rfr · H40WRFR13 · 2017-03-14 00:00:00 — Det finns en önskan om att nå inflationsmålet, och det talar för en expansiv penningpolitik. Men är en effekt av penningpolitiken att tillväxten ökar och att arbetslösheten går ned. Det är positiva bieffekter. Det finns ingen målkonflikt . Det innebär att det i alla avseenden är önskvärt att bedriva en expansiv politik. kan det bli en annan situation, men just nu ser det ut så. När det gäller de penningpolitiska medlen är jag inte så bekymrad över om det skulle behövas mer penningpolitiska, expansiva insatser. Jag menar att det är möjligt att göra. Den stora viktiga frågan är i stället om det är önskvärt. Här handlar det om att göra en bedömning av hur pass expansiv politiken bör vara i det nuvarande läget. Det är den stora fråga jag funderar över inför varje penningpolitiskt möte. Slutligen vill jag anknyta till vad säger. Jag tror också att det kan finnas situationer när det är viktigt att koordinera penning- och finanspolitik. Man ska fundera över under vilka former och på vilka sätt det skulle vara möjligt att göra. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGE (M): De två frågorna angående oberoendet relativt vår omvärld och kraften i penningpolitiken må höra samman i någon mån. man ska fundera över är huruvida oberoendet har ökat eller minskat över tid och huruvida kraften i penningpolitiken har ökat eller minskat . En annan fråga jag skulle vilja ställa är hur riksbanksdirektionen ser på utmaningen rent kommunikativt. Inflationsförväntningar styrs mycket av hur hushållen ser på bland annat sitt framtida konsumtionsutrymme. minskar konsumtionsutrymmet för hushållen genom införande av amorteringskrav och förslag om minskade ränteavdrag som kommunicerar ut att man vill stimulera ekonomin ännu mer för att få igång den, ser man en utmaning rent kommunikativt gentemot hushållen i den paradoxen? Riksbankschef : Tack för frågorna! Det är svårt att mäta oberoendet, men visst är det så givet den svenska ekonomins öppenhet att vi inte kan välja vilka räntor som helst. i hög utsträckning den allmänna räntenivån. Sedan kan vi i viss mån röra oss runt den allmänna globala räntenivån. Det ser vi tydligt på den graf där det framgår hur realräntorna har fallit där har följt med. kan göra saker och ting på egen hand, men det finns en gräns för hur mycket man kan göra. Det låter kanske som om jag säger emot er, men visst finns det kraft i den meningen att vi kan skapa pengar. Skapar vi mer pengar blir det Hur det går till är väl känt. Svårigheten här för oss är att hantera detta så att vi får upp inflationen under Det är kärnan i detta – givet vad som sker i vår omvärld. bara skapa inflation under oordnade former är välkänt, och det är skadligt för svensk ekonomi och alla andra ekonomier för den delen. Den andra frågan gällde om det är tvetydigt när det gäller hushållen och önskan att å ena sidan hålla efterfrågan uppe och å andra sidan tjata om Ja, det är så med ekonomi att ekonomi är att välja. vi en alldeles uppenbar risk. Då har man att väga mellan kort sikt och lång sikt. Min uppfattning är att vi behöver hantera den långsiktiga frågan i svensk ekonomi, nämligen hur vi ska hantera hushållens för stora lån. Det kan ske på en rad olika sätt. Vi behöver vara medvetna om frågan, men om vi aldrig hanterar frågan kommer kortsiktigheten att leda till mycket Även om saker och ting drar åt lite olika håll vid en given tidpunkt bör vi förr eller senare ta oss an långsiktiga strukturella frågor. vi inte det kommer det förr eller senare surt efter. Vice riksbankschef : Mitt svar på frågan är att det är en given förutsättning att är en liten och öppen ekonomi med export och import som motsvarar hälften av vår bruttonationalprodukt. