rfr · H50WRFR2 · 2017-10-17 00:00:00 — Vissafunktionsnedsättningarökarmedstigandeålder.LikaUnikaframhåller att detta är en förklaring till att andelen syn- och hörselskadade är låg i diagrammet,eftersomdessafunktionsnedsättningarblirvanligarejuäldreman blir.71 3.1.3 Andelen unga med funktionsnedsättning varierar mellan länen Antalet unga med en funktionsnedsättningskod av det totala antalet inskrivna i åldersgruppen varierar över landet om man jämför statistik över länen. I genomsnitt för åren 2011–2016 var andelen unga med en funktionsnedsättningskod , se diagram 1 och figur 1 nedan. I var andelen lägst (14,) och i var andelen högst (24,) när man jämför antalet unga med en funktionsnedsättningskod med det totala antalet inskrivna unga i länet.72 70Intervju med forskarevid iHalmstad 2017-04-28.Cirka 30 procent av eleverna somärfödda1982ellersenare medintellektuellfunktionsnedsättningsomgickutgymnasiesärskolan –2011 var inskrivna på Arbetsförmedlingen . Detta framkommer i en specialbearbetning av dataregistret Hurpid (on Pupils with Intellectual Disability) av forskare vid . 71Intervju med Lika Unika . 72I jämförelse med befolkningen av unga i länet blir resultatet ett annat eftersom andel inskrivna av befolkningen också varierar i de olika länen. UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNING SOM MEDFÖR NEDSATT ARBETSFÖRMÅGA Figur 1 Andelen unga med en funktionsnedsättningskod per län Antalet inskrivna unga (16–) med en funktionsnedsättningskod av totalt antal inskrivna unga i genomsnitt –2016, i procent 17–19 14–16 Källa: Bearbetning av statistik från Arbetsförmedlingen. I de fyra kommuner där fallstudierna i utvärderingen gjordes såg utvecklingen av antalet inskrivna unga med en funktionsnedsättningskod över åren 2011– 2016 ut så här: Tabell 2 Antal unga med en funktionsnedsättningskod Antal unga (16–) –2016 Källa: Arbetsförmedlingen. Se bilaga 6 för data i övriga kommuner. ArbetsförmedlareiLinköpingframhållerattenavförklaringarnatillattantalet unga med en funktionsnedsättningskod sjönk 2015 och 2016 var att koden för socialmedicinska arbetshandikapp försvann . Det var ett sätt för vissa unga kriminella att få in en fot på arbetsmarknaden. UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNING SOM MEDFÖR NEDSATT ARBETSFÖRMÅGA kan förmedlingen inte längre bevilja anställning med lönestöd för dessa ungdomar om de inte har någon annan funktionsnedsättning.73 StockholmsstadmenarattStockholmslänärbrapåattdiagnostisera,vilket kan bidra till att fler unga får en funktionsnedsättningskod.74 Det kan enligt finnas flera förklaringar till detta. Attention arbetar aktivt med att få medlemmar, och deras syn är att alla som har behov av att få en diagnos ska kunna få en. Föräldrar kan också ligga på för att deras barn ska få en diagnos och sedan tillgång till stöd. kan också ha mer resurser för diagnostisering än andra län i Sverige.75 I tar det, enligt en arbetsförmedlare i , att få adhd-diagnoser genom . är väntetiden ett år.76 Detta kan bidra till att tidendet tar för en arbetssökande att få en funktionsnedsättningskod förlängs. Arbetsförmedlingen i har fått signaler från skolan om att de neuropsykiatriska diagnoserna har ökat markant. När 16–17-åringar hoppar av gymnasiet har de vanligtvis någon form av neuropsykiatrisk diagnos.77 Detta är en möjlig förklaring till att antalet unga med en funktionsnedsättningskod ökade i –2016. Arbetsmarknadsenheten vid stad upplever att det är fler ungdomar med funktionsnedsättning som behöver stöd än tidigare, vilket statistiken visar. Arbetssökande står enligt arbetsmarknadsenheten generellt längre från arbetsmarknaden . Problematiken för ungdomarna är mer komplexa, och det blir tyngre att jobba med dessa ungdomar. Eleverna mår också sämre än tidigare.78 Till viss del har antalet unga med en funktionsnedsättningskod påverkats i av att funktionsnedsättningskoden för socialmedicinskt arbetshandikapp försvann och inte ersattes fullt ut av den nya koden. Det skapar enligt arbetsförmedlaren t.ex. problem för de som tidigare haft den gamla koden, men som inte har missbruks- och beroendeproblematik. Det innebär också att de som har en problematisk social situation inte längre får någon kod. För dessa finns det därför inget underlag, och då tar det att utreda om dessa individer behöver stöd.79 73Intervju med arbetsförmedlare vid Arbetsförmedlingen i . 