rfr · H40WRFR19 · 2017-01-01 00:00:00 — Offentlig utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Riksdagstryckeriet, , 2017 höll finansutskottet en öppen utfrågning i om Finanspolitiska rådets , med professor , Finanspolitiska rådets ordförande och finansminister . I det följande redovisas en utskrift av de stenografiska uppteckningar som gjordes vid utfrågningen och de bilder som föredragshållarna visade under sina presentationer. Stenografisk utskrift från den offentliga utfrågningen , kl. 9.00–11.00 –Professor , Finanspolitiska rådets ordförande Ordföranden: är slagen lite drygt 9.00. Alla är hjärtligt välkomna till finansutskottets öppna utfrågning med anledning av Finanspolitiska rådets . Den är en del av uppföljningen av den förda finanspolitiken men också en del av utskottets beredning av regeringens ekonomiska vårproposition som vi populärt kallar för vårbudgeten. Dagens utfrågning kommer att gå till på så sätt att rådets ordförande inleder och presenterar rådets rapport. Därefter får finansministern möjlighet att kommentera, och sedan blir det tid för frågor från utskottets ledamöter och ersättare. Först går ordet till , som är välkommen hit. , : Vi är tacksamma för att få chansen att komma hit och presentera rapporten och också att få frågor från utskottets ledamöter och förhoppningsvis diskussion. Årets rapport handlar egentligen om fyra olika saker. Jag ska presentera tre olika saker här på skärmen. Den första avdelningen gäller finanspolitiken. Där konstaterarvi först attvi befinner oss i en högkonjunktur. Vi har varit i en högkonjunktur i ett , och vi ser framför oss ett par goda år till. Vi ser också att resursutnyttjandet blir alltmer ansträngt. Vi har några siffor här som visar på hur läget ser ut. På översta raden ser ni vårpropositionen där regeringen tror årets tillväxt blir . Vad KI och tror omläget är ungefär likadant, . Även , 2018, verkar bli ett bra ekonomiskt år. Kanske lika intressant är siffrorna för bnp-gapet, ett mått på resursutnyttjandetiekonomin.Depositiva siffrornavisarattresursutnyttjandetliggeröver vad som är långsiktigt hållbart. Vi har en högkonjunktur. Regeringen säger att gapet är medan KI och har tydligt högre skattningar av resursutnyttjandet, bnp-gap på och . I det här läget kan vi konstatera att det strukturella sparandet, det konjunkturjusterade sparandet, ligger tydligt under vad gällande överskottsmål kräver trots att ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. Vi konstaterar att i detta läge väljer regeringen att fatta beslut om försvagningar av de offentliga finanserna med totalt . STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Denhärbildenvisarhurdetserutmedhjälpavstaplar.Omnitittarpå2017 ser ni att både det strukturella och det faktiska finansiella sparandet beräknas ligga på av bnp . Det kommer även att ligga , som ju är målet för sparandet över en konjunkturcykel. Viutvärderarfinanspolitikenefterdetstrukturellasparandet,somgerögonblicksbilden av var ekonomin befinner sig när det gäller sparandet. Men vi tittar också bakåt för att se hur överskottsmålet har uppfyllts. Den här bilden visar vad som har varit för handen . Om ni tittar på kurvan 2016 ser ni att kurvan ligger på ett värde på minus 0,5. Det betyder att den åttaårsperiod som slutar har ett genomsnittligt finansiellt sparandepåminus0,5procent.Detäralltså1½procentunderöverskottsmålet. Det är alltså perioden –2016. Går vi till vänster på kurvan ser vi att för varje åttaårsperiod bak till 2012 har det varit på samma sätt. Sparandet ligger under överskottsmålet. Går vi framåt den streckade linjen ser vi att det kommer att vara fallet till periodens slut , för den period som vi har prognoser. Även där ligger sparandet under det gällande överskottsmålet, ska jag tillägga. Vi menar att den bild som jag ger här av det strukturella sparandet och det finansiella sparandet inte är förenlig med det finanspolitiska ramverket. Jag går över till arbetsmarknaden som är ett stort problem i svensk ekonomi, som vi