eunbil · H50N48F205 · 2017-10-30 00:00:00 — Enligt den preliminära dagordning som framkom . Godkännande av den preliminära dagordningen (ev.) Godkännande av A-punktslistan Paketet om moms på e-handel Rådet ska komma överens om en allmän inriktning om förslagen om moms vid e-handel (B2C). Överläggning med skatteutskottet skedde . Information gavs i . lämnade kommissionen förslag om ändrade regler på mervärdesskatteområdet vid gränsöverskridande e-handel med privatpersoner. Syftet med förslagen är att förbättra konkurrensen, minska skattebortfallet och underlätta för företag som bedriver e-handel såväl inom EU som med tredjeland. Förslagen avser förbättring och utvidgning av regelverket som gäller vid försäljning av bl.a. elektroniska tjänster. Dessa tjänster beskattas i det land där konsumenten finns, men säljaren kan välja att använda sig av en kontaktpunkt för att deklarera och betala mervärdesskatt (Shop ()), vilket innebär att säljaren bara behöver registrera sig för mervärdesskatt i en enda medlemsstat. Förslagen består av två delar och den första delen, som innebär förbättringar av nuvarande , ska träda i kraft . Bland annat föreslås att företag med en årlig omsättning ska kunna välja att tillämpa det egna landets momsregler. Andra delen av förslaget, som ska träda i kraft , innebär bl.a. att utvidgas till alla tjänster och till distansförsäljning av varor, att plattformar blir skattskyldiga för försäljning av vissa varor som sker via plattformen och att befrielsen från mervärdesskatt vid import av lågvärdesförsändelser tas bort. Förslagen beskrivs närmare i faktapromemoria 2016/17:FPM40. Förslag till svensk ståndpunkt Det är positivt med ett regelverk som tar hänsyn till nya affärsmodeller och hur marknaderna ser ut och som därmed också ger bättre förutsättningar för det framtida uttaget av mervärdesskatt. Det är viktigt att gränsöverskridande handel och konkurrens på lika villkor främjas. måste skatteintäkterna säkras och skatteuttaget vara stabilt och effektivt. Regelverket måste även vara enkelt att hantera och administrera för såväl företag som myndigheter, oavsett om det gäller handel inom EU eller handel med länder utanför EU. Översyn av Europeiska systemet för finansiell tillsyn Rådet ska ha en första diskussion om kommissionens förslag till översyn av det Europeiska systemet för finansiell tillsyn. Överläggning skedde med finansutskottet . Kommissionen föreslår en översyn av det Europeiska systemet för finansiell tillsyn. Myndigheterna i tillsynstrukturen är (), som är den europeiska makrotillsynsmyndigheten, och de tre europeiska tillsynsmyndigheterna (Esa-myndigheterna). Esa-myndigheterna består av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (), Europeiska bankmyndigheten () och Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa). Det Europeiska systemet för finansiell tillsyn tillkom efter finanskrisen. Ändringar föreslås när det gäller Esa-myndigheternas uppdrag och befogenheter, omfattningen av dess direkta tillsyn, dess styrning och dess finansering. I korthet föreslås att vissa europeiska fonder, leverantörer av datarapporteringstjänster, vissa prospekt samt kritiska referensvärden ska stå under direkt tillsyn av istället för under de nationella tillsynsmyndigheterna, vilket i fall är . Esa-myndigheterna föreslås även få i uppdrag att upprätta en strategisk tillsynsplan i vilken det ska fastställas gemensamma mål för tillsyn. Denna ska nationella tillsynsmyndigheter förhålla sig till. När det gäller styrning av Esa-myndigheterna föreslås att en stor del av myndighetens beslutsfattande flyttas från tillsynsstyrelsen, där de nationella myndigheterna är representerade, till ett nyinrättat exekutivt beslutsorgan med ledamöter som nomineras och tillsätts av respektive rådet. Förslaget innebär slutligen en ändrad modell när det gäller hur