74Enligt en undersökning av hade av tonåringarna i en diagnos inom autismspektrumet , vilket är en kraftig ökning jämfört med . , Autismspektrumtillstånd bland barn och unga i , faktablad 2014 nr 2. 75Intervju med anställd vid . 76Intervju med arbetsförmedlare vid Arbetsförmedlingen i . 78Intervju med stad . 79Intervju med arbetsförmedlare vid Arbetsförmedlingen i . UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNING SOM MEDFÖR NEDSATT ARBETSFÖRMÅGA 3.2 Den arbetssökandes väg till arbete I nedanstående figur illustreras den arbetssökandes (i målgruppen) väg till arbete genomframför allt Arbetsförmedlingens (Af:s) insatser. De fetmarkerade pilarna beskriver den normala vägen för den arbetssökande. I beskrivningen görs ett antal antaganden. Figur 2 Beskrivning av den arbetssökandes väg till arbete Antagande om att alla ungdomar kan och vill söka ett jobb Antagande om att den arbets- att det går att sökande kan få ett jobb utan arbetshjälpmedel och/eller biträde kan tillhandahållas vid behov Aktiviteter som kan pågå under hela processen: -Samverkan mellan parter -Stöd från vården -Stöd från coach -Stöd till arbetshjälpmedel och biträde -Stöd från externa leverantörer 1.Det första antagandet som görs är att alla ungdomar kan och vill söka ett jobb. I verkligheten finns det ungdomar som inte vill söka jobb och de som inte kan söka jobb. Alla ungdomar fångas därför inte upp av Arbetsförmedlingen. En del blir hemmasittare och skriver inte in sig på Arbetsförmedlingen förrän . Andra ungdomar tar del av kommunala insatser, t.ex. daglig verksamhet inom lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. Andra insatser som kommunerna erbjuder inryms i det kommunala aktivitetsansvaret för ungdomar upp till . Det finns även ungdomar som väljer att gå en reguljär utbildning i stället för att söka jobb. 2.Givet det första antagandet är första steget för den arbetssökande att söka ett jobb och bli inskriven på Arbetsförmedlingen. Det finns dock de arbetssökande som själva söker ett jobb och får ett jobb utan att gå via Arbetsförmedlingen. Dessa utgör ett mörkertal i Arbetsförmedlingens statistik. Det initiala underlaget till utredningen eller i vissa fall kartläggningen kan variera. För vissa ungdomar finns gedigna underlag från skolan, och då räcker det med att Arbetsförmedlingen gör en kartläggning. Andra ungdomar saknar helt utredning, antingen för att skolan missat att utreda eller för att föräldrar motsatt sig utredning, och då behöver Arbetsförmedlingen göra en utredning. Arbetsförmedlingens utredning används som underlag för att ge den arbetssö- UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNING SOM MEDFÖR NEDSATT ARBETSFÖRMÅGA kande en funktionsnedsättningskod. Det är frivilligt att samtycka till registrering av kod, men den underlättar för att den arbetssökande ska bli berättigad till särskilda stöd reserverade för personer med funktionsnedsättningar. Efter detta kan den arbetssökande få en subventionerad eller osubventionerad anställning direkt, men det vanligaste är att den arbetssökande först erbjuds en praktikplats. 4.Om det går att hitta en lämplig praktikplats på den lokala arbetsmarknaden erbjuds den arbetssökande en praktikplats i 3–6 månader, ofta med möjlighet till förlängning. För att praktikplatsen ska leda till en subventionerad eller osubventionerad anställning antas att praktikplatsen matchar både den arbetssökande och arbetsgivaren, att arbetsgivaren har möjlighet att erbjuda en anställning och att den arbetssökande genomför sin praktik utan avbrott. I praktiken får många arbetssökande ingen anställning efter avslutad praktik (antingen för att arbetsgivaren eller den arbetssökande inte är intresserad) utan kommer tillbaka till Arbetsförmedlingen som behöver hitta en ny praktikplats eller anställning. Arbetsförmedlingen kan också behöva göra en ny utredning och/eller hitta en ny praktikplats och/eller sätta in andra insatser/aktiviteter för att den arbetssökande ska få en anställning. Arbetsförmedlingen kan i detta steg ta hjälp av andra aktörer för att få arbetssökande ut i arbete; t.ex. gör upphandlingar av och samarbetar med privata aktörer, såsom Peritos och . 