eunbil · H50N48CA7F · 2017-10-02 00:00:00 — Kommenterad dagordning för rådets möte för rättsliga och inrikes frågor (RIF) den 12– Godkännande av dagordningen (Sr , Sr Fritzon) Se bifogad preliminär dagordning. (ev.) Godkännande av A-punktslistan (Sr , Sr Fritzon) Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. Europeiska åklagarmyndigheten: Rådets förordning om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Antagande av Eppo av deltagande medlemsstater vid rådet för rättsliga och inrikes frågor. Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. – KOM (2013) 534 Förslag till förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten, och – Faktapromemoria 2013/14:FPM10. behandlad vid samråd med : , , , , , , , , , , , och . behandlad vid överläggning med, eller information till, riksdagsutskott: JuU), (info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. JuU), (skriftlig info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. KU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU) och (info. underrättade 16 medlemsstater , rådet och kommissionen om att de önskade upprätta ett fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo). Därefter har ytterligare fyra medlemsstater uttryckt sin önskan att delta i upprättandet av det fördjupade samarbetet. antog rådet en allmän inriktning om förordningen om inrättande av Eppo. Det är möjligt för medlemsstaterna att vänta med sin slutliga inställning till förslaget fram till dess att förordningen slutligen antas. Ordförandeskapet förväntas be ministrarna för de medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet för inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) att anta nuvarande förslag till förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo). har intagit ståndpunkten att stå utanför Eppo-samarbetet. Eftersom inte avser att delta i Eppo ska vi inte heller delta i en eventuell omröstning om antagande. utesluter inte ett senare deltagande i Eppo. Frysning och förverkande: Förslag till och rådets förordning om ömsesidigt erkännande av beslut om frysning och förverkande (första behandlingen) (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Kommissionen presenterade sitt förslag till förordning om ömsesidigt erkännande av beslut om frysning och förverkande. Förslaget avses ersätta rådets rambeslut /577/RIF om verkställighet i Europeiska unionen av beslut om frysning av egendom eller bevismaterial och rådets rambeslut /783/RIF om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om förverkande. Båda rambesluten syftar till att förenkla åtkomsten av tillgångar över gränserna och bygger på principen om ömsesidigt erkännande. Beslut avseende frysning respektive förverkande i en medlemsstat ska enligt rambesluten som huvudregel erkännas och verkställas i en annan medlemsstat. Det övergripande syftet med nu aktuellt förslag är att skapa ett nytt och heltäckande rättsligt ramverk för ömsesidigt erkännande av förverkande och frysning av brottsliga tillgångar i syfte att förenkla och effektivisera återvinningen av brottsliga tillgångar över gränserna. För att åstadkomma detta föreslås bland annat klara tidsfrister för samarbetet samt ömsesidigt erkännande av fler typer av förverkandebeslut än vad tidigare samarbete har omfattat. Det är särskilt beslut om förverkande utan föregående fällande dom som föreslås omfattas av förslaget. Vidare är ett syfte med förslaget att frysta och förverkade tillgångar i första hand ska återgå till det brottsoffer som förlorat dem. Medlemsstaterna har överlag ställt sig positiva till förslaget. Det har varit en del diskussion om valet av rättsakt där vissa medlemsstater, däribland , har verkat för att förslaget i stället ska presenteras i form av ett direktiv. Den frågan är ännu inte avgjord. På förslag från har det förts in en vägransgrund som omfattar våra svenska grundlagsregler om tryck- och yttrandefrihet. Det har ännu inte presenterats något underlag inför det kommande rådsmötet men det står det klart att det ska handla om förordningens tillämpningsområde. Regeringen hade föredragit om endast beslut meddelade inom ramen för straffrättsliga förfaranden (criminal proceedings) hade omfattats av tillämpningsområdet. Det är ett vedertaget EU-rättsligt begrepp, som sätter tydliga ramar för samarbetet. Mycket talar dock för att formuleringen kommer att ändras på så sätt att beslut meddelade inom ramen för förfaranden i straffrättsliga frågor (proceedings in criminal matters) omfattas av tillämpningsområdet. Den föreslagna formuleringen av tillämpningsområdet är inte lika tydlig som det ursprungliga förslaget, varför det inte blir lika förutsebart