Esa-myndigheterna finansieras. Den nuvarande modellen bygger på att finansiering delas mellan EU-budgeten och medlemsstaterna via respektive nationell tillsynsmyndighet. Förslaget innebär att modellen förändras bl.a. genom att Esa-myndigheterna får utökade möjligheter att ta ut direkta avgifter från företag under direkttillsyn och även möjlighet att ta in avgifter från företag under indirekt tillsyn, dvs. sådana som står under de nationella tillsynsmyndigheternas tillsyn. Förslaget från kommissionen innebär att samtliga nya kostnader som tillkommer i och med förslaget – främst ny personal samt vissa IT-system – ska bekostas med avgifter. Tills att avgiftssystemet finns på plats, vilket beräknas vara 2021 eller 2022, är förslaget att Esa-myndigheterna ska kunna låna pengar av EU-budgeten för att täcka de tillfälliga kostnader som uppstår. De pengarna ska sedan återbetalas till EU när myndigheterna börjar ta in avgifter. Därtill föreslås ändringar i den förordning som styr ESRB i syfte att anpassa nämndens sammansättning och organisation till de ändringar som gjorts i , bl.a. genom etableringen av EU:s bankunion. Förslaget beskrivs närmare i faktapromemoria 2017/18:FPM11. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar initiativet till en översyn av Esa-myndigheterna och det fortsatta främjandet av väl fungerande kapitalmarknader inom EU. Regeringen ser fördelar med direkttillsyn och ökad koordination på vissa områden. En viktig uppgift för Esa-myndigheterna är att verka för ökad likformighet i tillämpningen av tillsynsregler på finansmarknadsområdet. Regeringen är dock kritisk till delar av förslaget som riskerar innebära oklara ansvarsförhållanden mellan EU-nivå och nationell nivå, sämre förutsättningar att skapa en effektiv tillsyn och en förskjutning av beslutsrätten inom myndigheterna. Regeringen befarar att den sammantagna konsekvensen av förslaget kan leda till en tillsyn som är mindre effektiv, mindre förutsägbar och sämre anpassad efter nationella förhållanden. Angående finansieringen anser regeringen att det är viktigt att inte föregripa förhandlingarna om nästa budgetram. Regeringen stödjer att förslaget inte ska leda till nya permanenta utgifter för EU:s budget utan att tillkommande kostnader finansieras med avgifter. Regeringen anser dock att de tillfälliga kostnadsökningarna inte ska leda till utgiftsökningar för EU-budgeten, utan bör hanteras genom omprioriteringar. Aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster Ordförandeskapet väntas informera om hur arbetet går med aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster. Kommissionen ska informera rådet om förhandlingarna avseende kommissionens förslag till direktiv om ramar för förebyggande omstrukturering av företag, en andra chans och åtgärder för effektivare insolvensförfaranden. Förslaget förhandlas i rådet för rättsliga och inrikes frågor. Överläggning med civilutskottet skedde . Samråd med om delar av förslaget har skett . Samråd med om kapitalmarknadsunionen har skett vid ett antal tillfällen, . Kommissionen presenterade en handlingsplan för skapandet av en kapitalmarknadsunion . Syftet med kapitalmarknadsunionen är att främja tillväxt och sysselsättning i EU genom att stärka den europeiska kapitalmarknadens förmåga att allokera kapital och öka gränsöverskridande investeringar i framförallt små och medelstora företag, nystartade företag och infrastrukturprojekt. En rad förslag har presenterats inom ramen för kapitalmarknadsunionen sedan antagandet av handlingsplanen. Som en del av arbetet med kapitalmarknadsunionen presenterade kommissionen det aktuella direktivförslaget (se faktapromemoria 2016/17:FPM34). Förslaget är även en av de prioriterade åtgärderna i kommissionens inremarknadsstrategi. Förslaget om företagsrekonstruktion och en andra chans syftar till att underlätta för