eunbil · H40N46D24D · 2017-01-01 00:00:00 — Mötet leddes av finansminister . företräddes av finansminister . Dagordningen för finns fogad till rapporten som bilaga. A-punktslistan 14943/16 godkändes. ställde sig bakom ORDF:s kompromisstext om en allmän inriktning. Både KOM och EIB beskrev initiativet som en stor framgång och gick i polemik med de som hävdade att EFSI hade en skev geografisk fördelning. MS lyfte i sina inlägg bl.a. fram mervärde, geografisk spridning, behovet av ytterligare externa utvärderingar, investeringar inom försvars- och säkerhetsområdet, investeringsplanens tredje pelare, motorvägsinvesteringar, samt icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner. MT ORDF skulle inleda diskussioner med EP. Rådet kunde också ställa sig bakom rådsslutsatserna om den tredje pelaren. Det andra direktivet mot skatteflykt (ATAD 2) FR, AT, EE, SI, SE, LU, NL, EL, MT kunde inte stödja ett beslut om allmän inriktning för det andra direktivet mot skatteflykt (ATAD 2). Detta främst på grund av att det behövdes mer tid för analyser. SE framhöll även att nationella parlaments tid för subsidiaritetsprövning inte hade gått ut. BE, ES, DK, UK, PL, IT, FI, DE, RO, IE, PT, BG, CZ stödde ORDF:s senaste kompromissförslag. ORDF sammanfattade diskussionerna med att nuvarande text skulle frysas och att det fanns två utestående frågor (artikel 9.4 och ikraftträdandet) att hantera för MT. Fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner AT presenterade en lägesrapport om FTT och konstaterade att det fanns utestående frågor bl.a. hur pensionsfonder skulle hanteras och kostnaden för uppbörden av skatten. KOM hoppades att utestående frågor skulle lösas. DE framförde att ett fördjupat samarbete inte var den bästa lösningen för FTT utan den borde införas på global nivå. Bankunionen: Riskbegränsande åtgärder Ordförandeskapet presenterade sin rapport om arbete med den gemensamma insättningsgarantin (). KOM presenterade sitt nya förslag för ändringarna av regler för banker och ministrarna gavs tillfälle att ge sina preliminära synpunkter. SE gjorde inlägg och betonade bl.a. vikten av flexibilitet för tillsynsmyndigheterna. Ministrarna hade en kort diskussion om den pågående förhandlingen av fjärde penningtvättsdirektivet och ORDF återupprepade att man vill nå en överenskommelse . Aktuella lagstiftningsförslag som rör finansiella tjänster Kort information gavs om statusen för de aktuella lagstiftningsakterna inom området finansiella tjänster. c)Digitalpaket för moms KOM presenterade det digitala paketet för moms. AT och CZ undrade när KOM skulle komma med pilotprojektet om omvänd momsskyldighet. KOM svarade att det skulle beslutas . A-punktslistan 14945/16 godkändes. Ett fördjupat EMU: Uppföljning av de fem ordförandenas rapport KOM gav information om vad som hade gjorts inom EMU-fördjupningsarbetet och refererade till den vitbok som kommer . På det stora hela stod planen i de fem ordförandenas rapport fast. ORDF meddelande att man skulle skicka ett brev till de fem ordförandena för att informera vad som hade gjorts under det slovakiska ordförandeskapet. Förbättrad förutsägbarhet och insyn i stabilitets- och tillväxtpakten kunde ställa sig bakom den överenskommelse som nåtts på kommitténivå om förbättrad förutsägbarhet i stabilitets- och tillväxtpakten (STP). tog till orda. Rapport om strategiska frågor på tullområdet från högnivågruppen av generaldirektörer för tullmyndigheterna ORDF presenterade översiktligt arbetet på tullområdet med särskilt fokus på strategiska frågor. KOM gav en presentation av det s.k. ”höstpaketet”. ECB hade gärna sett en djupgranskning av RO och HU inom ramen för makroobalansförfarandet (MIP), vilket HU ifrågasatte. SE ifrågasatte om rekommendationen för eurozonens finanspolitiska ställning var förenlig med och principen om likabehandling av MS innanför och utanför eurozonen. SE påpekade att alla ev. diskussioner om förändringar av STP måste ske i EU28-format. ORDF meddelade att alla MS genomfört