eunbil · H40N481F66 · 2017-01-01 00:00:00 — Rådets möte med sysselsättnings- social- samt hälso- och sjukvårdsministrar (ev.) Godkännande av A-punktslistan (ev.) Godkännande av A-punktslistan Förslag till och rådets direktiv om ändring av och rådets direktiv /71/EG av om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (första behandlingen). Interinstitutionellt ärende: 2016/0070 (COD) 6987/16 SOC 144 EMPL 97 MI 142 COMPET 118 CODEC 279 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Rådet föreslås anta en allmän inriktning för förslaget. Kommissionen presenterade sitt förslag till ändring av utstationeringsdirektivet, som reglerar vilka bestämmelser som ska gälla när arbetstagare utstationeras för arbete i ett annat land inom EU/EES, . Därefter har förhandlingar skett i rådsarbetsgruppen för sociala frågor. Enligt förslaget ska bl.a. bestämmelsen om rätt till ”minimilön” ersättas med en bestämmelse om rätt till ”lön och andra ersättningar” (enligt den preliminära översättningen, ”lön”). Med begreppet avses alla obligatoriska ersättningskomponenter på nationell nivå i utstationeringslandet. Vad som ingår i begreppet kan bestämmas i kollektivavtal, även sådana som inte är allmängiltigförklarade, i enlighet med vad som anges i det ursprungliga utstationeringsdirektivet. Vidare föreslås krav på transparens, vissa tidsgränser i förhållande till utstationering, bestämmelser för entreprenadsituationer, obligatorisk likabehandling av uthyrda utstationerade arbetstagare samt att utstationeringsdirektivets tillämpning i fråga om villkor i kollektivavtal ska gälla för alla sektorer. Enligt förslaget till allmän inriktning ges utstationerade arbetstagare även rätt till bl.a. ersättning för kost, resa och logi, i den mån sådana bestämmelser finns i utstationeringslandet. Bestämmelsen för entreprenadsituationer har strukits. Se även rådspromemoria för dagordningspunkt 4. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen föreslår att vid rådsmötet kan ställa sig bakom förslaget till allmän inriktning och vid behov framföra den ståndpunkt som framgår av rådspromemorian. Datum för tidigare behandling i : Frågan behandlades i inför samt inför EPSCO ,och . Överläggning med om svenska ståndpunkter hölls . Fortsatt behandling av ärendet: avser att rösta om sitt betänkande . Förslag till och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar vad gäller tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (första behandlingen) Interinstitutionellt ärende: 2015/0278 (COD) 9823/17 SOC 447 MI 465 ANTIDISCRIM 30 AUDIO 79 CODEC 944 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Rådet föreslås notera ordförandeskapets lägesrapport. presenterade kommissionen förslag till direktiv om åtgärder avseende tillgänglighetskrav för produkter och tjänster. Syftet med förslaget är att bidra till att förbättra den inre marknadens funktion och undanröja och förebygga hinder för fri rörlighet för tillgängliga produkter och tjänster. I lägesrapporten framkommer att det maltesiska ordförandeskapet har tagit fram flera utkast till kompromissförslag. Ordförandeskapet har också sökt vägledning från Coreper, bland annat avseende struktur och tillämpningsområde för att komma framåt i förhandlingarna. Lägesrapporten redogör för de huvudsakliga ändringarna i direktivförslaget som gjorts under det maltesiska ordförandskapet. Ändringarna rör bland annat tillämpningsområdet, definitioner samt tillgänglighetskraven i artikel 3 med tillhörande bilaga. Ändringar har även gjorts i direktivtexten för att minska den administrativa bördan för de ekonomiska aktörerna. De europeiska struktur- och investeringsfonderna och offentlig upphandling har strukits ur direktivförslaget eftersom dessa redan omfattas av tillgänglighetskrav. Även referensen till byggd miljö har strukits. Avslutningsvis anser ordförandeskapet att arbetsinsatsen resulterat i betydande framsteg mot att framöver nå en rådsståndpunkt av direktivet. Alla delegationer har bibelhållit sina granskningsreservationer på förslaget, inklusive då konsekvens- och kostnadsanalyser behöver göras klart innan ett slutgiltigt ställningstagande kan fattas. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen föreslår att noterar lägesrapporten vid . Datum för tidigare behandling i : Direktivförslaget har tidigare behandlats vid överläggning i och och för information till . Behandling i ägde rum . Fortsatt behandling av ärendet: Förhandlingar kommer att fortgå i rådsarbetsgruppen för sociala frågor. och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 (Första behandlingen) Interinstitutionellt ärende: 2016/0397 (COD) 15642/16 SOC 812 EMPL 549 CODEC 1910 Dokument ej ännu tillgängligt. Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Rådet föreslås notera ordförandeskapets rapport. Förslag till svensk ståndpunkt: Datum för tidigare behandling i : Fortsatt behandling av ärendet: 2016/17:FPM 54 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (andra delen) (Första behandlingen) Interinstitutionellt ärende: 2017/0004 (COD) 5251/17 SOC 12 MPL 8 24 IA 4 CODEC 32 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslut om allmän inriktning. Förslaget går ut på att sju kemiska ämnen får gränsvärden för exponering och/eller en hudanmärkning i och rådets direktiv /37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet. Ett av ämnena föreslås läggas till i förteckningen över ämnen, preraprat och processer som antingen är carcinogener eller processer som genererar carcinogena ämnen (bilaga I i direktivet). Att ämnen i direktivet hudanmärks är ett nytt förslag från kommissionen och innebär att det läggs till information om de ämnen som lätt tas upp genom huden. Förslag till svensk ståndpunkt: Datum för tidigare behandling i : Överläggning med arbetsmarknadsutskottet skedde . Fortsatt behandling av ärendet: 2016/17: FPM 62 Förslag till och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (Första behandlingen) (*) (Kommissionens förslag till rättslig grund: artikel 157.3 i EUF-fördraget) Interinstitutionellt ärende: 2012/0299 (COD) 16433/12 SOC 943 COMPET 708 DRS 130 CODEC 2724 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Förslaget innehåller i huvudsak en reglering av hur styrelseledamöter ska tillsättas. Målet med direktivet är att uppnå en viss andel kvinnor bland styrelseledamöter. På dagordningen till EPSCO-rådsmötet är ärendet uppsatt som en lägesrapport. I lägesrapporten anför ordförandeskapet att det finns en bred enighet i EU om att jämställdheten i fråga om beslutsfattande, särskilt på hög nivå i näringslivet, behöver förbättras. Ordförandeskapet redogör vidare för de ändringar som har gjorts i direktivförslaget med avseende på framflyttandet av vissa tidpunkter, bland annat direktivets giltighetstid. Enligt lägesrapporten är en majoritet av medlemsstaterna för ordförandeskapets förslag, medan andra inte kan ge det sitt stöd då de anser att det inte uppfyller kraven på proportionalitet och subsidiaritet. Ordförandeskapets slutsats är att det krävs ytterligare arbete och politiska överväganden innan en kompromiss kan nås. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen föreslår att på rådsmötet noterar ordförandeskapets lägesrapport. Datum för tidigare behandling i : Frågan har tidigare behandlats i och , och , , , , och . Fortsatt behandling av ärendet: Det finns inte en kvalificerad majoritet som stödjer förslaget till direktiv. har röstat i plenum om kommissionens förslag. En majoritet av ledamöterna stödjer förslaget. Parlamentet föreslår några ändringar, bl.a. en skärpning av sanktionerna, men i stort sett instämmer man i kommissionens förslag. Regeringen sökte stöd i för en ändrad ståndpunkt till förslaget enligt vilken skulle acceptera ett kompromissförslag som lämnar ett betydande utrymme för nationell lagstiftning eller självreglering och som värnar den svenska arbetsmarknadsmodellen (nationella regler och kollektivavtal) när det gäller utnämnandet av arbetstagarledamöter. bedömde dock att förslaget alltjämt strider mot subsidiaritetsprincipen och att åtgärder för att stärka jämställdheten inom näringslivet bör vidtas på nationell nivå och inte på EU-nivå. Den ståndpunkten upprepades i ett tillkännagivande (2016/17:CU6, rskr. 2016/17:133). Det finns således – mot bakgrund av det parlamentariska läget – inget utrymme för en ändrad inställning till förslaget. Förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning Interinstitutionellt ärende: 2008/0140 (CNS) Dokument ännu ej tillgängligt. Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Rådet föreslås notera ordförandeskapets lägesrapport. Med stöd av artikel 13 i EG-fördraget (nu artikel 19.1 EUF-fördraget) presenterade kommissionen ett förslag till direktiv med förbud mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning. Direktivet ska tillämpas på alla personer, såväl inom den offentliga som den privata sektorn i fråga om socialt skydd, inklusive social trygghet och hälso- och sjukvård, sociala förmåner, utbildning samt tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster, som är tillgängliga för allmänheten, inklusive bostäder. Syftet med förslaget är att diskrimineringsgrunderna ska få ett likvärdigt skydd på EU-nivå. Det krävs enhällighet i rådet för att direktivet ska antas. Ett antagande av förslaget har sedan det lades fram blockerats av några medlemsstater men förhandlingar äger fortsatt rum i rådsarbetsgruppen för sociala frågor. Vid möte kommer ordförandeskapet presentera en lägesrapport. Datum för tidigare behandling i : Förslaget har behandlats i och , och , och , och , och , och , och , och , samt . Överläggning med skedde och utskottet informerades . Fortsatt behandling av ärendet: Ännu inte känt om och i vilken omfattning det inkommande estniska ordförandeskapet kommer att fortsätta arbetet med direktivet . 