företag och entreprenörer i finansiella svårigheter att lösa sina problem och minska antalet konkurser av i grunden fungerande företag. Förslaget innehåller harmoniserade regler om rekonstruktion för företag och regler som ger möjlighet till skuldavskrivning för företagare. Slutligen innefattar förslaget åtgärder för att effektivisera medlemsstaternas insolvensförfaranden. (ev.) Godkännande av A-punktslistan Uppföljning av G20-mötet med finansministrar och centralbankschefer och IMF:s årsmöten i Kommissionen och ordförandeskapet ska rapportera från G20-mötet med finansministrar och centralbankschefer samt IMF:s årsmöten som ägde rum den 12-13 respektive i . Samråd med inför samt IMF:s årsmöten skedde . Information inför IMF:s och årsmöten gavs i finans- och utrikesutskotten . På G20-mötets dagordning stod den globala ekonomin och G20:s tillväxtagenda, initiativ för att öka investeringarna i , det internationella finansiella skyddsnätet, internationella skatte- och finansmarknadsfrågor, samt ordförandeskapsplaner . Vid mötet i den internationella monetära och finansiella kommittén (IMFC) framhöll IMF att den ekonomiska tillväxten i världen bedöms stiga . Ett övergripande tema för diskussionerna var att förstärkningen och breddningen av återhämtningen i världsekonomin skapar ett viktigt tillfälle att bygga buffertar och genomföra strukturreformer för hållbar och inkluderande ekonomisk tillväxt. Europeiska revisionsrättens årsrapport om genomförandet av Europeiska unionens budget för Europeiska revisionsrätten ska presentera sin årsrapport om kommissionens genomförande av budgeten 2016. HG (ledamot i revisionsrätten) presenterade årsrapporten för . lämnar Europeiska revisionsrätten sin årsrapport över EU:s budgetgenomförande för föregående budgetår. Årsrapporten innehåller en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. I årsrapporten sammanfattas även revisionsrättens granskningar. Efter presentationen på Ekofin kommer rapporten att diskuteras på rådsarbetsgruppsnivå. Vid Ekofin förväntas rådet besluta en rekommendation till om kommissionen ska beviljas ansvarsfrihet för budgetgenomförandet för . Regeringen återkommer då till i frågan om ansvarsfrihet. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen fäster stor vikt vid att de medel som hanteras av kommissionen, övriga EU-institutioner och medlemsstaterna förvaltas på ett korrekt och effektivt sätt. Revisionsrättens årsrapport utgör ett viktigt underlag för att säkerställa att så sker. Rådet ska anta slutsatser om EU-statistik och genomförande av uppförandekoden för europeisk statistik. Ärendet har inte tidigare behandlats i . Slutsatserna om EU-statistik innehåller en årlig uppföljning av utvecklingen av det europeiska statistiksystemet. Det är en lägesrapport över den europeiska statistiken, vilka resultat som uppnåtts och vilka utmaningarna är för det europeiska statistiksystemet. Det handlar bl.a. om kvalitetssäkring av statistiken, krav på kvartalsdata och strukturstatistik. Det handlar också om data över fastighetsmarknaden för tillsynsändamål och data för att bedöma tillförlitligheten i statistiken som ligger till grund för förfarandet vid alltför stora underskott. Slutsatserna behandlar också den årliga rapporten från Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning om genomförande av uppförandekoden för europeisk statistik. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till slutsatser. En utmaning för det europeiska statistiksamarbetet är hur ökad efterfrågan på data ska tillgodoses med krympande ekonomiska resurser och krav på minskad börda för uppgiftslämnarna. Enligt regeringens uppfattning bör utmaningen hanteras genom tydligare prioriteringar, regelförenklingar och fortsatt effektivisering av statistikproduktionen. Det har i skrivande stund inte meddelats några övriga frågor.