krishanteringsdirektivet och insättargarantidirektivet. Tekniskt arbete med den gemensamma säkerhetsmekanismen hade just påbörjats. Information gavs av KOM om åtgärdsplanen i kampen mot terrorism. Kort information gavs om statusen rörande kapitalmarkandsunionen. På frukosten gavs en sedvanlig avrapportering från eurogruppsmötet samt en redogörelse för det ekonomiska läget. Dp 1 Godkännande av dagordningen Dp 2 Godkännande av A-punktslistan A-punktslistan 14943/16 godkändes. Dp 3 Investeringsplan för (ORDF) presenterade i korthet kompromissförslaget och tackade MS för en konstruktiv approach i förhandlingarna. Förslagets mål var att mobilisera . I arbetet hade man omhändertagit de utvärderingar av EFSI som gjorts. Kompromissen innehöll text om mervärde (additionalitet), finansering av försvars- och säkerhetssektorn, investeringshinder och den s.k. tredje pelaren, nya sektorer, samt klimatmålet om i enlighet med COP21. Vidare fanns text om EFSI:s lokala närvaro genom Advisory (EIAH), bekämpandet av skatteundanhållande men dock fanns inget i kompromissen om begränsningar av investeringar i motorvägar. ORDF bad rådet ställa sig bakom kompromissen. Överenskommelsen var kopplad till en överenskommelse om översynen av den fleråriga budgetramen (MFF). Katainen (KOM) menade att en överenskommelse hade kommit på plats på rekordtid. Flera utvärderingar av EFSI hade gjorts. Samarbetet med EIB hade varit utmärkt. EFSI hade fått en hel del kritik vad gäller den geografiska fördelningen. Detta var förvisso sant om man bara tittade på antal projekt men ställde man EFSI i relation till respektive lands BNP såg bilden annorlunda ut. Då var största förmånstagare i fallande skala: EE, BG, ES, IT, EL, LT, LV, PT, SK och SI. Men visst behövde man göra mer för vissa MS, t.ex. RO och CY. KOM kunde generellt ställa sig bakom förslaget till allmän inriktning. MS hade visat flexibilitet i en rad frågor under förhandlingarna. KOM ville dock lyfta fram ett par saker. För det första hade texten om aggressiv skatteplanering försvagats. Mer arbete inom denna fråga skulle bli aktuellt under trilogförhandlingarna med EP. Den tredje pelaren var viktigast i investeringsplanen. Borttagandet av investeringshinder skulle öka multiplikatoreffekten. Därefter tog Katainen upp alla de initiativ som lanserats (kapitalmarknadsunionen, den digitala inre marknaden etc.). De rådsslutsatser som fanns speglade väl vikten av detta arbete. En viktig del i EFSI-förslaget var de nya sektorer som omnämndes. Han betonade också vikten av offentlig-privat samverkan (PPP) samt ett bra legalt ramverk i MS, till exempel insolvensrätt. Barriärer i ekonomierna bör tas bort och inom ramen för planeringsterminen skulle KOM föra en strukturerar debatt med MS. De landsspecifika rekommendationerna tittar också på investeringsfrågor. Katainen avslutade med att säga att han välkomnade rådsslutsatserna. Hoyer (EIB) tackade alla inblandade för stödet. EFSI var en fantastisk framgång. För endast hade Juncker och Hoyer presenterat investeringsplanen. Arbetet hade gått rekordsnabbt och man befann sig redan halvvägs genom initiativet. EIB spelade tillsammans med KOM en central roll. Projekten som genomfördes inom EFSI fanns på EIB:s balansräkning. Samtliga pelare var viktiga för investeringsplanen. EFSI var nu uppe i eller och skulle man ligga på . Hoyer ville speciellt lyfta fram några delar av förslaget. Vad gäller den geografiska balansen skulle EFSI-projekt i finnas i samtliga MS, inkl. i MT. EFSI är ett marknadsdrivet instrument och den uppdelning i två grupper – EU13 respektive EU15 – som använts för att beskriva de som dragit nytta av EFSI och inte stämde inte. Ett exempel var NL, som inom EFSI låg ungefär på samma nivå som EL. EFSI var en framgångssaga för EU. Vad gäller s.k. additionaliteten så var grundprincipen den att EFSI-projekt inte skulle blivit av utan initiativet, dvs. om EIB:s reguljära verksamhet endast funnits. Detta var relevant på portföljbasis, dock ej för enskilda projekt. EFSI