eunbil · H50N48E338 · 2017-10-16 00:00:00 — Rådets möte () Implementeringen av DSM-strategin: Uppföljning från Europeiska rådets möte och digitala toppmötet i () Förslagets innehåll: är nu halvvägs genom sin mandatperiod, och därmed också halvvägs i arbetet med sina tio prioriteringar. Den digitala inre marknadsstrategin (DSM) är en av prioriteringarna – en strategi som går ut på att anpassa EU:s inre marknad, dess regelverk och instrument, till de nya förutsättningar för gränsöverskridande handel som digitaliseringen skapar. DSM-strategin tar ett brett grepp om digitaliseringen av den inre marknaden, och syftar till att 1) förbättra tillgången till digitala varor och tjänster för konsumenter och företag, 2) skapa goda förutsättningar för digitala nät och tjänster och 3) maximera tillväxtpotentialen för vår europeiska digitala ekonomi. Sedan strategin lanserades 2015 har ett 30-tal initiativ, varav ett tjugotal lagförslag, lagts fram i rask takt. Strategin börjar nu ge konkreta resultat, som avskaffandet av roamingavgifter för slutkunder. Men de flesta förslagen förhandlas fortfarande. Det återstår alltså en hel del arbete för att nå överenskommelser i liggande förslag samt ge medlemsstaterna möjlighet att implementera dem, innan strategin blir verklighet. Dagordningspunkten följer direkt på Europeiska rådets möte och det digitala toppmöte som hölls i . förväntas, liksom vid tidigare tillfällen (, ), mana till att den digitala inre marknadsstrategin ska slutföras enligt plan till , och peka på ett flertal prioriterade frågor inom ramen för strategin samt för digitala framtid. Förslag till svensk ståndpunkt: EU behöver på bästa sätt dra nytta av digitaliseringens möjligheter. Regeringen har därför välkomnat den digitala inre marknadsstrategin, liksom kommissionens fortsatt ambitiösa arbete med strategin i syfte att fortsätta fördjupa och förbättra den inre marknaden. En inre marknad som till fullo drar nytta av digitaliseringens möjligheter har stor potential att bidra till hållbar tillväxt och konkurrenskraft. Regeringen välkomnar de framsteg som gjorts och betonar vikten av att den digitala inre marknadsstrategin fullbordas , utan att kvaliteten på lagstiftningen åsidosätts, liksom att utrymme sedan ges till medlemsstaterna för genomförande av och anpassning till strategins åtgärder, för att den digitala inre marknaden ska bli verklighet med konkreta resultat till nytta för medborgare, konsumenter och företag. Regeringen anser att den digitala inre marknaden ska vara öppen mot omvärlden och främja fria, gränsöverskridande dataflöden. Regeringen välkomnar kommissionens presenterade förslag för att främja fria dataflöden på den inre marknaden. Datum för tidigare behandling i : Stategin var senast föremål för information i och samråd i respektive inför KKR . Fortsatt behandling av ärendet: Strategin är en av prioriteringar, och de digitala frågorna har fått ökad uppmärksamhet under esternas starkt digitalt präglade ordförandeskap. Parallellt med att förhandlingsarbetet fortgår för ett flertal åtgärder som ryms inom strategin väntas i sina slutsatser åter betona vikten av att strategin slutförs till . Eventuellt är ytterligare ett par initiativ att vänta från kommissionen inom ramen för strategin . Faktapromemoria: Kommissionens förslag för digital inre marknad sammanfattas i sin helhet i Faktapromemoria /15:FPM35. Cybersäkerhet 2.0: Uppföljning från Europeiska rådets möte och digitala Toppmötet i Ansvarigt statsråd: , Förslagets innehåll: presenterade kommissionen ett s.k. cybersäkerhetspaket. Cybersäkerhetspaketet består av flera åtgärder för att bygga en stark cybersäkerhet i EU, till exempel en rekommendation om samordnade insatser vid storskaliga cyberincidenter, certifiering av it-säkerhetsprodukter och tjänster, och effektiv implementering av det centrala och för viktiga EU-direktivet om åtgärder för en hög gemensam nivå av säkerhet i nätverk och informationssystem, det s.k. NIS-direktivet, samt även ett utökat och permanent mandat för Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet, . Paketet innehåller även ett strategiskt dokument, sprunget ur översynen