väl känner till. Vi konstaterar först att har ett högre arbetskraftsdeltagande och en högre sysselsättningsgrad än alla andra EU- länder. Det ser vi på den här bilden. Om ni tittar på den röda stapeln längst till höger ser ni att arbetskraftsdeltagandet ligger på , och sysselsättningsgraden ligger på ungefär 75–. Det är bäst i EU. Snittet ges av den gula stapeln. Det ska vi naturligtvis vara glada och tacksamma för. Det stora problemet är att det finns betydande skillnader i sysselsättning och arbetslöshet mellan personer som är födda i och framför allt personer som är födda utanför . Den här bilden visar i siffror vad det är frågan om. Den svarta kurvan visar inrikesföddassysselsättningsgrad.Detäralltsåiprocentavåldersgruppen16– . Där har vi en sysselsättningsgrad på . Det är väldigt högt. Tittar vi på utomeuropeiskt födda, den röda kurvan, ser vi att där ligger sysselsättningsgradenpåknappt70procent.Detär20procentenhetersskillnad mellangrupperna.Detärfördemsomhargymnasialutbildning.Detsersämre ut för dem som har högst grundskoleutbildning, förgymnasial utbildning. Här har vi en bild på hur det ser ut med arbetslösheten. För infödda ligger arbetslösheten väldigt lågt – den ligger någonstans mellan 3 och 4 pro- cent,somniseravdensvartakurvan–medanmänniskorföddautanförEuropa har en arbetslöshet på . Det är väldigt mycket högre. Skulle jag visat en bild på folk som har lägre utbildning, alltså grundskola eller lägre, skulle arbetslöshetssiffran legat på för den gruppen. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vi menar att det är ett mycket stort problem. Det kanske är det största pro- blemet i svensk ekonomi. Det är också ett problem som har många andra di- Det är ett socialt problem och ett politiskt problem. lösningen är att gå vidare på samma väg som , det vill säga mer utbild- ning och mer av subventionerade anställningar. Vi menar också att man måste pröva en tredje väg, ett tredje slag av åtgär- Det är det som är aktuellt i debatten, nämligen enklare jobb för människor som har lägre kvalifikationer och utbildning. Det framförde vi redan i förra löner efter det, det vill säga löner som ligger under dagens minimilöner. När det gäller regeringens arbetslöshetsmål, som är att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020, menar vi att det inte är möjligt att uppnå. bland annat på att vi räknar heltidsstuderande ungdomar somsöker arbete som Sedan är det naturligtvis den stora vågen av asylinvandrare de sen- aste åren där det kommer att ta innan de kommer ut på arbetsmark- naden som gör att jag tror att det i praktiken är omöjligt att nå målet. Vi menar att ett bättre mål vore att sätta upp sysselsättningsmål för särskilt utsatta grupper – det gäller asylinvandrare, unga lågutbildade och långtidsar- betslösa – och inte ha ett mål som gäller för hela arbetsmarknaden och i ar- Slutligen ska jag säga några ord om regeringens prognoser. inte bara den här regeringen utan alla regeringar och också regeringen som Vi har gjort en undersökning över för att kunna få statistiskt säkra mått på prognosfel och så vidare. Det är inte regeringen som gör prognoserna, utan det är tjänstemännen i . Vi konstaterar först att regeringens prognoser för viktiga makrovariabler har varit mindre träffsäkra än . Det finns en tendens till att överskatta tillväxten och offentligt sparande och att underskatta arbetslös- Det ser vi på den här bilden. De gula kurvorna är regeringens prognoser tre år framåt – t+1, t+2 och t+3. Tittar vi på bnp-tillväxten ser vi att felet är större. Kurvan ligger över svarta kurva. När det gäller arbetslösheten, till höger, ser vi att regeringens prognoser är lägre än vad som faktiskt blir fallet och att gapet ökar jämfört med När det gäller sparandet, både det finansiella sparandet och det strukturella sparandet, ser vi att regeringen tenderar att överskatta sparandet . kanske ska tillägga här att det inte gäller den nuvarande regeringen, som har underskattat sparandet särskilt . Här har vi en annan bild på potentiell