betydde inte ”business as usual” för banken. av verksamheten involverade nya klienter. En lång rad nya produkter hade utvecklats för att möta marknadens behov. För EIB:s finansiella del bjöd Hoyer in MS representanter i banken att stödja förslaget om ytterligare medel från banken om till EFSI. Angående den tredje pelaren refererade Hoyer till de två rapporter som man släppt om investeringsbarriärer respektive PPP. Han uppmanade MS att varken var för kritiska till PPP-lösningar eller se dem som universallösningar. Rapporten kunde hjälpa MS i hög utsträckning, speciellt i tider av litet finanspolitiskt utrymme. Slutligen sa Hoyer att banken stod redo att hjälpa MS. Sapin (FR) lyfte fram vikten av att förbättra EFSI genom skrivningar om icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner (NCJ), samt försvars- och säkerhetssektorn. Det sistnämnda gav en stark signal att banken kan verka inom denna sektor. Detta var viktigt för många SME. (DE) välkomnade EFSI-förslaget och konstaterade att en hel del hade åstadkommits. Mer investeringar behövdes i vissa MS. Som kritik ville dock framföra att den externa utvärdering man bett om hade kommit , vilket gav lite tid för analys. Även Revisionsrättens kritiska utlåtande hade kommit sent i processen. Ytterligare externa utvärderingar skulle behövas längre fram. Vidare var det viktigt att övervaka ev. utträngningseffekter (crowding-out). Additionalitet betydde inte endast ökade volymer. underströk alla tre pelare och framför allt den tredje. Därför föreslog han att en årlig rapport skulle tas fram av banken om investeringsbarriärer i MS. Denna behövde inte vara kopplad till planeringsterminen. De Guindos (ES) stödde förlängningen av EFSI och menade att det var viktigt att minska investeringsgapet. Bankens bidrag var centralt. Additionaliteten var också viktig och EFSI fick inte ersätta EIB:s reguljära verksamhet. Vidare var stärkandet av EIAH bra. Projekten måste följa de regelverk som finns inom skatteområdet. Vad gäller den tredje pelaren välkomnades förslaget som låg på bordet. Dragu (RO) välkomnade den relativt balanserade texten men lyfta fram tre saker. Texten om EIAH var godtagbar men det viktiga nu var att den också implementeras. Dragu räknade med EIB:s stöd. BNP-måttet var inte relevant när man talade om absorptionsförmåga. Det handlade inte bara om siffror utan om kvalité på projekten. För det andra beklagade att den ursprungliga texten om motorvägar hade tagits bort. För det tredje betonade även RO att MS behöver mer tid för att omhänderta resultat av framtida utvärderingar. Gramegna (LU) lyfte fram den tredje pelaren samt vikten av additionalitet, för att undvika utträngningseffekter. Klimatmålet om var också en central del i förslaget. Det var nu viktigt att kommunicera denna framgångssaga. Det fanns positiva signaler i ekonomi. i tillväxt detta år – den bästa siffran sen krisen. Dijsselbloem (NL) delade vad LU sagt om att det såg positivt ut. önskade NL ytterligare en extern utvärdering. Detta var något som det nederländska parlamentet efterfrågat. Hög kvalité och additionalitet var centralt i EFSI. Vad gäller den tredje pelaren så önskade NL inte ändra i texten i detta läge men lyfte fram perspektivet att det handlar mindre om tillgång till finansiering och mer om investeringsmöjligheter. MS kunde göra mer för att riva investeringsbarriärer – allt var inte svårt att genomföra. Reizniece-Ozola (LV) betonade också vikten av externa utvärderingar och arbetet med att eliminera barriärer. EIAH var ett hjälpsamt redskap. EFSI levererade resultat. Massari (IT) välkomnade speciellt texten om försvar- och säkerhetssektorn, samt om skatteundanhållande. Arbetet med den tredje pelaren stöddes också men det var viktigt att detta inte störde planeringsterminen. Morawiecki (PL) menade att det var viktigt att arbeta med barriärer. PL gratulerade EIB och menade att initiativet också var ett sätt att lära av varandra. PL ställde sig bakom texten om försvar och säkerhet. Här fanns stora