5.Om antagandena uppfylls är det vanligast att den arbetssökande erbjuds en subventionerad anställning eller en anställning på . För många arbetssökande med funktionsnedsättningar som medför nedsatt arbetsförmåga är det inte möjligt att få ett arbete utan anställningsstöd. 6.För att den arbetssökande ska få en osubventionerad anställning antas att den subventionerade anställningen kan övergå till en osubventionerad anställning samt att eventuella arbetshjälpmedel och/eller biträde kan tillhandahållas vid behov. I praktiken övergår sällan anställningen till en osubventionerad anställning eftersom arbetsuppgifterna i den subventionerade tjänsten ofta är anpassade och skapade efter vad individen kan göra. För att den arbetssökande ska få ett arbete kan andra aktiviteter/insatser behövas under hela processen. Det kan också behövas exempelvis samverkan mellan kommunen och Arbetsförmedlingen för att ordna praktikplatser på kommunen, utbildningsinsatser, stöd från psykologer och/eller coacher (ar- betsterapeuter,,arbetsförmedlare)samtstöd tillarbetshjälpmedel och biträde. Arbetsförmedlingen köper också in tjänster från externa leverantörer (jämför steg 4). UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNING SOM MEDFÖR NEDSATT ARBETSFÖRMÅGA Konkurrensen på arbetsmarknaden är hård, och det är svårt för arbetssökande med funktionsnedsättningar att få ett arbete som annonseras på den öppna arbetsmarknaden. Tjänsterna som erbjuds på den öppna arbetsmarknaden är dessutomsällananpassadeefterarbetssökandemedsärskildabehovavanpassningar och/eller stöd. Enlösningpå dettaproblemär attarbetsförmedlareaktivtsökerupparbetsgivare för att hitta lämpliga arbetsplatser för praktik och subventionerade anställningar, som passar den arbetssökande. Detta brukar kallas att ackvirera arbeten. Det kan exempelvis handla om att arbetsgivare plockar ihop delar av olika arbetsuppgifter från befintliga tjänster. En arbetsgivare beskriver att de har skapatarbeteförattpassajustderasungdomar.Detärverkligaarbetsuppgifter som normalt ingår som en delmängd i en vanlig tjänst. De har också flexiblare arbetstider för de personer som har svårt att passa tider och komma upp . En av de anställda behöver väckas , annars kan han sova en hel helg.80 3.2.2Beskrivning av olika typer av effekter När man diskuterar vilka effekter arbetsmarknadspolitiska insatser/åtgärder har brukar man tala om olika typer av effekter. Dessa kan delas in i allmänna jämviktseffekter ochprogrameffekter,dvs.effekterfördesominsatsernaärtill för.81 Allmänna jämviktseffekter handlarexempelvisomattarbetsgivareväljeratt anställa en person som har stöd i stället för en person utan stöd, s.k. undanträngningseffekter. Direkta undanträngningseffekter brukar delas in i dödviktseffekter, som innebär att personen som får insatsen skulle ha fått ett jobb ändå (denna effekt innebär alltid en kostnad), och substitutionseffekter, som innebär att en person somfår insatsen ersätter en ordinarie person, dvs. arbetstillfället skulle ha funnits även utan insatsen. Det finns också indirekta undanträngningseffekter, som innebär att lönerna pressas uppåt, vilket leder till att färre får anställning när åtgärden införs. Programeffekterna kan indelas i tre olika typer: 1.Annonseringseffekter innebär att den som ska få insatsens beteende kan påverkasredan innan insatsen startar, t.ex. att personen redanföre insatsen slutar att söka andra jobb. 2.Inlåsningseffekter innebär att personerna som fått insatsen är mindre benägna att söka andra jobb, dvs. 3.Behandlingseffekter innebär att personens jobbchanser ökar till följd av insatsen, dvs. att insatsen fått avsedd effekt. 