättningar framkommer i SCB:s undersökning om situationen för personer med funktionsnedsättning 2016. Bland personer med funktionsnedsättning och nedsatt arbetsförmåga har svarat ja på minst en av diskrimineringsfrågorna, där den vanligaste typen av diskriminering är negativa attityder hos arbetsgivare. Det är nästan dubbelt så vanligt som kränkningar, diskriminering vid tillsättning av jobb och mobbning.209 Det är allmänt känt att attityder är kopplade till kunskap. Om kunskapen omfunktionsnedsättningar och vad man kan göra för att anpassa arbetsplatsen ökar hos arbetsgivarna kan attityder förändras. Dock är det enligt MFD och 205 Intervju med MFD . 206 SOU 2017:19, s. 117–118. 207 Intervju med Peritos . 208 E-post från . 209 SCB, Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2016, rapport 2017:2. ANDEL UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNINGAR SOM GÅR VIDARE TILL ARBETE ELLER STUDIER den privata aktören fortfarande långt kvar innan arbetsgivarna har den kunskap som behövs.210 Att det finns okunskap om gruppen påpekar även den privata aktören Peritos. De och menar att det återstår arbete med att få arbetsmarknadens parter att inte se unga med funktionsnedsättningar som ett hinder.211 En forskare212 uttrycker det som att arbetsgivaren behöver veta vad den behöver göra för att anställa en person med funktionsnedsättning. Om en arbetsgivare har fått testa att anställa en person med funktionsnedsättning är det sedan inte så konstigt, enligt forskaren. Synen och attityderna hos arbetsgivarna kan dock variera beroende på typ av funktionsnedsättning. Enligt en forskningsstudie var det stor variation mellan olika arbetsgivares syn på olika typer av funktionsnedsättningar. Hjärnskada, utvecklingsstörning och psykisk ohälsa är de funktionsnedsättningar som arbetsgivare har svårast att relatera till. Arbetsgivarna i studien efterlyste själva utbildning och kompetens i frågorna. Det framkommer även att ett flertal arbetsgivare inte kände till lönesubventioner i speciellt stor utsträckning.213 I Duas delbetänkande framkommer att arbetsgivare, såväl privata som offentliga, måste bli bättre på att identifiera kompetensen där man kanske inte brukar leta. Det är enligt Dua en konkurrensförutsättning.214 Arbetsgivarna är enligt Arbetsförmedlingen skeptiska mot ungdomar som hoppat av gymnasieskolan. Arbetsgivarna vill inte ha anställda/praktikanter som ger upp . Därför är det svårare för dessa ungdomar att få ett arbete.215 Det finns arbetsgivare som är drivande och som anpassar arbetet efter individen. Det finns även arbetsgivare som har en nära dialog med Arbetsförmedlingen och/eller kommunen.216 Tålamod och vissa anpassningar kan behövas Det kan ta lite att få en person med funktionsnedsättning att fungera på en arbetsplats. En arbetsgivare påpekar att unga i målgruppen ofta behöver en längre introduktion, vilket innebär att arbetsgivaren måste ha tålamod i början av en anställning. Får man det att fungera på arbetsplatsen är ofta unga med funktionsnedsättningar de mest lojala medarbetarna.217 Arbetsgivaren kan behöva göra vissa anpassningar i tjänsten, exempelvis att anpassa arbetstiderna och ordna särskilda hjälpmedel. 210Intervju med MFD och e-post från . 211Intervju med Peritos och e-post från . 212Intervju med en forskare vid . 213Andersson J. et al. (2014), ”Employer attitudes toward hiring persons with disabilities: A vignette study in ”, samt intervju med MFD . 214SOU 2017:19, s. 119. 215Intervju med Arbetsförmedlingen . 216Intervjuer med arbetsgivare i , , och . 217Intervju med en arbetsgivare i . ANDEL UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNINGAR SOM GÅR VIDARE TILL ARBETE ELLER STUDIER kan t.ex. personer med NPF behöva ett bemötande från arbetsgivaren somhandlar om att vara extra tydlig med arbetsuppgifterna och erbjuda tid för återhämtning.218 menar vidare att för vissa i målgruppen krävs det små anpassningar för att det ska fungera bra. Det kan t.ex. handla om att en person med asperger eller adhd har tillgång till ett vilrum per dag.219 Kommunala och landstingskommunala arbetsgivare har enligt SKL220 ett stort behov av arbetskraft, som till viss del skulle kunna fyllas med arbetssökande med funktionsnedsättningar. Dock kan det finnas en del problem. EnSIUS-ansvarigframhållerattmångayrkeninomvård,omsorgochskola ställer krav på formell kompetens. Det innebär att vissa grupper inom målgruppen, t.ex. de med kognitiva funktionshinder, inte kan få en anställning.221 För att lösa detta problem har exempelvis infört en enklare serviceassistenttjänst, och i andra kommuner har man vikt särskilda tjänster till målgruppen.222 En arbetsgivare inom verksamhet, som har serviceassistenter, nämnerocksåattdeharbegränsadeekonomiska