potentiella möjligheter med goda spill-over-effekter. Vranicar (SI) betonade vikten av geografisk balans inom EFSI. Speciellt viktigt var det att stärka projektförberedelsefasen i vissa MS. EIAH måste därför ha lokal närvaro. Flera mindre projekt borde kunna realiseras genom att placeras i en stor plattform. Nationella utvecklingsbankers deltagande i EFSI borde också stärkas. SI stödde kompromissen. Povejsil (CZ) delade den positiva syn många andra MS hade. EFSI och strukturfonder borde kunna kombineras enklare. Vidare var initiativen för bättre geografisk balans välkomna. Även CZ delade uppfattningen att det var viktigt med utvärderingar . Detta måste vara en del av ev. framtida beslut om initiativet. MS måste vara informerade och beslut fick inte tas i hast. Tsakalotos (EL) höll med NL att det inte bara var en fråga om finansiering. Det var en fråga om risk och om att hitta bra projekt. EL stödde RO om motorvägsinvesteringar. (BE) stödde en förlängning av EFSI och delade vad NL och LU sagt om additionalitet. BE betonade att man måste titta på enskilda länders ekonomiska strukturer för att undvika utträngningseffekter. Tufekcic (HR) stödde förslaget och underströk vikten av geografisk balans. Texten gick nu i rätt riktning. Katainen (KOM) svarade att man välkomnade en ny utvärdering innan . Angående timingen av den nu aktuella utvärderingen så hade Katainen förståelse för kritiken men mycket att vad som sas i rapporten hade ändå blivit omhändertaget. Rörande investeringsbarriärer så skulle KOM titta närmare på de förslag som framförts på mötet. Vidare förklarade att anledningen till att vissa MS hade få eller inga projekt inom EFSI var att en projekt-pipeline saknades i dessa länder. Detta betydde att arbetet tog . Ett annat problem som man hade stött på var lågt intresse att finansiera SMEs i vissa MS, t.ex. i RO, där bankrepresentanter sagt rakt ut att man inte var intresserad av att öka utlåningen till denna sektor. I andra MS, t.ex. BG, hade dock utvecklingen gått i rätt riktning. Vidare tog Katainen upp frågan om EFSI:s visibilitet, som han menade måste bli bättre. Genom att göra aktörer medvetna om initiativet kunde även mindre projekt dra nytta av garantifonden. Slutligen berättade att det var en utmaning att hitta projekt inom vilka man kunde kombinera strukturfonder och EFSI. (ORDF) tackade och sa att man nu delade ansvaret med MT, som tar över ordförandeskapet . Scicluna (MT) sa att man ämnade slutföra förhandlingarna under den första halvan av 2017. (ORDF) konstaterade att hela rådet härmed kunde ställa sig bakom förslaget till allmän inriktning. Man skulle nu inleda diskussioner med EP. Uppgörelsen var givetvis avhängig en överenskommelse om översynen av MFF. Rådet kunde också ställa sig bakom rådsslutsatserna om den tredje pelaren. Dp 4 Det andra direktivet mot skatteflykt (ATAD 2) (ORDF) presenterade det senaste kompromissförslaget och noterade att det fanns vissa utestående frågor. Moscovici (KOM) ansåg att ATAD 2 var en viktig fråga och såg helst att ett beslut kunde fattas på mötet. Det syntes dock finnas utestående frågor, särskilt artikel 9.4. Om beslut inte kunde fattas på mötet så fick arbetet fortsätta under MT ORDF. Sapin (FR) hade problem med ORDF:s senaste förslag. Artikel 9.4 öppnade upp stora kryphål och behövde analyseras ytterligare. Man kunde notera det arbete som redan gjorts och fortsätta . Schelling (AT) konstaterade att det var ett komplicerat direktiv där åtta kompromissförslag presenterats. Det fanns fortfarande vissa frågor kvar att diskutera. Den senaste versionen av artikel 9.4 riskerade att skapa nya kryphål. Ett senarelagt ikraftträdande till 2024 var inte lämpligt. (BE) stödde ORDF:s förslag. De Guindos (ES) stödde ORDF:s förslag men det kunde behövas göras en justering i artikel 9.4. (DK) stödde ORDF:s förslag och det var viktigt att ett beslut kunde fattas . Hammond (UK) stödde ORDF:s förslag. Sester () ansåg att en månad för att hantera KOM:s förslag till direktiv inte var