vilka beslut som kan komma att omfattas. Syftet med ändringen är att möjliggöra erkännande och verkställighet av vissa medlemsstaters beslut om förverkande som har en preventiv karaktär. bör kunna acceptera ändringen under förutsättning att beslut meddelade inom ramen för rent administrativa förfaranden inte omfattas av förslaget. Se vidare i bifogad rådspromemoria. Ecris och tredjelandsmedborgare: till och rådets direktiv om ändring av rådets rambeslut /315/RIF vad gäller utbyte av information om tredjelandsmedborgare och vad gäller det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris), samt om upphävande av rådets beslut /316/RIF (första behandlingen) (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Utbytet av kriminalregisteruppgifter om dömda tredjelandsmedborgare omfattas inte av det existerande europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris). För att avhjälpa denna brist presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om utbyte av kriminalregisterinformation om tredjelandsmedborgare, se faktapromemoria 2015/16:FPM47. Det nu aktuella förordningsförslaget presenterades . Förslaget kompletterar direktivförslag och ersätter det när det gäller den tekniska lösningen för sökning och identifiering av vilken eller vilka medlemsstater som har uppgifter om fällande domar mot en tredjelandsmedborgare. Under förhandlingarna om förordningsförslaget har ordförandeskapet aviserat att vissa frågor ska bli föremål för riktlinjedebatt vid . De frågor som ordförandeskapet troligen kommer att be ministrarna diskutera väcktes redan under förhandlingarna om 2016 års förslag och gäller vilka uppgifter om dömda tredjelandsmedborgare som ska läggas in i det centrala registret. Det är dock oklart utifrån vilka utgångspunkter frågorna kommer att diskuteras och om andra frågor tillkommer. Dessutom väntas ett yttrande från rådets rättstjänst i fråga om personer med dubbla medborgarskap. målsättning är att göra utbytet av kriminalregisteruppgifter i straffrättsliga förfaranden inom EU heltäckande. Den ”lucka” som finns gällande tredjelandsmedborgares brottslighet är inte godtagbar. Resultatet bör också tillfredsställa de särskilda krav som finns på identifiering av tredjelandsmedborgare. måste resultatet ta hänsyn till grundläggande rättigheter och till nationell lagstiftning. Eventuella ökade kostnader på EU-nivå ska hanteras genom omprioriteringar och ökade kostnader för staten ska hanteras inom befintliga anslagsramar Se vidare i bifogad promemoria. Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag De grundläggande rättigheterna: (Sr Bah Kuhnke) a)Diskussion med direktören för byrån för grundläggande rättigheter (FRA) b)Utkast till rådets slutsatser om tillämpningen av stadgan om de grundläggande rättigheterna Avsikten med behandlingen i rådet: Dokument: Slutligt dokument har inte presenterats behandlad vid samråd med : - behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: - Kommission lämnar en rapport om efterlevnaden av EU:s stadga om grundläggande rättigheter. Rådet har förbundit sig att ha ett meningsutbyte med kommissionen om tillämpningen av stadgan. Estländska ordförandeskapet har lämnat förslag på rådsslutsatser av vilka framgår att rådet ser positivt på kommissionens rapport. Vikten av att grundläggande rättigheter är integrerade i förberedelser och bedömningar av EU:s lagstiftning och policys lyfts fram liksom att olika aktörer såsom , för grundläggande rättigheter och civila samhället har en viktig roll i arbetet. Vidare nämns ett antal områden där grundläggande rättigheter haft särskilt betydelse . Regeringen anser att rådslutsatserna reflekterar viktiga utgångspunkter för ett fortsatt arbete gällande efterlevnaden av de grundläggande rättigheterna i EU. Regeringen föreslår att stödjer antagande av rådsslutsatserna. Ordförandeskapet har ännu inte presenterat några övriga frågor. INRIKES OCH RÄTTSLIGA FRÅGOR Straffrätt i cyberrymden (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. 10007/16, JAI 552/COPEN 195/DROIPEN 109/CYBER 67/ JAIEX 61/EJUSTICE 121 13993/16, CYBER 124/COPEN 319/ENFOPOL 394 15072/16, JAI 1037/CYBER 143/COPEN 369/DROIPEN 206/ JAIEX 103/EJUSTICE 210/ENFOPOL 459 9543/17, JAI 525/CYBER 83/COPEN 168/ENFOPOL 258/ 135/DAPIX 202/COTRA 7/EJUSTICE 68/CATS 57 9677/17, JAI 547/CYBER 88/COPEN 179/ENFOPOL 270/ 144/DAPIX 209/COTRA 9/EJUSTICE 71/CATS 60 behandlad vid samråd med : , , , , och . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Information till justitieutskottet , , (skriftlig information), , och . Genom rådsslutsatserna om förbättrad straffrätt i cyberrymden, som antogs , gavs kommissionen i uppdrag att utreda förutsättningarna för ett ramverk för frivilligt samarbete med operatörer och ett strömlinjeformande av förfarandet för rättslig hjälp samt att undersöka möjligheterna att ta fram en gemensam ansats på EU-nivå angående exekutiv jurisdiktion (myndighets rätt att inhämta bevisning) i gränsöverskridande brottsutredningar i cyberrymden. En del av arbetet är att kommissionen ska ta fram en ny onlinetjänst för vidarebefordran av framställningar enligt direktivet om en europeisk utredningsorder. Den delen av arbetet skulle enligt den ursprungliga tidsplanen presenteras men kommer förmodligen kunna driftsättas först . På rådsmötet presenterade kommissionen dock resultatet av det arbete som bedrivits med anledning av resterande del av rådsslutsatserna. Kommissionen redovisade inledningsvis genomförda och kommande praktiska åtgärder som syftar till att underlätta samarbetet mellan dels brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna, dels nationella myndigheter och operatörer. Även praktiska åtgärder i förhållande till amerikanska myndigheter har vidtagits och kommer att vidtas. Kommissionen förklarade dock att de anser att de problem som finns kopplade till e-bevisning inte enbart kan lösas genom praktiska åtgärder. Kommissionen föreslog därför som en möjlig lagstiftningsåtgärd ett regelverk på EU-nivå innebärande att en myndighet i en medlemsstat ska kunna begära ut uppgifter från en operatör i en annan medlemsstat. En annan möjlig lagstiftningsåtgärd är ett regelverk som ger möjlighet för myndigheter att själva bereda sig tillgång till information som lagras på en server i en annan medlemsstat. Tanken är att de möjliga lagstiftningsåtgärderna ska kunna följas upp med internationella avtal mellan EU och stater utanför EU, t.ex. . Medlemsstaterna, inkl. , uttryckte vid rådsmötet ett allmänt stöd för kommissionens föreslagna praktiska åtgärder och gav även kommissionen mandat att fortsätta utreda förutsättningarna för eventuella lagstiftningsåtgärder. Kommissionen har också presenterat en inledande konsekvensanalys och inlett ett offentligt samrådsförfarande. Enligt dessa dokument kan förslag till lagstiftning komma att presenteras . Flera expertmöten har hållits avseende tänkbara framtida lagstiftningsåtgärder. Eftersom det blir allt vanligare att brottslingar använder sig av krypterad kommunikation, är även frågan om hur de brottsbekämpande myndigheterna ska hantera krypterad information aktuell. Det råder enighet mellan medlemsstaterna om att en noggrann avvägning måste göras mellan behovet av att skydda medborgarnas identitet och de brottsbekämpande myndigheternas intresse av att utreda allvarlig brottslighet. Ordförandeskapet föreslog att en process skulle initieras för att reflektera kring dessa frågor. Syftet är att hitta praktiska lösningar för dekryptering, att utforska möjligheterna att förbättra den tekniska expertisen på nationell nivå och EU-nivå, att utöka informationsutbytet inom ramen för samt att satsa på utbildning för de brottsbekämpande myndigheterna genom olika EU-institutioners försorg. Medlemsstaterna uttryckte vid rådsmötet ett allmänt stöd för ordförandeskapets slutsatser och förslag. Kommissionen informerade vid rådsmötet att avsikten är att det här arbetet ska mynna ut i olika åtgärdsalternativ samt ett närmare samarbete på unionsnivå. Halvtidsöversyn av de strategiska riktlinjerna för RIF (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Dokument: 12474/17 JAI 818 (bifogas) dokument: 11936/14 JAI 611 behandlad vid samråd med : - behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: - () antog slutsatser som omfattade strategiska riktlinjer för lagstiftande och operativ planering på områdena frihet, säkerhet och rättvisa. Att ER ska anta strategiska riktlinjer på området följer av artikel 68 i fördraget om EU:s funktionssätt. Av riktlinjerna följer att ER ska genomför en halvtidsöversyn . Estniska ordförandeskapet avser att genomföra halvtidsöversynen i tre steg där det första steget är justitie- och inrikesministrarnas diskussion vid den 12 -. Det andra steget är ett seminarium för olika intressenter på området. Resultatet av diskussionen vid och seminariet ska sedan i steg tre resultera i ett brev från ordförandeskapet till ER inför mötet 14 – . Ordförandeskapet lyfter i sitt bakgrundsdokument fram att riktlinjer betonade vikten av att konsekvent införliva och effektivt genomföra och konsolidera befintliga rättsliga instrument och politiska åtgärder. Att intensifiera det operativa samarbetet liksom att utnyttja potentialen hos informations- och kommunikationsteknikens möjligheter liksom att stärka