bnp och bnp som visar det jag sa tidigare men i absoluta tal. ligger bnp på ungefär 4 400 miljarder. ska titta på här är dels regeringens prognoser, dels KI:s prognoser år för år. Om vi tittar på 2017 ser vi att staplarna är lite längre för regeringen i bud- Det betyder att regeringen skattade tillväxten 2017 nå- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN got högre än . Går vi vidare till höger ser vi att det är genomgående på det sättet. Både faktisk och potentiell bnp överskattas relativt , men vi såg också att båda tenderar att överskatta utfallet. Det här är naturligtvis problematiskt. Vi vill ha så träffsäkra prognoser som möjligt för att kunna anpassa politiken till verkligheten. Det är också problematiskt på det sättet att när man överskattar potentiell bnp tenderar det strukturella sparandet att skattas som högre än vad det egentligen är. Vi utvärderar finanspolitiken efter det strukturella sparandet, så det är problematiskt. Det påverkar även hur regeringen sätter utgiftstaken. Om det är så att man siktar på att ha utgifter som en viss andel av bnp, vilket regeringen har sagt att man skulle göra, kommer det verkliga utfallet att kanske bli något högre som andel av bnp än vad man menar att det ska vara. Här ser vi att i den svarta kurvan är regeringens uppskattning av var budgettaket ligger i förhållande till bnp. Ni ser att den kurvan ligger under den gula kurvan som är i enlighet med KI:s uppskattning. KI har alltså en lägre uppskattningavbnp.Därförhamnarutgiftsandelenhögreiförhållandetillbnp. Det var vad jag hade att säga. Ordföranden: så mycket. Jag ger ordet till finansministern för kommentarer. Finansminister : Tack för möjligheten att komma hit och kommentera. Jag ska börja med en kommentar på det sista som sa. Du sa att regeringen låg lägre i förhållande till KI i prognosen för bnp om tre . Både och jag vet att vi inte har någon aning om hur bnp faktiskt utvecklas under de tre fyra åren. Det enda vi vet är att det inte kommer att bli vare sig somregeringen eller somKI säger. Däremot är det viktigt att ha fokus på att göra så bra prognoser som möjligt. Jag kommer att återkomma till det . Jag tänkte göra en liten inledning och sedan kommentera några av de övergripande slutsatserna. Det är flera aktörer som utvärderar regeringens politik. Det är bra att vi får höra synpunkter från många olika aktörer. Vi har EU, och . I har vi också ESV, IFAU, , RiksrevisionenochFinanspolitiskarådet.Detärenuppsjöavuppföljningarav regeringenspolitik.Detärnaturligtvisbra.Detärviktigtatthaensådanextern uppföljning och bra att få olika input. Mot den bakgrunden välkomnar vi årets rapport från . Det kan också vara bra att påminna om vad en del andra aktörer säger om regeringenspolitik.TillexempelInternationellavalutafonden,OECDochEU- kommissionen gör en helt annan bedömning av regeringens finanspolitik än vad gör. IMF, och menar att regeringen på ett väl avvägt sätt har hanterat inte minst de ökade kostnaderna för migrationen men också generellt sett. De gör en annan bedömning än den som gör. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Jag tänkte kommentera synpunkterna och slutsatserna utifrån tre olika de- lar: finanspolitik, arbetsmarknad och prognosutvärderingen. Om vi börjar med finanspolitiken gör bedömningen att överskottsmålet inte uppnåddes 2006–2015 även om man tar hänsyn till finanskrisen och den lågkonjunktur som följde under finanskrisen. jag själv att det är viktigt att modifiera den kritiken. När det gäller de överskott man hade 2007 och 2008 använde man under själva finanskrisen den styrkan i ekonomin till att ge skjuts åt den ekonomiska Det tycker jag var väl avvägt och föredömligt gjort. Däremot är jag väldigt kritisk till utvecklingen och 2014. ett strukturellt underskott på av bnp. Det innebar att vi hade glidit rejält av banan i förhållande till överskottsmålet. Det var under slutet av förra mandatperioden som enligt min bedömning misstagen gjordes av den Vi tittar på vad som har hänt när det gäller