eunbil · H40N480E93 · 2017-01-01 00:00:00 — Rådets möte för rättsliga och inrikes frågor (RIF) den 8 Dagordningspunkt 17 rådets dagordning och 2 gemensamma kommittén Rubrik: Schengens informationssystem (SIS) a)Förslag till och rådets förordning om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området in och utresekontroller, och om ändring av förordning (EU) nr 515/2014 samt upphävande av förordning (EU) nr 1987/2006 (Första läsningen) Interinstitutional file: 2016/0408 (COD) b)Förslag till och rådets förordning om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, om ändring av förordning (EU) nr 515/2014 samt upphävande av förordning (EU) nr 1986/2006, rådets beslut /533/RIF och kommissionens beslut /261/EU (Första läsningen) Interinstitutional file: 2016/0409 (COD) c)Förslag till och rådets förordning om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (Första läsningen) Interinstitutional file: 2016/0407 (COD) =Policydebatt Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: Faktapromemoria 2016/17:FPM58 behandlad vid samråd med : - behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: information till justitieutskottet presenterade kommissionen tre nya förslag till förordningar som rör Schengens informationssystem, SIS. Två av dessa ska ersätta nu gällande reglering (Förordning (EG) nr 1987/2006 om användning av SIS vid kontroller av tredjelandsmedborgare som inte uppfyller villkoren för inresa eller vistelse i Schengenområdet resp. rådets beslut /533/RIF om användning av SIS för polissamarbete och straffrättsligt samarbete). Den tredje förordningen rör användning av SIS för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna och syftar till att utväxla och följa upp information om återvändandebeslut. De nya förordningsförslagen syftar till stor del till att anpassa lagstiftningen till gällande dataskyddsbestämmelser, tekniska förbättringar som ska underlätta för slutanvändarna, utökade krav på statistik och en utvecklad användning av biometri. Det ska t.ex. bli möjligt att göra sökningar i systemet på fingeravtryck. har man endast kunna använda fingeravtryck för att bekräfta en träff i systemet. Dessutom utökas tillgången till systemet för EU- myndigheterna Europol, Eurojust och Frontex. Den tydligaste förändringen är förslaget att införa återvändandebeslut. registreras personer som utvisas ur ett Schengenland och där det finns ett återreseförbud. Men genom det nya förslaget ska också återvändandebeslut registreras i SIS så snart det har fattats. På så vis ska den beslutande medlemsstaten dels få en bekräftelse på att beslutet blivit verkställt genom att personen har lämnat unionens territorium, dels få information om personen istället för att lämna Schengen beger sig till ett annat medlemsland. Syftet är att täppa till det informationsglapp som finns när det gäller återvändandebeslut. Se vidare i faktapromemoria 2016/17:FPM58. 2 (5) har en första läsning av förslagens samtliga artiklar genomförts på tjänstemannanivå. Vid ska ministrarna ha en policydebatt om de tre förslagen. Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 77(2)(b) och (d) liksom 79(2)(c) fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Artikel 82(1)(d), 85(1), 87(2)(a) och 88(2)(a) fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Artikel 79(2)(c) fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Beslut fattas i samtliga fall enligt ordinarie lagstiftningsförfarande, vilket kräver kvalificerad majoritet i rådet samt enighet med . Regeringen är generellt positiv till åtgärder som leder till att öka säkerheten inom EU och . Syftet med de föreslagna förbättringarna i SIS är att öka säkerheten genom att förbättra systemets funktioner och dess användning. Regeringen är därför positiv till de förslag som presenterats. Regeringen är också positiv till åtgärder som strävar efter att säkerställa ett välordnat och effektivt återvändande. stödjer åtgärder för bättre användning, förbättrad funktionalitet samt ökad informationskvalitet i existerande 3 (5) Som alltid ska hänsyn tas till både effektivitet, integritet och kostnadsaspekter. Förslaget diskuterades i och fick då stöd av EPP, S&D, ECR och . EPP, ECR och var tveksamma till användningen av nationella kopior av SIS. S&D betonade att grundläggande rättigheter måste skyddas när så stora mängder uppgifter lagrades. Ordförandeskapet har ännu inte informerat något närmare om dagordningspunktens behandling vid . Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa SIS II-rådsbeslutet om polissamarbete och straffrättsligt samarbete har i svensk rätt genomförts genom lagen (2000:344) och förordningen (2000:836) om Schengens informationssystem. Kommissionens förslag innebär att rådsbeslutet ska ersättas av en förordning. Eftersom förordningen på området för polissamarbete och straffrättsligt samarbete kommer att bli direkt tillämplig i medlemsstaterna kommer den, om förslaget genomförs, att ersätta lagen och förordningen om Schengens informationssystem. För att kunna tillämpa de tre föreslagna förordningarna kan vissa bestämmelser behöva anpassas och det kan även vara nödvändigt med kompletterande bestämmelser. Omfattningen av ändringarna kräver ytterligare analys. Kommissionen har inte genomfört någon konsekvensanalys beträffande något av förslagen. Förslagen om gränskontroll och brottsbekämpande samarbete bygger på ett antal genomförda utvärderingar av det existerande systemet, bland annat inom ramen för den rullande Schengenutvärderingsmekanismen och på den ovan nämnda utvärderingsrapporten. Förslaget om återvändande utgör en utvidgning av tillämpningsområdet för SIS. Det bygger på en förstudie och åtföljs av en separat finansiell redogörelse. 4 (5) tre förslagen ska i sin helhet ske genom inre säkerhetsfonden, där medel redan har budgeterats för detta. Flera av förslagen kommer, om de genomförs, att medföra en ökad administrativ börda men också en ökning av antalet ärenden hos medlemsstaternas myndigheter. Regeringens utgångspunkt är att kostnaderna för EU-budgeten och för statsbudgeten ska hanteras inom befintliga ramar. 5 (5)