2007/08:FPM 127 Dokument ännu ej tillgängligt. Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Rådets ska, mot bakgrund av underlagen under dagordningspunkten, föra en diskussion om genomförandet av medlemsstaternas sysselsättningspolitik inom den europeiska planeringsterminen inför det Europeiska rådets möte den 22–. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar denna diskussion. I diskussionen har regeringen för avsikt att lyfta fram den europeiska terminen som ett väl fungerande ramverk för att uppmuntra till reformer i medlemsstaterna på sysselsättningsområdet och det sociala området. Datum för tidigare behandling i : Samråd med om den europeiska terminen inför skedde senast . Samråd har även skett inför möten i andra rådsformationer. Fortsatt behandling av ärendet: De landsspecifika rekommendationerna inom den europeiska terminen behandlas på , möte , Allmänna rådet samt den 22–inför slutligt antagande av rådet . Utkast till rådets rekommendationer om 2017 års nationella reformprogram för varje medlemsstat och utkast till förklarande not Dokument ännu ej tillgängligt. Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Rådet ska godkänna landsspecifika rekommendationer till medlemsstaterna inom ramen för den europeiska terminen. Rekommendationerna åtföljs av ett utkast till not innehållande förklaringar till ändringar som gjorts i rekommendationerna. presenterade kommissionen förslag till landspecifika rekommendationer inom ramen för den europeiska terminen. Rekommendationerna baseras på analys av medlemsstaternas nationella reformprogram och stabilitets- eller konvergensprogram som lämnades in . Dessutom utgör kommissionens landrapporter som presenterades ett analytiskt underlag till rekommendationerna. Utkast till rådets rekommendationer ska godkännas av (sysselsättningspolitiska aspekter) och (ekonomisk-politiska aspekter) och därefter få politiskt stöd vid den 22–. Slutlig antagande väntas ske i rådet . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen ställer sig bakom att rekommendationer ges till medlemsstaterna. Det är sedan upp till varje medlemsland att välja hur man förhåller sig till rekommendationerna. Mot bakgrund av det förhållningssätt som det överenskoms om i föreslår regeringen att på rådsmötet ställer sig bakom godkännande av de sysselsättningspolitiska delarna i de landsspecifika rekommendationerna samt åtföljande utkast till förklarande not. Datum för tidigare behandling i : Samråd med om den europeiska terminen inför skedde senast . Samråd har även skett inför möten i andra rådsformationer. Årets landsspecifika rekommendationer har inte tidigare behandlats i nämnden. Fortsatt behandling av ärendet: De landsspecifika rekommendationerna inom den europeiska terminen behandlas på , möte , Allmänna rådet samt den 22–, inför slutligt antagande av rådet . Bedömning av de landsspecifika rekommendationerna och genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna Dokument ännu ej tillgängligt. Vilken typ av behandling förväntas i rådet: () och kommittéen för socialt skydd (KST) har utarbetat varsitt yttrande, där i likhet granskningen av medlemstaternas nationella åtgärder på kommittéernas områden, inklusive åtgärder som vidtagits som också berör tidigare års landspecifika rekommendationer sammanfattas. Yttrandena innefattar också en övergripande bedömning av rekommendationerna . Dessa är övergripande och inte landsspecifika. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen föreslår att på rådsmötet ställer sig bakom att yttrandet från sysselsättningskommittén respektive kommittén för socialt skydd godkänns. Datum för tidigare behandling i : Samråd med om den europeiska terminen inför skedde senast . Samråd har även skett inför möten i andra rådsformationer. De aktuella yttrandena har inte tidigare behandlats i nämnden. Fortsatt behandling av ärendet: De landsspecifika rekommendationerna inom den europeiska terminen behandlas på , möte , Allmänna rådet samt , inför slutligt antagande . c) yttrande om integration av flyktingar på arbetsmarknaden Dokument ännu ej tillgängligt. Vilken typ av behandling förväntas i rådet: () har tagit fram ett yttrande om integration av flyktingar på arbetsmarknaden. I yttrandet