förändring av det strukturella Det strukturella sparandet är alltså när man har rensat bort konjunkturen från sparandet. Det är så här sparandet ser ut, och här har vi förändringarna mellan åren. Det man ser på den här bilden är det strukturella sparandet. Det är inte bara det att konjunkturen ser bättre ut, utan också det konjunkturjusterade sparandet har förbättrats avsevärt. bättrats sammantaget under den här mandatperioden. mer än det som rekommenderade i början av mandatpe- Deras bedömning var att det strukturella sparandet borde öka med un- gefär 1/. Sedan har det ökat betydligt mer än så. på hur man tolkar det finanspolitiska ramverket, det vill säga hur lågt struktu- rellt sparande man menar att man bör ha i en lågkonjunktur. Det vi ser är en kraftig förstärkning av det strukturella sparandet, det som även tar hänsyn till att man räknar bort konjunktureffekterna. Om man tittar på sparandet ser vi att i bedömningen har vi nu över- skott i de offentliga finanserna under hela mandatperioden. Vi ser ett kraftigt stigande överskott i takt med att ekonomin växer. påpekar ser vi dock en liten dipp 2017. Det beror i hu- vudsak på tillfälliga faktorer. Tittar man på det migrationsjusterade sparandet 2017 är det inte 0,3 utan 0,7. Där ligger vi även strukturellt nära överskottsmålet och då är det migrations- justerade sparandet beräknat ganska extremt. Då justerar du bara för kostna- derna för de som kom utöver det dubbla historiska genomsnittet. det genomsnittliga antalet asylsökande och justerade för dekostnaderna skulle vi vara på 1 procents sparande också . STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det är i huvudsak tillfälliga faktorer. Det är en del investeringar som sker 2017. Sedan ser vi hur ekonomin blir något mer normal och utvecklas starkt . Vi ser också att det är väldigt stora marginaler till det nya överskottsmålet som kommer att införas . Minbedömningärattdetmotdenhärbakgrundenintehadevaritvälavvägt att genomföra omfattande besparingar för att få upp det strukturella sparandet givet att det i huvudsak beror på tillfälliga faktorer. Det somregeringenkanskeihuvudsakinteskullehagenomförtvarde10välfärdsmiljarderna som var den stora permanenta satsningen i budgeten . Min bedömning är att det var en väl avvägd politik givet de ökande kraven på kommunerna i takt med att befolkningen växer väldigt kraftigt och det ansvar de har inte minst för att ta hand om nyanlända barn i våra förskolor och skolor. Det var en väl avvägd politik givet det ekonomiska läget och hur vi ser att det växer framöver men också mot bakgrund av det statsfinansiella läget i . NågotsomjaghadetycktvaritintressanthärfrånFinanspolitiskarådethade varit om man hade kunnat ha lite mer diskussion omvad som är en väl avvägd policymix. Det är ett väldigt fokus på att vi bör öka det finansiella sparandet men inte en diskussion om vad det i så fall skulle innebära för räntepolitik och vilka risker det i så fall skulle kunna skapa i ekonomin. Diskussionen om policymix är lite svår för mig att ta eftersom det kan låta som att jag lägger mig i politik, och då sitter där och skulle tycka att det eventuellt skulle föranleda en KU-anmälan. Jag får hålla tungan rätt i mun. Men jag tänker själv att det hade varit intressant om hade kunnat ha en sådan policymixdiskussion. Omvi tittar på arbetsmarknaden påpekar helt korrekt, och här delar jag helt synen på problembilden, att vi har en väldigt hög sysselsättningsgrad i . Vi har låg arbetslöshet för människor som är födda i . Vi har också låg arbetslöshet för människor som har gymnasieutbildning eller mer. Men vi har ett problem för människor att komma in när det gäller framför allt människor födda utanför eller utanför och med kort utbildning. Det är också därför regeringen jobbar hårt med frågan. Det handlar om ett kunskapslyftsomfulltutbyggtkommerattinnebära70 000utbildningsplatser. Det handlar bland annat om möjligheten att läsa in en gymnasieutbildning teoretiskt. Vi bygger också ut yrkesvuxplatserna ganska