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN vara beroende av omvärlden. Det gäller inte bara penningpolitiken utan egentligen alla politikområden. Vi har manöverutrymme givet denna restriktion, men jag säger återigen att det är fråga om en liten, öppen ekonomi. Det är också ett skäl till varför vi pratar om den politiska osäkerheten som finns i omvärlden. Med de tongångar som finns på ett antal ställen i världspolitiken innebär det risker för som är en liten, öppen ekonomi och som är en stor exportör runt om i världen. Vi har haft mycket stor nytta av frihandeln. Det har varit en avgörande förutsättning för att har kunnat växa och blivit en resursrik ekonomi. Det är klart att alla sådana hot mot denna frihandel innebär osäkerhet och risker för oss. (SD): Tack för föredragningen! I senaste mötesprotokollet går det att läsa att ni ändrar er bedömning av den långsiktigt neutrala räntan. Det är givetvis intressant nu när det har talats om huruvida hushållen ska ha rörlig eller bunden ränta och även om man från politiskt håll ska gå in med bindande åtgärder. Det handlar exempelvis om man ska begränsa hur stor del av ett bolån som får vara med rörlig ränta och hur stor del som måste bindas. Det skulle innebära en förändring eftersom en majoritet av alla nya bolån har rörlig ränta. Man kan vrida och vända på huruvida det är nödvändigt eller ej. Jag skulle vilja höra ert perspektiv. Vilka effekter skulle åtgärder av den karaktären få för penningpolitikens direkta inverkan på ekonomin? Är det korrekt uppfattat att vi är på väg mot ett nytt normalläge eller finns det fortfarande möjlighet att inom en överskådlig framtid återgår till de räntenivåer som rådde innan finanskrisen ? Riksbankschef : Frågan gällde bunden eller rörlig ränta. Ju mer man lånar desto större risk tar man. Då är det rimligt med mer och mer bunden ränta. Det är ett rimligt antagande. Räntekänsligheten , inte minst i hushållssektorn, är större än vad den var för tio eller eftersom fördelningen rörlig ränta och bunden ränta var annorlunda då och den allmänna skuldsättningen var annorlunda . Det är rimligt att anta att penningpolitiken har större effekt än vad den hade då i det avseendet. Sedan kan man resonera om siffersättningen. Råder ett nytt normalläge? Det tog något decennium innan det blev helt klart och allt fler blev övertygade om att realräntorna har fallit och kommer att förbli låga . Det har lett till att vi har justerat ned vårt ränteantagande om vad som är framtida normalränta. Då ska man komma ihåg att vi pratar om att blicka fem eller . Att veta vad som är en normalränta låter sig inte göras. Hela diskussionen omnormalränta är en gradvis anpassning till rådande förhållanden, men det betyder inte att det inte kan hända allt möjligt som det är svårt att överblicka . STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGE Vice riksbankschef : Jag vill återigen ge uttryck för att är en liten, öppen ekonomi. Riktigt långsiktiga räntor tenderar att vara globala i denna integrerade värld. Var de räntorna hamnar någonstans handlar om den Jag har sett en trendmässig nedgång i de långsiktiga Det har delvis att göra med att det runt om i världen har funnits ett ökat utbud av sparande. har efterfrågan på detta sparande minskat genom att tillväxten har varit låg i många länder. tillsammans har lett till lägre globala realräntor. Var vi långsiktigt hamnar framöver handlar både om den globala tillväxten och om vilket sparande som kommer att finnas runt om i världen. riksbankschefens syn att om vi tittar på var vi tror att långsiktiga räntor kommer att befinna sig var det rätt att justera ned vårt långsiktiga antagande. De globala trender vi har sett har gått från räntor på realt ned Det är en väsentlig förändring. Det bör rimligen avspeglas i de antaganden vi gör vad gäller vad som ska hända på lite . (SD): Jag tackar för svaren och nöjer mig med dem. (MP): Tack för föredragningen och resonemang! Vi kanske närmar oss målet, mer för att vi ser kortsiktiga effekter på till Det som inte har tagits upp är de större långsiktiga förändringarna av ekonomin som många pratar om nu och som man till viss del inte kunde förutspå när inflationsmålet sattes. teknikutveckling, automatisering, robotisering – allt det somär uppe på bordet. Det