resurserattanställaunga med funktionsnedsättningar, trots anställningsstöd.223 IEskilstuna,somframhållssomenframgångsrikkommunavSKL,harman bl.a. omvandlat ersättning för personer med funktionsnedsättning i daglig verksamhet till en ”individpeng”. Individpengen har sedan bidragit till att fler blivit anställda i stället för att man har daglig verksamhet.224 Inom kommuner och landsting finns det enligt SKL225 ett kompetensförsörjningsbehov på 130 000 tjänster. Det är stora behov somkommuner och landsting konkurrerar med andra aktörer. De som har gymnasieutbildning får jobb. Personer med funktionsnedsättning kan till viss del fylla det behovet. Ett problem kan dock enligt en anställd vid SKL vara att man inte ser kompetensen hos gruppen med funktionsnedsättningar. Dua lyfter fram landstingens roll i insatser för att främja möjligheterna för unga med funktionsnedsättning att etablera sig på arbetsmarknaden. Enligt Dua bör det övervägas om landstingen kan involveras ytterligare, främst genomsin medverkanisamordningsförbund,och spelaen merframträdanderoll i samverkan kring unga.226 SKL tog fram en lägesrapport över vissa anställningar för personer medfunktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga . Den visade att kommunala arbetsgivare anställer nästan lika stor andel personer med 218Intervju med Attention och e-post från . 220Intervju med SKL . 221Intervju med Arbetsförmedlingen . 222Se även avsnitt 4.2.3. 223Intervju med arbetsgivare i . 224Intervju med SKL . 226SOU 2017:19, s. 139. ANDEL UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNINGAR SOM GÅR VIDARE TILL ARBETE ELLER STUDIER offentligt skyddad anställning (OSA), lönebidrag och utvecklings- och trygghetsanställning som generellt. Däremot hade landstingen en lägre andel än generellt, se tabell 5. Tabell 5 Andel anställda och andel personer med OSA, lönebidrag, utvecklings- och trygghetsanställning per sektor 2015 Andel anställda (%) Andel personer med OSA, lönebidrag, ut- vecklings- och trygghetsanställning (%) Privat och stat* * Varav andel anställda i privat sektor var . Källa: Pm En lägesrapport av vissa anställningar av funktionsnedsatta med nedsatt arbetsförmåga , SKL. Det förekommer att arbetsgivare utnyttjar unga i målgruppen. Det finns exempelvis arbetsgivare som systematiskt har missbrukat möjligheten att anställa personer med anställningsstöd för att få billig arbetskraft.227 Vid ett par intervjuer med unga i målgruppen har det framkommit att de har erfarenheter från att ha blivit utnyttjade av arbetsgivare. Bland annat fick en arbetssökande stå i kassan, trots att han hade dyskalkyli, och en annan fick kritik för att hon var sjuk.228 började nya bestämmelser för gymnasiesärskolan att tillämpas som innebar hårdare krav än tidigare på att endast ungdomar som tillhör målgruppen för gymnasiesärskolan ska tas emot.229 Exempelvis kan elever med autism och autismliknande tillstånd läsa vid gymnasiesärskolan endast om de också har en utvecklingsstörning eller förvärrad hjärnskada. Elevgruppen i gymnasiesärskolan är därför mindre heterogen i gymnasiesärskolan som infördes än tidigare, eftersom elever med dyslexi och autismnumeraskagåidenvanligagymnasieskolan.Tidigarekundedessaelever ibland gå i gymnasiesärskolan.230 Dessa förändringar påverkar dock i liten grad andelen unga i målgruppen som går vidare till arbete eller studier, eftersom de flesta eleverna som gått i gymnasiesärskolainteärinskrivnahosArbetsförmedlingen.Avca11 000elever födda 1982eller senare med en intellektuell funktionsnedsättning somgått 227Sveriges Radios webbplats , Arbetsförmedlingen överväger nya regler för missbruk av lönestöd, , DN webbplats , Många får halva lönen betald med skattemedel. 228Intervjuer med unga i målgruppen och . 2011/12:50, bet. 2011/12:UbU9, rskr. 2011/12:141. 230Intervju med forskare vid . 2017/18:2 ANDEL UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNINGAR SOM GÅR VIDARE TILL ARBETE ELLER STUDIER ut gymnasiesärskolan 2001–2011 var inskrivna på Arbetsförmedlingen.231 Folkhögskolorna påverkar också möjligheterna för unga i målgruppen att gå vidare till arbete eller studier. rapporterade folkhögskolorna att av deltagarna i allmän kurs respektive i särskild kurs hade en funktionsnedsättning.232 Det finns enligt UVAS-samordnaren studier som lyfter fram folkhögskolornas betydelse för unga som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Exempelvis pekar en effektutvärdering som har gjorts av studiemotiverande folkhögskolekurser mot en positiv effekt när det gäller att gå vidare till fortsatta studier. Dock finns det fortfarande för få studier som har bedömt folkhögskoleinsatsers effekter för benägenheten att söka vidare studier eller för möjligheterna till etablering på arbetsmarknaden.233