eunbil · H40N47EF97 · 2017-01-01 00:00:00 — Det maltesiska ordförandeskapet har med utgångspunkt i kommissionens och den höga representantens meddelande ”Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser” föreslagit rådsslutsatser om EU:s strategiska förhållningssätt till internationella kulturella förbindelser. Rådsslutsatserna slår fast ett antal principiella utgångspunkter. Med respekt för subsidiaritetsprincipen och rådande kompetensfördelning ska ett strategiskt förhållningsätt till internationella kulturella förbindelser innefatta ett nedifrån-och-upp-perspektiv som respekterar kultursektorns oberoende, stärker yttrandefrihet och konstnärers integritet samt uppmuntrar till direkta kontakter mellan konstnärer, kulturaktörer och civilsamhället. Respekten för den kulturella mångfalden betonas särskilt, med en uttalad koppling till konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar samt till FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling. Vidare uppmuntras till samstämmiga och konsekventa insatser från medlemsstaterna, EU och den internationella nivån som dubbelarbete måste undvikas. 20 (26) Slutligen rekommenderas att en särskild arbetsgrupp (ordförandeskapets vänner) tillsätts i syfte att bl.a. koppla samma olika politikområden och hitta horisontella synergier för utformningen av ett integrerat, allsidigt och stegvist strategiskt förhållningssätt för EU till internationella kulturella förbindelser, där synergier över alla relevanta politikområden kartläggs med full respekt för subsidiaritetsprincipen. Regeringen har i förhandlingarna bl.a. bevakat kompetensfördelningen mellan EU och medlemsstaterna. Rådsslutsatser antas med konsensus och är inte rättsligt bindande. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar rådsslutsatserna, som tydliggör kulturens roll som en del av ett strategiskt och områdesövergripande förhållningssätt till EU:s internationella förbindelser. Regeringens bedömning är att de föreslagna rådsslutsatserna håller sig inom EU:s kompetens på kulturområdet så som den är uttryckt i artikel 167 i fördraget om EU:s funktionssätt. Regeringen föreslår därför att ställer sig bakom antagandet av rådsslutsatserna om EU:s strategiska förhållningssätt till internationella kulturella förbindelser Datum för tidigare behandling i : Överläggning med kulturutskottet skedde . Fortsatt behandling av ärendet: 21 (26) Utkast till slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om idrott som en plattform för social delaktighet genom frivilligarbete 8937/17 SPORT 32 EDUC 171 JEUN 60 SOC 316 EMPL 238 CULT 54 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslutspunkt. Ordförandeskapet har som en prioritet inom idrottsområdet valt att fokusera på idrott som en plattform för social delaktighet genom frivilligarbete. I utkastet till slutsatser erinras att idrott är den största sociala verksamheten och frivilligverksamheten i och att idrott spelar en viktig roll för att föra samman människor med olika bakgrund. Frivilligarbete inom idrottsrörelsen är ett samhällsengagemang som kan främja social integration, bidra till aktivt medborgarskap och motverka socialt utanförskap. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att idrottsrörelsens självständighet även fortsatt ska värnas och att utkastet till rådsslutsatser om idrott som en plattform för social inkludering genom frivilligarbete respekterar gränsdragningen mellan EU:s stödjande kompetens och medlemsstaternas nationella kompetens. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av rådsslutsatserna. 22 (26) Datum för tidigare behandling i : Överläggning med skedde . Fortsatt behandling av ärendet: Utkast till resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om en EU- arbetsplan för idrott (–) =Antagande 8938/17 SPORT 33 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslutspunkt. Rådet har antagit resolutioner om en EU-arbetsplan för idrott. Ett utkast till en ny EU-arbetsplan för idrott har utarbetats och föreslås gälla för tiden 1 juli 2017-31 december 2020. Regeringen har i beredningen inhämtat synpunkter från . Det har bland EU:s medlemsstater funnits en bred uppslutning kring initiativet. Av utkastet till arbetsplan framgår att medlemsstaterna är överens om att medlemsstaterna och kommissionen som omfattas av arbetsplanen för idrott bör prioritera tre teman och nyckelfrågor som kan kompletteras mot bakgrund av eventuell ny händelseutveckling. 23 (26) reservationer finns, en från rörande titeln på resolutionen samt en från rörande ett önskemål om tillägg till resolutionen. Det första tema som föreslås i arbetsplanen är idrottens integritet, särskilt antidopning, goda styrelseformer och uppgjorda matcher, skydd av minderåriga och idrottens särart. De andra temana är idrottens ekonomiska aspekter samt idrott i samhället där bl.a. social inkludering, idrott och hälsa samt idrott och miljö ingår. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att idrottsrörelsens självständighet ska värnas. Regeringens bedömning är att den föreslagna rådsresolutionen håller sig inom EU:s kompetens på idrottsområdet så som den är uttryckt i artikel 165 i fördraget om EU:s funktionssätt. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av resolutionen. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med skedde . Fortsatt behandling av ärendet: 16.Idrottsmedier och deras roll i att stärka den sociala delaktigheten (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [förslag från ordförandeskapet]) 8668/1/17 SPORT 29 REV 1 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Diskussionspunkt 24 (26) Ordförandeskapet vill ha en riktlinjedebatt kring hur sportmedia inom medlemsstaterna kan tas tillvara för att främja social delaktighet. Vidare ämnar man lyfta frågan om hur sportmedier inom medlemsstaterna kan uppmuntras att vara mer socialt ansvarstagande för att media ska vara en god kraft inom idrottsutvecklingen. Förslag till svensk ståndpunkt: Mediernas frihet att utan statlig styrning granska och informera är grundläggande i en demokrati. Det är viktigt att tydligt peka på detta som en ram för policydiskussionen. En diskussion som ryms inom EU:s stödjande kompetens på idrottsområdet. Det finns flera exempel på hur oberoende mediers bevakning och verksamhet kan bidra till att stärka social medvetenhet. Exempelvis kan mediers bevakning belysa och problematisera brister i jämställdhet inom idrotten. Vidare har medier exempelvis informerat om kränkningar av barn inom idrotten och fusk genom dopning. Det är sammantaget en fri, självständig och ansvarstagande media som genom sina bilder av verkligheten bidrar till en levande debatt och därigenom bidrar till en social utveckling av våra samhällen. Datum för tidigare behandling i : Fortsatt behandling av ärendet: 25 (26) 17.a) Europeiska kulturhuvudstäder =Information från den grekiska och den rumänska delegationen b)Skydd av kulturföremål, bekämpning av olaglig handel med kulturföremål, EU:s importordning =Information från den tyska delegationen c)Ett effektivt och balanserat system för verkställighet när det gäller immaterialrättsintrång i kommersiell skala inom de audiovisuella och kulturella sektorerna inom ramen för halvtidsöversynen av den digitala inre marknaden =Information från kommissionen, på begäran från den spanska delegationen d)Möten inom Världsantidopningsbyrån () (den 17–) =Information från EU-medlemsstaternas företrädare (, UK, MT) i e)Ansökan från om att 2024 hålla och de paralympiska spelen =Information från den franska delegationen f)Gummigranulat i artificiella idrottsplaner =Information från den belgiska delegationen Audiovisuella frågor/kultur och idrott g)Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram = Information från den estniska delegationen 26 (26)