omfattande. Vi bygger ut folkhögskolorna och också den högre utbildningen. Det är också viktigt att det ska vara billigt för arbetsgivare att anställa människor som står långt från arbetsmarknaden. Om de inte har den produktivitet som den svenska lönenivån implicerar behöver man göra det billigare för arbetsgivare att anställa de personerna. Där har vi ett antal subventioner somgör detta. Det finns en kritik från arbetsgivare att de är krångliga att använda. Det är precis därför vi nu ser över de subventionerna för att göra det enklare och STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN kanske också mer attraktivt för arbetsgivare att använda de olika formerna av Här har vi också infört extratjänster i välfärden som är ett sätt att helt kost- nadsfritt för kommuner och landsting kunna anställa människor som står långt från arbetsmarknaden och då kunna dela upp de arbetsuppgifter som till ex- empel en undersköterska har. De delar av hennes eller hans arbetsuppgifter som kräver en utbildning behöver naturligtvis undersköterskan utföra. mot de enklare arbetsuppgifterna bör en person som kanske står längre från arbetsmarknaden och inte har den utbildningen kunna utföra. Jag tänker till exempel på . När man kommer till en äldre ska ordinarie hemtjänstpersonal, ofta en utbildad undersköterska, kunna komma. Men man ska kunna ha med sig en person som inte har bott särskilt länge i kanske kan sköta städningen och gå och handla medan den som är utbildad kan hjälpa till med dusch, medicin men kanske också ha tid att sitta ned vid köksbordet, dricka kaffe och ha ett samtal. Det är bättre för den äldre som får Det underlättar arbetet för den ordinarie personalen. ger också en fot in på arbetsmarknaden för en person som kanske är ny i Sve- Det är så extratjänsterna ska fungera. Vi ser nu hur de ökar i antal. pas att kommuner och landsting kommer att i än större utsträckning använda Därutöver har vi snabbspåren som är en fantastisk möjlighet för människor som kommer hit med yrkeserfarenhet att komma in på arbetsmarknaden. behöver bli fler. Moderna beredskapsjobb i statliga myndigheter är också ett Validering behöver förbättras, och sfi byggas ut. Vi har också gjort en reform Vi har avskaffat vårdnadsbidraget, som var ett sätt att låsa in framför allt kvinnor utanför arbetsmarknaden. Vi förändrar också föräldraförsäkringen på ett sådant sätt att det snabbare gör att framför allt nyanlända kvinnor ska komma ut på arbetsmarknaden. När det gäller lönenivåer är det, som tar upp i sin rap- port, inte på det sättet i att det är som sätter löner. tycker inte att det bör vara på det sättet heller. Det är en fråga för parterna. har kommit med en förhandlingsinvit till , just för att dis- kutera hur man snabbare ska kunna få in inte minst nyanlända på arbetsmark- har inte svarat på den inviten. digt bra om man kunde börja förhandla om de frågorna, för att underlätta för människor att komma in. Jag hoppas att den typen av förhandlingar snart kan komma till stånd. menar att vi borde fokusera tydligare på just de grupper som står lite längre bort från arbetsmarknaden. Om regeringen ska nå sitt arbetslöshetsmål kom- mer vi att behöva fokusera på människor somhar låg utbildning, unga somhar STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN svårt att komma in eller nyanlända – samma grupper som rådet lyfte fram. De grupperna behöver tydligt fokus för att vi ska nå målet – så jag är inte säker på att en omformulering av målet skulle styra politiken i en annan riktning än nuvarande målformulering gör. Jag tror inte att det skulle spela särskilt stor roll i sak för politikens utformning att ändra målformulering. Det är också viktigt att påminna om det somHarry säger, att det finns saker som är problematiska men också en del som går åt rätt håll. Ni ser nu en bild på två diagram, och diagrammet till vänster handlar om arbetskraftsdeltagande.Härhändernågotväldigtintressant.Den mörkblålinjenärarbetskraftsdeltagande för inrikes födda personer, och den