har snarare en dämpande effekt på inflationen. Det finns ingenting som tyder på att trenderna kommer att avstanna utan snarare kommer de fortsätta. Hur ser ni på detta? Jag skulle vilja höra ett resonemang om en ökad delningsekonomi, cirkulär ekonomi, digitalisering. Vi pratade om detta redan liksom om energipriserna. Sedan har inte de resonemangen Hur ser ni och inflationsmålet i det perspektivet? Riksbankschef : Först var det en fråga om teknikutveckling och Det handlar framför allt om relativ prisförändring – när det blir relativt sett billigare att producera varor jämfört med tjänster. inte alls betyda att ökningar av den allmänna prisnivån uteblir. som vi har sett tidigare, särskilt om vi tar ett hundraårs- eller tvåhundraårsperspektiv då vi har observerat alla möjliga olika inflationstakter över en längre tidsperiod. Det kan i någon mån påverka på kort sikt, men det finns inget skäl att tro att det leder till några fundamentalt annorlunda samband när det gäller relationen mellan pengar och prisökningar, det vill säga inflation. I vad mån bytesekonomi, ett utbyte av tjänster och annat, i någon större utsträckning skulle påverka prisökningstakten kan inte jag se. händer saker i ekonomin. Det pågår en strukturomvandling. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN kommer rimligtvis att pågå i en värld med mer eller mindre inflation. Vårt jobb är att anpassa den penningpolitik vi bedriver på ett sådant sätt att vi klarar inflationsmålet på . Jag ser ingenting i det som sker som skulle göra det omöjligt att uppnå ett inflationsmål på därför att vi i någon mening observerar en helt annorlunda värld . Gamla vedertagna ekonomiska samband gäller nog även i fortsättningen. De behöver inte alltid gälla till i närtid, men i genomsnitt finns de där. Vice riksbankschef : Till den lista av strukturella förändringar som du tog upp kan man också lägga ökad ekonomisk integration i både och runt om i världen. De sakerna tillsammans samverkar. har haft starka branscher i internationell handel och export. Men de nya trenderna har också inneburit att många av våra slutna branscher som bara varit del av den svenska ekonomin plötsligt har öppnat sig för världen. Detaljhandeln är ett sådant område. Det är en bransch som har varit skyddad och sluten i och som plötsligt har blivit internationellt konkurrensutsatt genom e-handel och så vidare. Det vi har upplevt är en delvis anpassning till den ökade integrationen. Inom ett antal branscher har det varit svårt att föra vidare kostnadsökningar till prisökningar. Min bedömning är att det här är ett övergående fenomen. – för att behålla lönsamheten – måste man börja föra över kostnadsökningar till prisökningar. Det vi ser är delvis en konsekvens av den ökade internationella konkurrensen. På lång sikt kommer vi att vara tillbaka i ett läge där vinstmarginaler kan krympa. Då kommer vi också att se mönster som mer liknar de som vi brukade se tidigare. (MP): Det var ett tydligt svar om att man inte ser det sambandet som en framtidsutveckling. Däremot blir jag lite nyfiken när riksbankschefen säger att vedertagna ekonomiska samband gäller. Har vi inte konstaterat att vi när vi kom ned på minusränta – fastän det är högkonjunktur med sjunkande arbetslöshet – inte har sett att de vedertagna sambanden gäller? Det är därför vi har gått ned på minusränta och köpt obligationer. Jag skulle vilja höra ett litet resonemang om de vedertagna sambanden. Riksbankschef : I en osäker värld kan både det ena och det andra hända, men jag tänker framför allt ur ett inflationsmålsperspektiv. Sambandet pengar och inflation hänger ihop. Det har inte förändrats. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGE Jag refererar återigen till mitt tidigare svar. Svårigheten är att få upp inflationen under ordnade former. Hur man gör under oordnade former vet vi, men där ska vi inte hamna. (C): Riksbankschefen och andra representanter för Riks- banken har uttryckt oro över hushållens skuldsättning. Jag är intresserad av hur man ser på utvecklingen . det skäl att vara substantiellt mer orolig nu än när vi sågs ? vet hur utvecklingen av hushållens skuldsättning ser ut. Det syns på graferna. Men hur pass uthållig eller icke uthållig utvecklingen är, är en mer subjektiv Graden av oro i riksbanksdirektionen vore intressant att ta pulsen Det diskuteras en hel del åtgärder för att möta utvecklingen. inte upprepa dem. En intressant distinktion mellan de olika åtgärderna är en diskussion som har pågått . Den handlar om huruvida man ska rikta in åtgärder direkt mot hushåll eller om man ska inta ett mer ackumulerat perspektiv mot bankerna när det gäller amorteringskrav, andel av lånen som ska vara bundna och liknande saker. Här finns en intressant distinktion att göra. Om man å ena sidan ställer krav på bankernas totala lånestock finns större möjligheter för individuell anpassning. sidan blir det mindre träffsäkert på så sätt att om man kommer åt alla hushåll, vilket man gör om man ställer krav på hushållen, kommer man också åt de hushåll man vill komma åt. Det finns en intressant diskussion, och jag skulle vilja höra hur riksbanksdirektionen ser på den. Riksbankschef : Oron är större än vad den har varit tidigare eftersom trenden fortsätter rakt upp. Det har den gjort . kan bedöma kommer den att fortsätta att göra så. Stora skulder är alltid sämre än lägre skulder. Om det är som jag sa tidigare att vi har gjort om svenska banker från affärsbanker till bolånebanker, och allt fler ligger på höga skuldnivåer i förhållande till inkomst och lånar till rörlig ränta, lever de farligt. Vad gör vi åt detta och hur hanterar vi detta? På ett eller annat sätt behöver det bli dyrare att låna. Det behöver riktas mot hushållssektorn. Det kan vi göra på en lång rad olika sätt. Vi från riksbankssidan har inte rangordnat något och sagt att det finns metoder nr 1, 2, 3 och så vidare. Men vi har envist sagt att det är viktigt att hantera frågorna. Ytterst är det ni som bestämmer. Ni har också riggat regelverken på ett sådant sätt att det är ni som bestämmer. lämna över sina förslag till regeringen för att fatta beslut i Vi är väl medvetna om att det är jobbigt att säga nej, men någon måste säga nej i slutändan för att det inte ska gå över styr. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vice riksbankschef : Man kan också anlägga ett fördelningsperspektiv på fråga. I vår räntebana säger vi att prognosen är att vi kommer att börja höja räntorna. Vi ser räntehöjningar runt om i världen. Vi kan fundera över hur de svenska hushållen kommer att reagera på detta. En grupp hushåll har det säkert så att när de möter ökade räntor kan de ta andra delar av sina tillgångar och betala de ökade räntorna och fortsätta att konsumera på det sätt som de har gjort tidigare. Sedan finns en annan grupp som inte kan göra på detta sätt utan måste dra ned sin privata konsumtion för att betala de högre räntorna. Då får vi en efterfrågeminskning. Den kanske mest problematiska gruppen är de hushåll som inte klarar av de högre räntorna, som har dragit på sig alldeles för stora lån. De kanske klarar av kassaflödet men de kan också bli inlåsta i de bostäder de bor i eftersom de inte kan sälja till förlust. Alla borde fundera en hel del över hur det kommer att se ut . Jag inser att det är svårt att övertyga människor om att de bör göra hushållskalkyler inte på 1 ½ procents boränta utan kanske på 4 eller 5. Det vore bra om många människor satte sig ned och funderade över sin ekonomiska situation . Vår prognos är som den är. Vi ser hur ränteutvecklingen är i omvärlden. Det är viktigt att det fungerar för alla hushåll, inte bara en del. (C): Jag har ingen följdfråga men däremot en annan fråga. Den gäller kontanthantering. Den är en del av uppdrag som lätt kommer bort i dylika sammanhang. Kontanthanteringen fungerar inte för breda grupper, till exempel i förorter, på landsbygden och i småföretag som behöver bli av med kontanter. Det är ett ansvar som affärsbankerna – om vi kallar dem för det – har