80Intervju med arbetsgivare i . 81Statskontoret (2011), Subventionerade anställningar. En kartläggning, rapport 2011:34. UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNING SOM MEDFÖR NEDSATT ARBETSFÖRMÅGA I denna utvärdering förekommer framför allt reflektioner kring undanträngnings- och inlåsningseffekter med anledning av de aktuella arbetsmarknadspolitiska insatserna. Vi återkommer till dessa effekter i kapitel 4. 4 Andelen unga med funktionsnedsättningar som går vidare till arbete eller studier I detta kapitel behandlas frågan om varför Arbetsförmedlingens delmål att andelen ungdomar med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga som går vidare till arbete eller reguljär utbildning ska öka inte uppnåtts samt vilka effekter arbetsmarknadspolitiska insatser haft och vilken roll olika faktorer spelat. I måttet ”går vidare till arbete” mäter Arbetsförmedlingen i sin uppfyllelse av delmålet både subventionerade och osubventionerade anställningar. 4.1 Andelen unga i målgruppen som går vidare till arbete eller studier –2016 Andelenungamedenfunktionsnedsättningsommedförnedsattarbetsförmåga som gick vidare till arbete eller studier låg ungefär på samma nivå –2016, vilket innebär att målet inte har nåtts. Dock ökade antalet unga i målgruppenunderhelaperioden,vilketbetyderattfler(mättiantal)ungdomar gick vidare till arbete eller studier. Tabell 3 Andel (%) ungdomar med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga som gått vidare till arbete eller reguljär utbildning Månadsgenomsnitt för åren 2011–2016 Källa: Arbetsförmedlingen. Se bilaga 6 för data i övriga kommuner. 4.1.1 Några inledande förklaringar till att målet inte nåtts Sommarjobb för unga med funktionsnedsättningar är en insats som anordnas av många kommuner. Flera aktörer poängterar att det är en viktig insats som bidrartillattungaimålgruppenfårinenfotpåarbetsmarknaden.82 EnligtLika Unika finns det oroande exempel på kommuner som bytt målgrupp för sina 82 Intervjuer med Arbetsförmedlingen i , i och Lika Unika . ANDEL UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNINGAR SOM GÅR VIDARE TILL ARBETE ELLER STUDIER sommarjobb.Grupperställsmotvarandra,mendetgällerattkunnasehelheten för alla grupper.83 EnSIUS-ansvarigpåArbetsförmedlingenmenarattdetkanvarasvårareatt få ut personer med funktionsnedsättningar på arbetsmarknaden under en högkonjunktur. Små och medelstora företag som under en högkonjunktur går på högvarv uttrycker ibland att de inte har tid med handledning av arbetssökande.84 Privata aktörer menar att Arbetsförmedlingen inte själva får ut alla sina arbetssökande med funktionsnedsättningar och att de därför behöver hjälp av kommersiella partner.85 Enligt har konkurrensen om subventionerade anställningar ökat under de senaste 5–6 åren. Längre tid tillbaka fanns det bara subventionerade anställningar för personer med funktionsnedsättningar. kan även långtidsarbetslösa och nyanlända få subventionerade anställningar. Detsenasteårethargruppennyanländasomärberättigadetillsubventionerade anställningar vuxit kraftigt.86 Lika Unika framhåller att vissa typer av funktionsnedsättningar inte uppmärksammas när de inte nämns i beslutsunderlag och andra sammanhang.87 Detta skulle kunna påverka måluppfyllelsen för dessa grupper. I andelen unga i målgruppen som gått vidare till arbete eller studier ingår inte de ungdomar som tar del av kommunala insatser såsom daglig verksamhet. Det behöver dock inte betyda att dessa ungdomar är overksamma. Kommuner och Landsting (SKL) framhåller att daglig verksamhet med individuell placering kan fungera bra och att deltagarna kan uppleva den dagliga verksamheten som ett ”vanligt jobb”. Det kanske därför inte är givet att de vill bli inskrivna på Arbetsförmedlingen.88 4.1.2Stora skillnader beroende på var i man bor Andelen unga i målgruppen somgått vidare till arbete eller utbildning varierar dock beroende på var iSverigeman bor. I dekommuner somhade 50 eller fler inskrivna unga med en funktionsnedsättningskod 2016 varierade andelen mellan , se figur 3. Observera att 112 kommuner hade färre än 50 inskrivna unga med en funktionsnedsättningskod 2016 och att dessa har exkluderats från figuren (markerat med vit färg).89 83Intervju med Lika Unika . 