grå linjen är arbetskraftsdeltagande för utrikes födda personer. Vi kan se att arbetskraftsdeltagandet för utrikes födda har ökat kraftigt. står alltså en betydligt större andel av utrikes födda till arbetsmarknadens förfogande . Det är oerhört positivt. Men det gör också att arbetslöshetssiffrorna ser högre ut än de annars hade varit. Men vi vill inte trycka ned arbetslöshet genomatt människor inte ska stå till arbetsmarknadens förfogande. Det här är ändå någonting positivt. Den andra bilden visar sysselsättningsgraden på lite olika sätt. Den grå överstalinjenvisarsysselsättningsgradförinrikesföddamän.Nästalinjevisar att inrikes födda kvinnor har en väldigt hög sysselsättningsgrad. Sedan ser vi den ljusblå linjen som visar utrikes födda män, som har lägre sysselsättningsgrad än inrikes födda. Och sedan ser vi den gröna linjen som visar sysselsättningsgrad för utrikes födda kvinnor. Där är det en ganska tydlig kurva uppåt. Det är väldigt positivt och en utveckling som vi verkligen behöver hålla i. Det är viktigt för jämställdheten i att både män och kvinnor jobbar. Då behöver sysselsättningsgraden för utrikes födda kvinnor verkligen stiga. Här ser vi att det har hänt en hel del. Det är oerhört positivt. Det är också viktigt att bära med sig att vid en jämförelse med resten av EU ligger sysselsättningsgraden för utrikes födda kvinnor i ungefär i linje med sysselsättningsgraden för kvinnor i EU som helhet. Den genomsnittliga sysselsättningsgraden för kvinnor i hela EU ligger alltså på ungefär samma nivå som sysselsättningsgraden för utrikes födda kvinnor i . Det är ingenting som vi ska vara nöjda med på något sätt. Men det är viktigt att ha med perspektiven när man tittar på det här. Det viktigaste att ha med från den här bilden är att sysselsättningsgraden för utrikes födda kvinnor stiger. Vi ska fortsätta jobba så att den kurvan fortsätter uppåt. När det gäller prognosutvärderingen tog upp bnp-gapen. Det är viktigt och bra att tittar på det. Jag vill bara påminna om att den här regeringens bnp-gap ser väsentligt annorlunda ut än den förra regeringens. På bilden som visas kan man se skillnaden på hur regeringen ser på bnp-gapet jämfört med , som är de grå staplarna, och , som är de mörkblå staplarna. Vi kan se att för såväl 2015 som 2016 och 2017 har regeringen en något annorlundabedömningavbnp-gapen.Mendet ärintei närhetenavhur detsåg 2013 och 2014. Den extrema bedömning som dåvarande regering gjorde av bnp-gapen kanske var en av anledningarna till att man använde mer pengar än STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN vad som fanns i de två budgetarna. Det kan vara en viktig orsak till att vi 2014 halkade så långt från banan vad gäller överskottsmålet. Jag ska säga någonting om framskrivningsmetod och kommer att ta både den nuvarande och den tidigare regeringen lite i försvar. prognoser bygger det som vi lägger på bord på oförändrad politik. Vi gör alltså en prognos i budgeten utifrån de förslag som vi lägger fram i den budgeten och ingenting annat. Det har varit praxis . lägger fram budgeten utgår vi från de förslag som ligger i den budgeten. gnosen lägger vi inte in förslag som framtida regeringar kan tänkas lägga fram och som eventuellt kommer att fatta beslut om . alltså bara med den politik som ligger i budgeten som budgeten av- randet bara är väntevärdesriktig för . Med den här metoden ska prognosen för det finansiella eller det strukturella sparandet för åren därefter inte vara väntevärdesriktig. Regeringar och riksdagar kommer nämligen att fatta nya beslut om reformer . Det beskrivs tydligt i rege- ringens budget att man gör på det sättet. Det har blivit en viss förvirring i debatten när det gäller det här. sionen har också hjälpt till med den förvirringen, när de har sagt att det fattas 50 miljarder framöver som kommunerna skulle behöva. Men det beror ju på att regeringen inte har fantiserat ihop att framtida riksdagar kommer att fatta beslut om de pengarna, precis enligt gällande praxis. Det finns däremot ett