men inte riktigt tar. I slutändan är det här är ett problem som måste lösas. Den har tydlig samhällelig bäring. Det vore intressant att höra syn på detta, inte minst som det här är en del av den utvärdering och utredning som alla partier nu är med i. Riksbankschef : Låt oss titta på bruket av sedlar och mynt . Den nominella sedelmängden var omkring 100 miljarder . är sedelmängden nere i 60 miljarder, och vi tror att den kommer att fortsätta snabbt nedåt. Det betyder att givet dagens tekniska utveckling är sedlar och mynt på väg ut. är det en svår fråga hur vi ska hantera omställningen och hastigheten i det som sker. Givet den lagstiftning som finns är å ena sidan sedlar och mynt gillt betalningsmedel, å andra sidan är lagstiftningen dispositiv, det vill säga ingen är skyldig att ta emot sedlar eller att hantera sedlar. Det är så ni har valt att rigga systemet i . I en sådan värld står det bankerna fritt att inte hantera sedlar över huvud taget eller i någon mån att göra det. Där är valen lite olika bland olika banker. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGE Vi har tagit upp frågan i samband med att lag stiftas om Vi har sagt från vår sida att det vore en poäng att tänka igenom finanssektorns eventuella skyldighet att i någon form hantera Min uppfattning är att allmänhetens uppfattning om vad som gäller och vad man tror en bank borde göra inte stämmer med vilka skyldigheter en bank har. Då skaver det. Vi behöver jobba med hur problemen ska lösas. De går att lösa på en lång rad olika sätt. På något sätt måste vi också hantera frågan vad det innebär under en fem- eller tioårsperiod när det rimligtvis kommer att finnas allt färre kontanter i omlopp. Av det skälet har vi startat ett stort projekt där vi överväger frågan – det blir säkert en del av – om ska ge ut elektroniska pengar i någon annan form än det som ges ut som elektroniska pengar . är det så att om någon vill hålla riksbankspengar hos allmänheten kan man bara göra det i form av sedlar och mynt. Man kan inte hålla elektroniska Den inlåning hos på uppemot 450 miljarder, som jag redogjorde för tidigare, kommer bara från bankerna. Därför har vi att ta ställning till det här när det gäller den tekniska utvecklingen. Under framför oss kommer vi att i det svenska samhället få slita Hur ska vi hantera kontanter när bruket av kontanter snabbt är på väg ned? En annan fråga är hur vi ska hantera diskrepansen mellan allmänhetens uppfattning om vad det innebär att kontanter är giltigt betalningsmedel och de regelverk som de facto gäller, där man kan avtala bort hanteringen av kontanter helt och hållet. Det är ytterst en fråga om regelverk, och det är inte som har kraften när det gäller de regelverken. Det styrs av er. Vice riksbankschef : Bara ett kort tillägg: För mig är det här ett exempel på en fråga som dyker upp även på andra områden, nämligen om det finns ett offentligt åtagande på det här området och vad det offentliga åtagandet i så fall skulle vara eller om man ska överlåta precis allt åt Det här är intressanta och viktiga frågor att diskutera, men de bär också en mängd värderingar i sig. Det vi har att hantera är frågor om kontanter och e- I de diskussioner vi för här är det en återkommande aspekt i de (V): Jag funderar lite på det som riksbankschefen har varit inne på både i protokollet och kring riskerna för ett bakslag. för ju en väldigt expansiv penningpolitik. är den till och med exakt . kunna tänka sig att vi är i ett läge där vi skulle föra en mindre expansiv STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Men ett av de argument som använder är just att det finns stora risker för bakslag. Vi har nog alla lite lagom ont i magen inför de politiska val som kommer att ske runt om i framför allt men också i världen i stort och de effekter det kan få på vår ekonomi. Men finns det utöver de politiska val vi har framför oss andra risker för bakslag, och vad skulle de i så fall vara? Sedan tänkte jag mer specifikt ta upp inlägg. Jag tycker att det är