84Intervju med Arbetsförmedlingen . 85Intervju med Peritos och e-post från . 86Intervju med Arbetsförmedlingen . 87E-post från Lika Unika . 88E-post från SKL . 89Se bilaga 6 för data i samtliga kommuner. ANDEL UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNINGAR SOM GÅR VIDARE TILL ARBETE ELLER STUDIER Figur 3 Andel (%) ungdomar med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga som gått vidare till arbete eller reguljär utbildning per kommun De kommuner som hade färre än 50 inskrivna med funktionsnedsättningskod 2016 är exkluderade (vita) 12,5– 10,0–<12,5 7,5–<10,0 5,0–<7,5 0–<5,0 Källa: Bearbetning av Arbetsförmedlingens statistik. En av förklaringarna till att ökade andelen –2016 (se tabell 3 ovan) är, enligt Arbetsförmedlingen i , att de som har arbetat med unga med funktionsnedsättningar har haft ett nära samarbete med ANDEL UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNINGAR SOM GÅR VIDARE TILL ARBETE ELLER STUDIER specialister och SIUS-konsulenter. Arbetsförmedlarna har arbetat individanpassat och diskuterat frågor med specialisterna varannan vecka.90 I fanns en särskild förmedling somriktadesigtillungamedendokumenteradfunktionsnedsättningsommedför nedsatt arbetsförmåga.91 Detta kan vara en av förklaringarna till att Stockholmharenrelativthögandelsomgårvidaretillarbeteellerutbildning.Enligt anställda vid den särskilda förmedlingen har arbetsförmedlarna där god kunskapomarbetslivsrehabiliteringochfunktionsnedsättningar.Generelltärdock kompetensen och kunskapen om dessa frågor låg bland arbetsförmedlare i , vilket kan leda till att det tar tid innan unga med funktionsnedsättning får den hjälp de behöver om de initialt skriver in sig på en annan förmedling. Placeringen av förmedlingen vid har inneburit att vissa arbetssökande i har haft långt till förmedlingen och har haft svårigheter att ta sig dit (specifikt från ).92 En annan förklaring till att har en relativt hög andel som gått vidare till arbete eller utbildning kan enligt Arbetsförmedlingen Samverkan vara att arbetsmarknadsförvaltning har haft en drivande ansvarig för initiativet till serviceassistenter,93 se avsnitt 2.2.2. I Sundsvall sjönk andelen som gått vidare till arbete eller utbildning under åren2011–2016.Enförklaringtilldettaärenligtförmedlingskontoretattkom- munen av budgetmässiga skäl tog bort de särskilt avsatta sommarjobben för ungamedfunktionsnedsättningarikommunenunder2015och2016.Sommarjobben innebar ofta en möjlighet till förlängd tillfällig anställning, ibland också till en subventionerad tillsvidareanställning.94 En av förklaringarna till att andelen som gått vidare till arbete eller utbildning sjönk i –2016 är enligt förmedlingskontoret att i lades ned . Nedläggningen av har påverkat samtliga på arbetsmarknaden i kommunen, dvs. även unga med funktionsnedsättning. har det också blivit fler som har fått aktivitetsersättning och är inskrivna på Arbetsförmedlingen.95 Fler orsaker till att andelen som gått vidare till arbete eller utbildning inte uppnåtts diskuteras i de följande avsnitten 4.2–4.5. 90 Intervju med Arbetsförmedlingen i . 91Under2017kommerArbetsförmedlingenStockholmSamverkanattorganisatoriskttillhöra en större förmedling med ca 300 anställda. Det är ett led i den stora omstruktureringen av Arbetsförmedlingens kontorsnät i . Intervju med anställda vid förmedlingen . 92Intervju med Arbetsförmedlingen Samverkan och e-post 2017-08- 94Sommaren2017återinfördekommunensärskildasommarjobbförungamedfunktionsnedsättning () där hela lönen betalas av kommunen och Arbetsförmedlingen. Intervju med Arbetsförmedlingen i . 