av , och lägger grunden för EU:s fortsatta cybersäkerhetsarbete. Det strategiska dokumentet syftar till att bättre rusta EU för att bemöta cyberhot. Målet är att bygga upp högre resiliens och strategiskt oberoende, öka den tekniska kapaciteten och förbättra kompetensen samt bidra till att bygga upp en stark inre marknad. Initiativen och förslagen presenteras inom ramen för tre huvudområden (1) bygga upp EU:s resiliens mot cyberangrepp, (2) skapa effektiva avskräckningsmedel mot cyberbrott, och (3) stärka det internationella samarbetet om cybersäkerhet. Förslag till svensk ståndpunkt: nationella informations- och cybersäkerhetsstrategi (Skr. 2016/2017:213) innehåller ett avsnitt om stärkta internationella samarbeten som betonar att frågorna i allt större utsträckning blir del av utrikes- och säkerhetspolitiken. Regeringen är positiv till ett fortsatt starkt och proaktivt EU-arbete på området. Regeringen ställer sig generellt positiv till fortsatta satsningar inom EU och framförallt till det samarbete som sker inom ramen för EU-direktivet om åtgärder för en hög gemensam nivå av säkerhet i nätverk och informationssystem, NIS-direktivet. De åtgärder som meddelandet innehåller bör därför inte avleda resurser från pågående processer inom NIS-strukturen. har generellt även en budgetrestriktiv hållning. Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: Det estniska ordförandeskapet har aviserat att de avser ta fram rådsslutsatser för att uttrycka rådets stöd för det strategiska meddelandet som syftar till att bättre rusta EU för att bemöta cyberhot. Arbetet med detta har inletts i rådsarbetsgrupp HWP Cyber. Ordförandeskapet kommer att ta resultaten av den politiska diskussionen till rådets slutsatser om cybersäkerhet som förbereds inför Allmänna rådets (GAC) möte . Kommissionen har aviserat att förhandlingar om det s.k. cybersäkerhetsakten kommer att inledas . Faktapromemoria: NIS-direktivet – EU-direktiv om åtgärder för en hög gemensam nivå av säkerhet i nätverk och informationssystem, 2012/13:FPM68. 6. a) Praktiska steg för att uppnå nästa generations anslutning Förslagets innehåll: En av de pågående förhandlingarna inom DSM-strategin är översynen av för elektroniska kommunikationer. Ett element i förslaget är stärkt samordning och harmonisering av förvaltningen av radiofrekvenser (spektrum) i EU, i syfte att tillgodose de behov som finns för införande och utbyggnad av 5G. 5G är mobilt bredband som kan ge möjligheter till gigabit-hastighet, hög tillförlitlighet för applikationer som t.ex. självkörande bilar, eller stödja en stor mängd enheter, vilket är viktigt för att kunna utveckla Sakernas Internet-tjänster (Internet of Things). b) ministerdeklaration om e-förvaltning och det digitala östliga partnerskapet Ansvarigt statsråd: om e-förvaltning: Östliga partnerskapet om den digitala ekonomin: Förslagets innehåll: antogs en ny ministerdeklaration på temat e-förvaltning i av EU:s medlemsländer och EFTA-länderna. Den s.k. Tallinndeklarationen om e-förvaltning togs fram under det estländska ordförandeskapet och ger uttryck för en gemensam inriktning gällande hur signatärerna ska arbeta med att digitalisera sina respektive offentliga förvaltningar. De mål och områden deklarationen pekar ut för fortsatt arbete är: att digitalt tjänster ska ses som förstahandsval i kontakten med privatpersoner och företag (digitalt först), att om möjligt återanvända uppgifter istället för att begära samma uppgifter från privatpersoner och företag (endast en gång-principen), stärkt säkerhet och tillit, förbättrad öppenhet och transparens och ökad interoperabilitet mellan it-lösningar. Det Östliga partnerskapet om den digitala ekonomin är ett samarbete för att utöka fördelarna med den inre digitala marknaden till de Östliga partnerskapsländerna (, , , , och ). Under ett ministermöte i antogs en deklaration på området som ger uttryck för en gemensam inriktning för det fortsatta samarbetet. De områden som berörs av deklarationen är bl.a. regler för elektronisk kommunikation och infrastruktur, tillit och säkerhet i den digitala ekonomin, e-handel, digital kompetens, innovation med ICT och e-Hälsa.