olika EU-byråers roll och säkerställa en strategisk användning av EU:s medel ansågs också vara av central betydelse i riktlinjerna. Riktlinjerna betonade också betydelsen av sammanhängande politiska åtgärder på området och av synergier med närliggande politikområden, särskilt en förbättrad koppling mellan EU:s inre och yttre politik. Det föreslås därför att översynen ska fokusera på frågor som genomförande, konsolidering, koherens, synergier samt samarbete och koordinering snarare än en genomgång av vad som gjorts på respektive område. Det konstateras i dokumentet att betydande framsteg har gjorts på många områden som nämns i de strategiska riktlinjerna. betonas i bakgrundsdokumentet att den politiska kontexten har förändrats betydligt sedan 2014 års riktlinjer antogs. Utmaningarna på området har varit stora som en följd av flyktingssituationen och situationen vad gäller den inre säkerheten. Utmaningar som har krävt nya typer av åtgärder. Det återstår fortfarande att nå fram till en överenskommelse avseende Dublinförordningen, inbegripet frågan om en omfördelning av asylsökande och solidaritet. har också utsatts för stora utmaningar och det kommer mot den bakgrunden att bli centralt att återställa ett fungerande Schengenområde. Även när det gäller situationen avseende inre säkerhet kommer ytterligare åtgärder att krävas framöver. När det gäller kampen mot terrorism är kommissionens ambition att fokusera på mjuka måltavlor, motverkande av radikalisering, strypta finansieringsvägar och stärkt informationsutbyte. Även när det gäller ambitionen att öka interoperabiliteten mellan olika informationssystem återstår en del att göra och ett förslag från kommissionen förväntas komma . Ordförandeskapet föreslår att ministrarnas diskussion vid rådsmötet ska ta sin utgångspunkt i två frågor: Vilka är de viktigaste framstegen i uppföljningen av riktlinjerna ? Vilka centrala frågor kvarstår att hantera i uppföljningen av riktlinjerna ? Regeringen anser att de strategiska riktlinjerna för området liksom tidigare program (, och Stockholmsprogrammen) är betydelsefulla och välkomnar därför halvtidsöversynen och ordförandeskapets initiativ att möjliggöra en diskussion vid rådsmötet. Regeringen anser vidare att den övergripande utgångspunkten strategiska riktlinjer, nämligen att dämpa lagstiftningstakten på området och mera inrikta samarbetet på att konsekvent införliva och effektivt genomföra rättsliga instrument och politiska åtgärder fortfarande har sin giltighet. Det är av största vikt att antagna rättsakter och beslut också respekteras och efterlevs av medlemsstaterna. kan det konstateras att genomförandet av stora och viktiga lagstiftningsprodukter ibland försvåras av de mycket korta genomförandetiderna. Regeringen anser att det är positivt att EU har lyckats leverera på flera viktiga områden som nämns i riktlinjerna. Det gäller bl.a. åtgärder för att förstärka tilltalade och misstänkta personers rättigheter i straffrättsliga förfaranden, nytt dataskyddspaket, förbättrade möjligheter till informationsutbyte samt på gränskontrollområdet. måste det konstateras att framgångarna har varit färre på andra områden. Det gäller inte minst på de områden där yttre omständigheter inneburit stora utmaningar för EU och medlemsstaterna såsom flyktingsituationen. Ordförandeskapet har ännu inte presenterat några övriga frågor. 13.(ev.) Schengens informationssystem (SIS) (Sr ) a)Förslag till och rådets förordning om användning av Schengens informationssystem för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (första behandlingen) b)Förslag till och rådets förordning om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området in- och utresekontroller och om ändring av förordning (EU) nr 515/2014 samt upphävande av förordning (EG) nr 1987/2006 (första behandlingen) c)Förslag till och rådets förordning om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, om ändring av förordning (EU) nr 515/2014 och om upphävande av förordning (EG) nr 1986/2006, rådets beslut /533/RIF och kommissionens beslut /261/EU (första behandlingen) = Riktlinjedebatt/Lägesrapport Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har ännu inte lämnat någon information om ärendets behandling vid . Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: Faktapromemoria 2016/17:FPM58, rådspromemoria inför behandlad vid samråd med : behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: information till justitieutskottet och presenterade kommissionen tre nya förslag till förordningar som rör Schengens informationssystem, SIS. Två av dessa ska ersätta nu gällande reglering (Förordning (EG) nr 1987/2006 om användning av SIS vid kontroller av tredjelandsmedborgare som inte uppfyller villkoren för inresa eller vistelse i Schengenområdet resp. rådets beslut /533/RIF om användning av SIS för polissamarbete och straffrättsligt samarbete). Den tredje förordningen rör användning av SIS för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna och syftar till att utväxla och följa upp information om återvändandebeslut. De nya förordningsförslagen syftar till stor del till att anpassa lagstiftningen till gällande dataskyddsbestämmelser, tekniska förbättringar som ska underlätta för slutanvändarna, utökade krav på statistik och en utvecklad användning av biometri. Det ska t.ex. bli möjligt att göra sökningar i systemet på fingeravtryck. har man endast kunna använda fingeravtryck för att bekräfta en träff i systemet. Dessutom utökas tillgången till systemet för EU-myndigheterna Europol, Eurojust och Frontex. Den tydligaste förändringen är förslaget att införa återvändandebeslut. registreras personer som utvisas ur ett Schengenland och där det finns ett återreseförbud. Men genom det nya förslaget ska också återvändandebeslut registreras i SIS så snart det har fattats. På så vis ska den beslutande medlemsstaten dels få en bekräftelse på att beslutet blivit verkställt genom att personen har lämnat unionens territorium, dels få information om personen istället för att lämna Schengen beger sig till ett annat medlemsland. Syftet är att täppa till det informationsglapp som finns när det gäller återvändandebeslut. Se vidare i faktapromemoria 2016/17:FPM58. Vid hade ministrarna en policydebatt om förslagen. En andra läsning av förslagen har fortsatt på tjänstemannanivå. Regeringen är generellt positiv till åtgärder som leder till att öka säkerheten inom EU och . Syftet med de föreslagna förbättringarna i SIS är att öka säkerheten genom att förbättra systemets funktioner och dess användning. Regeringen är därför positiv till de förslag som har presenterats. Regeringen är också positiv till åtgärder som, efter en rättssäker prövning, strävar efter att säkerställa ett välordnat och effektivt återvändande. stödjer åtgärder för bättre användning, förbättrad funktionalitet samt ökad informationskvalitet i existerande system. Som alltid ska hänsyn tas till både effektivitet, integritet och kostnadsaspekter. 14.Reform av det gemensamma europeiska asylsystemet och vidarebosättning (Sr Fritzon) a): Förslag till och rådets förordning om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat (omarbetning) (första behandlingen) Avsikten med behandlingen i rådet Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: Faktapromemoria 2015/16:FPM94, kommissionens förslag KOM(2016)270. behandlad vid samråd med : , , , , (frågan om solidaritet), . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Överläggning: , , (frågan om solidaritet). Information: (tjm), (tjm), , , , . lade kommissionen fram förslag till en reviderad Dublinförordning. Förslaget är ett led i reformen av det gemensamma asylsystemet och syftar till att effektivisera handläggningen av Dublinärenden, förhindra sekundära förflyttningar samt att det etableras en omfördelningsmekanism av asylsökande. Förslaget har gåtts igenom en gång och därefter har kompromissförslag i ett fåtal mer tekniska artiklar varit uppe till diskussion. Det råder alltjämt oenighet bland medlemsstaterna om förslaget att etablera en omfördelningsmekanism i syfte att uppnå en jämnare fördelning och ett större solidariskt ansvarstagande för skyddsbehövande. pågår därför ingen förhandling i Dublinförordningen och än så länge har det estniska ordförandeskapet inte aviserat när den kommer att återupptas. har presenterat ett utkast till rapport som förväntas gå till omröstning . I solidaritetsfrågan är diskussionen om en trestegsmodell (dvs. i normalläge tillämpas Dublinförordningen, vid högt migrationstryck aktiveras en solidaritetsmekanism och i en extrem situation vägleder ) fortfarande aktuell. b)Mottagningsvillkor: Förslag till och rådets direktiv om normer för mottagande av personer som ansöker om internationellt skydd (omarbetning) (första behandlingen) Avsikten med behandlingen i rådet Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: Fakta-PM 2015/16:FPM129, kommissionens förslag KOM (2016)465. behandlad vid samråd med : inför rådet för rättsliga och inrikes frågor () , inför , inför samt inför 8-9 juni 2017. behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Överläggning med socialförsäkringsutskottet . Tjänstemannainformation till socialförsäkringsutskottet . Information till socialförsäkringsutskottet inför . Överläggning med socialförsäkringsutskottet .