tilläckligt. Reglerna skulle också vara möjliga att genomföra i nationell rätt. Det var inte möjligt att stödja ett beslut . EE hade en parlamentarisk reservation. Vranicar (SI) ansåg att det senaste förslaget gick i rätt riktning men att artikel 9.4 fortfarande var problematisk. SI hade en parlamentarisk reservation. (SE) ansåg att det var viktigt att bekämpa skatteundandragande. Kort tid hade funnits för att analysera KOM:s förslag och mer tid behövdes. Den tid som nationella parlament hade för att lämna yttrande med subsidiaritetsprövning hade ännu inte löpt ut. Det var viktigt att respektera parlamentens legitima intressen. Det kunde finnas fall när man kunde vara mer flexibla men ATAD 2 skulle trädda i kraft först så det var inte nödvändigt med beslut . Morawiecki (PL) stödde ORDF:s förslag. Massari (IT) stödde ORDF:s förslag. Gramegna (LU) noterade att det senaste kompromissförslaget hade kommit mycket sent och att det ännu inte hade hunnits analyseras. Artikel 9.4 behövde också analyseras ytterligare. Kvalitét skulle inte försakas på grund av tidspress. (FI) stödde ORDF:s förslag. (DE) stödde ORDF:s förslag även om artikel 9.4 borde justeras. Dragu (RO) stödde ORDF:s förslag. Noonan (IE) stödde ORDF:s förslag men var även beredd att fortsätta arbeta med texten. Dijsselbloem (NL) hade två utestående frågor: Artikel 9.4 och ikraftträdandet. Eftersom direktivet skulle påverka arbetsmarknaden i NL så behövde ikraftträdandet flyttas . Mourinho (PT) stödde ORDF:s förslag. Tsakalotos (EL) kunde inte godta artikel 9.4 som behövde fortsätta att diskuteras. Petrova (BG) stödde ORDF:s förslag. Povejsil (CZ) stödde ORDF:s förslag. Scicluna (MT) ansåg att mer tid behövdes för att arbeta med förslaget. Moscovici (KOM) hade lyssnat på att flera MS kommenterat hastigheten men menade att det inte hade gått för fort med arbetet. (ORDF) sammanfattade diskussionerna med att nuvarande text skulle frysas och att det fanns två utestående frågor (artikel 9.4 och ikraftträdandet) att hantera för MT. Dp 5 Fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner Schelling (AT) presenterade en lägesrapport. I vissa frågor hade enighet nåtts men det fanns utestående frågor bl.a. hur pensionsfonder skulle hanteras och kostnaden för uppbörden av skatten. Ett ministermöte skulle hållas i samband med EKOFIN . Moscovici (KOM) hoppades att utestående frågor skulle lösas. De 10 MS skulle kunna arbeta med en ny direktivtext . Massari (IT) konstaterade att frågan var komplicerad men att vissa framsteg gjorts. (DE) konstaterade att arbetet inte resulterat i en succé. Förhoppningsvis kunde man nå ett bättre resultat . Ett fördjupat samarbete var inte den bästa lösningen för en skatt på finansiella transaktioner (FTT) utan den borde införas på global nivå. Dp 6 Bankunionen: Riskbegränsande åtgärder Förslaget om en gemensam europeisk insättningsgarantiförsäkring () (ORDF) informerade om hur arbetet i ad-hoc-gruppen framskridit. ORDF tackade MS för bra samarbete och gruppen hade hunnit analysera hela förslaget i mer detalj. Stora framsteg hade gjorts inom bland annat tillämpningsområdet, de olika faserna, finansiering och styrning. Förslag om revidering av EU-regler för kapitaltäckning och krishantering för banker (ORDF) sa också att inom ramen för att stärka bankunionen så behövdes också riskreducerande åtgärder för banksystemet. Förslaget från KOM från var en del av detta. Dombrovskis (KOM) tackade ordförandeskapet för tekniska arbetet med den gemensamma insättningsgarantin () och uppmuntrade MT att fortsätta arbetet. Kommissionen hade tidigare understukit att riskdelning och riskreducering måste gå hand i hand. I denna anda så presenterade KOM nu ett stort bankpaket med målet att minska riskerna banksektorn samt stödja investeringar i ekonomin. En mängd reformer hade genomförts som stärkt europeiska banker men det fanns fortfarande mer att göra för att minska riskerna. Detta presenterades i fem tillägg till existerande lagstiftning och som bildade detta