intressant att han lyfter fram de fördelningspolitiska aspekterna, hur arbetslösheten funkar och sådant. har det låtit från en del ekonomer som att vi har jämviktsarbetslöshet i , men var tydlig med att arbetslösheten är på en för hög nivå. Det härleder han till den tudelning som finns på arbetsmarknaden mellan utsatta grupper och icke utsatta grupper. Det man funderar på som politiker är såklart om de fördelningspolitiska effekterna av penningpolitiken är utjämnande eller inte, vilka effekter det får, om vi är på väg mot ett mer ojämlikt samhälle och framför allt vad vi skulle kunna göra för att komma till rätta med problematiken att utsatta grupper fortfarande har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Riksbankschef : När det gäller risken för bakslag finns det två delar i det. Den ena är konjunkturutvecklingen i största allmänhet. Där ser vi framför oss en hygglig konjunktur. Den andra är den politiska osäkerheten. Dessvärre är det så – tog upp några aspekter på det – att den politiska osäkerhet som råder pekar i riktning mot en sämre konjunktur för en öppen ekonomi som om man skulle fatta alla de politiska beslut som man talar om när det gäller handelsrestriktioner och dylikt. Vi lever på att sälja till andra. Det är det vårt välstånd kommer ifrån, och börjar man rota runt i de systemen kommer det att vara negativt för ett land som . Det är dock otroligt svårt för oss att siffersätta detta. Händer det någonting på den sidan, ja, då blir sannolikt också penningpolitiken annorlunda. Men vi får hantera det den dagen, för det låter sig inte göras när det gäller konjunkturbedömning att bedöma politiska beslut av det slaget. Vice riksbankschef : Jag har förberett en extra bild. Den passar bra att visa just nu med anledning av din fråga, . Bilden visar andelen nyanlända till som kommer i arbete. Den nedersta kurvan visar dem som har varit i . Det är alltså olika människor . De på punkten kom 2010. Det vi ser är att andelen som kommer i arbete har ökat för tvååringarna, om jag får kalla dem så, . Det gäller även för treåringarna, fyraåringarna och femåringarna. Det är väl här någonstans som penningpolitiken kan verka. En allmänt expansiv penningpolitik innebär, egentligen för alla grupper, större chanser att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Det handlar alltså inte bara om STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGE matchningsåtgärder, utan det handlar också om den allmänna efterfrågan i Man ser också att de ligger ovanpå de här kurvorna. Man ser alltså att ju längre människor har varit här i , desto fler kommer i arbete. Jag tror att den utmaning vi står inför med alla de människor som har sökt skydd i handlar om att ha en allmänt expansiv politik men också att på arbetsmarknadspolitikens område arbeta med matchning, utbildning och alla de sakerna. Det vi kan göra inom penningpolitiken är att bidra till ett allmänt högt efterfrågeläge. (V): Tack så mycket för de svaren! Jag kan bara instämma i att det är viktigt att vi inte hamnar i ett läge där vi får länder som är väldigt isolationistiska och stänger in sig själva utan att vi kan fortsätta med fri och öppen handel så länge den sker på sjysta villkor och är väl demokratiskt Jag tror också, precis som vice riksbankschefen är inne på, att en expansiv politik är rätt på det sättet att den leder till att de grupper som står längst från arbetsmarknaden kan komma in på arbetsmarknaden på ett bra sätt. stärka matchning och validering från politikens sida. Jag tänkte också ta upp tråden som tog upp om kontanter. den analys som riksbankscheferna gör i fråga om kontanter: Det är viktigt att vi funderar på vad det offentliga åtagandet är och vad vi som riksdagsledamöter kan göra för att stärka att det finns en fungerande kontanthantering i hela . (L): Tack för en bra föredragning! Ni lyfter i er rapport fram hushållens skuldsättning som ett orosmoln. Jag delar den bedömningen. mer bostadspriserna stiger, desto mer ökar risken för framtida prisfall med