95Intervju med Arbetsförmedlingen i . ANDEL UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNINGAR SOM GÅR VIDARE TILL ARBETE ELLER STUDIER 4.2 Arbetsmarknadspolitiska insatser och program Arbetsmarknadspolitikenanvänderolikainsatserochprogramförattuppnåde arbetsmarknadspolitiska målen. En del av insatserna och programmen är särskiltriktadetillpersonermedfunktionsnedsättningsommedförnedsattarbets- förmåga. Insatserna och programmen har varierat över åren. I tabell 4 presenteras en översikt över de arbetsmarknadspolitiska insatser och program som fannsunderåren2011–2016.Förmerinformationominsatsernaochprogram- men, se bilaga 2. bytte några arbeten med stöd benämning, se bilaga 4. Tabell 4 Arbetsmarknadspolitiska insatser för målgruppen –2016* De insatser som är särskilt riktade till målgruppen är kursiverade Arbete med stöd/subven- Stöd till hjälpmedel på ar- Stöd till personligt biträde Skyddat arbete hos offent- Särskilt stöd vid start av nä- * Arbetsförmedlingen erbjuder förutom de arbetsmarknadspolitiska insatserna även psykosocialt anpassningsstöd. Dessutom finns möjligheten att få ett skyddat arbete hos och särskilda insatser för syn- och hörselskadade. ** räknas validering som ett s.k. arbetsmarknadspolitiskt program, dock skedde validering –2016. Källa: Bearbetning av information i Arbetsförmedlingens Återrapportering och 2017. I Statskontorets kartläggning av subventionerade anställningar 2011 framfördes att de arbetsmarknadspolitiska insatserna för personer med funktionsnedsättning skulle kunna ha olika mål beroende av typ av funktionsnedsättning. ANDEL UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNINGAR SOM GÅR VIDARE TILL ARBETE ELLER STUDIER För de insatser som inriktar sig till personer med funktionsnedsättning behöver därmed arbete utan stöd inte vara det primära målet. I stället är det möjligt att tänka sig flera relevanta mål för denna grupp, bl.a. beroende av orsaken till den nedsatta arbetsförmågan.96 Delaktighetkan varaettmål,ettannatärattsubventionsnivånska minskaöver tid.97 Det framgår inte i strategin för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016 omArbetsförmedlingensdelmål ”att andelen ungdomar med funktionsnedsättning som går vidare till arbete eller reguljär utbildning ska öka” är ett arbete med eller utan stöd, även om Arbetsförmedlingen mäter både subventionerade och osubventionerade anställningar i uppföljningen av delmålet. 4.2.1Framgångsrika metoder inom området En av de särskilda arbetsmarknadspolitiska insatserna för personer med funktionsnedsättningar med nedsatt arbetsförmåga, , bygger på metodiken Supported Employment.Denmetodikenlyfterforskareochandraaktörerinom området ofta fram som framgångsrik för att öka arbetsmarknadsdeltagandet bland personer med funktionsnedsättningar.98 Metoden innebär att den enskilde tillsammans med en arbetsförmedlare eller en jobbcoach arbetar för att hitta en anställning på den reguljära arbetsmarknaden. Rehabilitering och arbetsträning sker sedan under anställningen med personligt stöd från jobbcoach eller förmedlare. Metodens centrala del och framgångsfaktor är det personliga stödet till såväl den anställde som arbetsgivaren för att individen långsiktigt ska kunna behålla arbetet.99 En metod som också lyfts fram som framgångsrik för personer med psykiska funktionsnedsättningar är Individual Placement and Support (IPS) som ärenmetodsomutgårfrånSupported Employment ochsomharettstörrefokus på individen med psykiska funktionsnedsättningar. 4.2.2 Effekter och erfarenheter för personer med funktionsnedsättningar Kunskapsläget om effekter av olika arbetsmarknadspolitiska insatser för personer med funktionsnedsättningar med nedsatt arbetsförmåga är begränsat. Detfinnsenligt Institutetförarbetsmarknads-ochutbildningspolitiskutvärde- ring (IFAU) t.ex. ingen systematisk forskning som har tittat på undanträngningseffekter för den här gruppen. Det är en relativt liten och heterogen grupp 96Statskontoret (2011) Subventionerade anställningar. En kartläggning, s. 33. Arbetsförmedlingen och (2017), Effektutvärdering av insatser för unga med aktivitetsersättning, working paper 2017:2, intervjuer i fallstudierna, se vidare avsnitt 4.2.2. Även instämmer i detta enligt e-post . 99SOU 2012:31, s. 103.