bankpaket. För det första så introducerades redan beslutade globala standarder i europeisk lagstiftning. För att undvika överdriven skuldsättning föreslås ett bindande bruttosoliditetskrav på . Det föreslås också att ”Net stable funding ratio” (NSFR) införs samt att kraven för marknadsrisk revideras. I paketet finns också reformer för att stödja en dynamisk och konkurrenskraftig banksektor samt underlätta för bland annat små företags finansiering. Man föreslog också att reglerna skulle öka proportionaliteten särskilt för små banker. Ett annat viktigt mål var att färdigställa för banker där skuldnedskrivning var en central del. Förslaget innebar dels en revidering av existerande kraven för nedskrivningen av skulder (MREL) och också en anpassning av globala överenskommelser om ett minimikrav för nedskrivningsbara skulder för systemviktiga banker (TLAC). Utöver detta föreslog KOM också en harmonisering av ordningen för efterställning av skuldinstrument vid insolvens. KOM ansåg att det var ett balanserat förslag och hoppades att rådet skulle göra snabba framsteg. Constancio (ECB) välkomnade paketet om riskreducerande åtgärder. Flera av åtgärderna som infördes var mycket välkomna. Några preliminära reservationer till paketet var dels att det infördes begräsningar i tillsynsmyndighetens flexibilitet i pelare 2. Dels att många av de val och nationell flexibilitet (OND) som ECB kartlagt inte hade adresserats. Detta var mycket bekymmersamt. Rörande introduktionen av MREL kunde ECB se viss risk med att bankerna skulle behöva emittera efterställda skulder för snabbt. En annan reservation var skapandet av en ny typ av skuldinstrument. Slutligen var texten otydlig vad gällde lagstadgad efterställning som fanns i vissa MS. Men överlag var det ett mycket bra förslag. Mourinho (PT) välkomnade paketet för riskreducering men betonade även att arbetet med riskdelning måste fortskrida. Det var viktigt att ha rimliga infasningsperioder. Det var också viktigt att det fanns tydliga regler för MREL som var förutsägbara för att undvika volatilitet på marknaderna. (DK) välkomnade förslaget och att man hade tagit hänsyn till europeiska och nationella särarter vid införandet av globala standarder. DE ville också uppmuntra en fortsatt rimlig anpassning när man framöver ska genomföra de kommande internationella reglerna. Den riskbaserade ansatsen bör behållas. Hammond (UK) välkomnade förslaget som var i linje med globala standarder. Han välkomnade också förslagen med ökad proportionalitet för mindre banker och sänkta krav på utlåning till småföretag och infrastrukturprojekt. Däremot var han oroad över avvikelserna från internationella standarderna och urvattning av några mått som t.ex. TLAC och marknadsrisk. Den föreslagna harmoniseringen av i pelare 2 var inte bra utan det behövdes mer flexibilitet för tillsynsmyndigheterna. Han hade förståelse för att det kunde finnas behov av harmonisering inom bankunionen men flera av reglerna gällde för alla 28 MS. Man fick inte begränsa de som behövde verktygen. Därutöver så behövde också resolutionsmyndigheterna flexibilitet. Han var också överraskad över att det nya förslaget om intermediära holding-bolag hade lagts till utan diskussion. Vi måste vara försiktiga så att vi inte sänker kraven och bidrar till global fragmentering. Dijsselbloem (NL) höll med om att det var viktigt att nå framgång i både och bankpaketet men var kritisk till att detta innebär riskreducering. Till exempel så föreslogs bruttosoliditeten till medan NL har . Även TLAC/MREL avvek från internationella standarder och EU får inte ta fler steg tillbaka. Förslaget om efterställningen vid insolvens var positivt men det måste få ta tid att införa de nya instrumenten. Men detta måste adresseras snabbt. Det var oroande att höra att så få ONDs hade adresseras. Noonan (IE) välkomnade paketet som tog goda steg mot färdigställandet av bankunionen där också var viktigt och borde införas . Mycket centralt att den gemensamma säkerhetsmekanismen kommer på plats.