presenteras nio viktiga politiska riktlinjer för integrationen av flyktingar på arbetsmarknaden. I yttrandet uppmuntras medlemsstaterna att bl.a. tillämpa en systematisk kompetensbedömning, tillhandahålla språkutbildning , underlätta tidigt och effektivt arbetsmarknadsinträde för både kvinnor och män, tillhandahålla grundläggande information om värdlandets civilsamhälle, inklusive arbetsmarknadens funktionssätt och erbjuda möjligheter till yrkesutbildning och omskolning. Det anges också att medlemsstaterna bör säkerställa tillgång till andra viktiga tjänster såsom bostäder, hälsovård och barnomsorg. Vidare sägs att en effektiv integration av flyktingar förutsätter en god samordning mellan administrativa nivåer och att medlemsstaterna därför bör säkerställa att olika aktörer samverkar så att språkinlärning, samhällsutbildning, ekonomiskt bistånd, utbildningspolitik och arbetsmarknadspolitiska insatser fungerar väl tillsammans. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar att yttrandet har tagits fram. Regeringen anser att det är bra att den nationella kompetensen samt betydelsen av att främja och skapa goda förutsättningar för samverkan mellan berörda intressenter såsom arbetsgivare, arbetsmarknadens parter och utbildningssektorn återspeglas i yttrandet. Regeringen är också positiv till att yttrandet tydliggör att det finns anledning att ha ett tydligt jämställdhetsperspektiv i integrationen av flyktingar på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår att vid rådsmötet ställer sig bakom ett godkännande av yttrandet. Datum för tidigare behandling i : Yttrandet har inte tidigare behandlats i . Den europeiska pelaren för sociala rättigheter COM(2017) 250 final Meddelande från kommissionen till , rådet, europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén En europeisk pelare för sociala rättigheter COM(2017) 251 final Förslag till Interinstitutionell proklamation av den europeiska pelaren för sociala rättigheter Slutligt dokument ännu inte tillgängligt. Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Informationspunkt (Muntlig föredragning av ordförande i rådet från diskussionen under lunchen) samt beslutspunkt (godkännande av gemensamt yttrande av och skydd). presenterade den Europeiska kommissionen ett förslag till en europeisk pelare för sociala rättigheter med syfte att främja uppåtgående social konvergens. De huvudsakliga dokumenten utgörs av ett övergripande meddelande samt ett förslag till ett gemensamt uttalande av institutionerna (interinstitutionell proklamation) om den europeiska pelaren för sociala rättigheter, innehållande 20 principer. I meddelandet beskriver kommissionen bakgrunden till inrättandet av pelaren, dess målsättningar samt anger hur den är tänkt att genomföras. Kommissionen lyfter fram att genomförandet av de föreslagna principerna i pelaren innebär ett åtagande för både EU-nivån och den nationella nivån. Kommissionen anger att verktygen som behöver användas ofta finns på nationell, regional och lokal nivå samt hos arbetsmarknadens parter. För att följa upp utvecklingen i medlemsstater och EU aviserar kommissionen en ny social resultattavla med indikatorer som speglar principer i pelaren. Denna är tänkt att införlivas i den så kallade gemensamma sysselsättningsrapporten och skulle därmed framöver ersätta den nuvarande resultattavlan i sysselsättningsrapporten. På EU-nivå anger kommissionen att olika former av åtgärder kommer att användas för att genomföra principerna. Bland åtgärderna nämns förbättrad tillämpning, uppdatering och komplettering av lagstiftning på EU-nivå, insatser i syfte att stärka den sociala dialogen och arbetsmarknadens parters arbete på EU-nivå, policyvägledning genom samordningen av medlemsstaternas politik inom ramen för den europeiska planeringsterminen samt stöd genom EU-finansiering. Pelaren riktar sig främst till euroområdet, men är tillämplig för alla medlemsstater som vill delta. Det gemensamma uttalandet av institutionerna innehåller 20 principer indelade i tre kapitel. Det första kapitlet benämns ”Lika möjligheter och tillträde till arbetsmarknaden” och där anges bl.a. att alla har rätt till utbildning och livslångt lärande, att jämställdhet måste säkerställas och främjas på alla områden och att kvinnor och män har rätt till lika lön för lika arbete. Alla har rätt till lika behandling och lika möjligheter oavsett kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, ålder eller sexuell läggning. Alla har rätt till aktiv hjälp och till stöd till arbete. Det andra kapitlet benämns ”Rättvisa arbetsvillkor” Det handlar om bl.a. trygg och flexibel anställning, lön, information om anställningsvillkor och skydd i händelse av uppsägning, social dialog och information och samråd. Det tar även upp balans mellan arbete och privatliv, arbetsmiljö och dataskydd. Det tredje kapitlet benämns ”Socialt skydd och inkludering” och anger bl.a. rätten till barnomsorg, socialt skydd, arbetslöshetsersättning, minimiinkomster, pension, hälso- och sjukvård, stöd och tjänster till personer med funktionsnedsättning, långvarig vård, samt boende och grundläggande tjänster. Expertkommittéerna under (och skydd) har hållit inledande diskussioner om kommissionens förslag. På basis av dessa diskussioner har ett gemensamt yttrande tagits fram. I yttrandet välkomnar kommittéerna det samråd som pågick och det förslag som kommissionen lade fram därefter. Kommittéerna anser att förslaget till stor del svarar upp mot de överväganden som togs upp i deras gemensamma yttrande som de tog fram . Yttrandet lyfter fram vikten av att pelaren för sociala rättigheter respekterar principerna om subsidiaritet och proportionalitet, medlemsstaternas befogenheter samt arbetsmarknadens parters roll. Även om förslaget främst riktar sig till länderna i eurozonen uppmanas samtliga medlemsstater att delta aktivt. Kommittéerna anser att genomförandet av pelaren bör bygga på befintliga processer och instrument såsom den europeiska terminen och den öppna samordningsmetoden. Det är av vikt att dubblering i förhållande till existerande processer och verktyg undviks. Slutligen lyfts vikten av nationellt ägarskap för att pelaren ska få ett verkligt genomslag i medlemsstaterna fram. Förslag till svensk ståndpunkt: En av regeringens prioriteringar är ett för jobb och inkluderande tillväxt som bygger på en samverkan mellan tillväxt, konkurrenskraft, sociala framsteg, jämlikhet, jämställdhet och solidaritet. EU återhämtar sig nu från den djupaste ekonomiska krisen . Konsekvenserna för sysselsättningen och fattigdomen i EU har varit betydande. EU har en viktig roll i att bidra till att öka sysselsättningen och förbättra den sociala utvecklingen. EU:s medlemsstater har ett gemensamt ansvar och intresse av att möta medborgarnas förväntningar på att beslutsfattarna kan skapa förutsättningar för en förbättrad levnadsstandard för alla. I annat fall riskerar legitimiteten för det europeiska samarbetet och tron på politikens möjligheter att förändra samhället att undermineras och urholkas. Regeringen ser mot den bakgrunden positivt på att kommissionen lagt fram ett förslag om en europeisk pelare för sociala rättigheter och ser förslaget som en möjlighet till ett gemensamt politiskt åtagande som kan bidra till en positiv utveckling i medlemsstaterna. Regeringen välkomnar därför att kommissionens förslag inte endast gäller länderna inom euroområdet. Regeringen hade dock önskat att pelaren för sociala rättigheter mer tydligt riktade sig till samtliga medlemsstater, och inte främst till länderna inom euroområdet. Det är viktigt att även de ekonomiskt minst utvecklade medlemsstaterna i EU omfattas av pelaren. På så sätt kan EU bättre driva på reformer på sysselsättningsområdet och det sociala området även i dessa länder. Att möta de sociala utmaningarna är viktigt för hela EU:s sammanhållning och för den inre marknaden. En sådan utveckling skulle även gynna . Det är därför angeläget att är delaktigt i den fortsatta processen om pelarens utformning, för att bland annat driva på för att även de minst utvecklade ekonomierna involveras i arbetet med pelaren och med att tillförsäkra sina medborgare sociala rättigheter. En central utgångspunkt för regeringen är att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna och principerna om subsidiaritet och proportionalitet respekteras, samt att nationella system avseende arbetsmarknad, sociala frågor och skatte- och utbildningsområdet respekteras. Regeringen välkomnar därför att kommissionen framhåller att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna inte förändras genom inrättandet av en europeisk pelare för sociala rättigheter, att verktygen som bör användas för att uppnå målsättningarna med pelaren ofta finns på nationell nivå samt att arbetsmarknadens parter har en central roll att spela. Vidare anser regeringen att starka offentliga finanser är en grundläggande förutsättning för hållbara framsteg på det sociala området. För tillväxt och hög sysselsättning spelar investeringar i social trygghet och aktiv inkludering en avgörande roll. Det är regeringens uppfattning att de tjugo principer som föreslås i stort är relevanta för att bidra till en positiv utveckling i medlemsstaterna. Områden som regeringen anser är särskilt viktiga är stärkt jämställdhet, omställning för dagens och morgondagens jobb samt väl fungerande sociala trygghetssystem.