rfr · H40WRFR12 · 2017-01-01 00:00:00 — Det kan handla om arbets- klimat och kulturen bland ledare och gymnaster i träningshallen, om närings- frågor, om kroppsuppfattning, om relationer mellan gymnasterna i gruppen och föreningen. Att bidra till en positiv personlig utveckling och ett livslångt intresse för träning är två av grundpelarna i utvecklingsmodellen för Svensk gymnastik och Uppförandekoden ger riktlinjer om hur man ska agera och reagera i ledar- skapet. När det gäller satsningar på utbildning av ledare i nya verksamheter fram- går att utbildat över 700 ledare362 i parkour, freerunning och tricking. Man har också inlett en extra satsning för att få fler flickor in i verksamheten via workshops och provapå-tillfällen.363 Vid en intervju på föreningsnivå framkom att det finns ett krav från att alla ledare ska vara utbildade. Det är dyrt för en enskild förening att bekosta utbildning eftersom det innebär, utöver kostnaden för ut- bildning, logi- och resekostnader. Det är ofta ungdomar som har slutat träna som blir ledare. Man har ett system med hjälpledare. Det finns en huvudledare som stödjer ledarna. gymnastikklubb avlönar ledare med en ersätt- ning på per timme.364 362Gymnastikförbundet, e-brev . 363Svenska , verksamhetsberättelse 2014/2015. BILAGA 3: GYMNASTIK Vid en annan intervju framkom att ordnar bra utbildningar, men att det är viktigt att anpassa utbildningen till att deltagarna är unga och att de inte alltid orkar med heldagsutbildningar. Utbildningar över idrottsgränser funge- rar bra eftersom många frågor är gemensamma.365 Samarbete med övriga aktörer Förbundet bedriver ett aktivt samarbete med ett flertal aktörer, i synnerhet RF men även andra SF, dels bilateralt för olika ändamål, dels genom olika intres- sefrågor, ofta initierat av RF, eller PRO. Betydelse av statliga bidrag och annat stöd Förbundet påpekar att det statliga stödet har inneburit att utvecklingsarbetet har kunnat genomföras på förbundsnivå. Långsiktighet i statligt stöd är viktigt – framför allt för eftersom man är beroende av det stat- liga stödet. Därför menar förbundet att det behövs en stabilitet i bidragens in- riktning och omfattning. Enligt förbundet har det statliga stödet varit avgörande för det utvecklings- arbete som man har inlett och för att man ska ha möjlighet att utveckla verk- samheten enligt beskrivningen ovan. För den fortsatta utvecklingen bedömer man att andra typer av stöd blir betydelsefulla, exempelvis kompetensutveck- ling, kvalitativt stöd på föreningsnivå och arbetsmarknadsåtgärder för tränare. Förbundet menar att det kan bli aktuellt med parallella system med stöd till föreningar från förbundet – ett för de föreningar som visar sig klara av utveck- lingsarbetet enligt förbundets strategi och ett annat för de som inte själva klarar detta och kan behöva särskilda former av stöd. Vid en intervju med en förening framkom det att man skulle se det som en fördel om det fanns medel i verksamheten för att genomföra de program och riktlinjer som har fastställts av förbundet. har bra material men skulle behöva föra ut det mer aktivt. En annan förening upp- märksammar att både värdegrund och riktlinjer ingår i ledarutbildningen.366 Förbundet menar att de statliga bidragen är viktiga på regional nivå för gymnastiken. Samarbetet mellan DF/och regionala kontor är mycket vik- tigt. Man framhåller att statliga bidrag inte bara handlar om bidrag direkt rik- tade till gymnastiken utan även till stora delar av de övriga stödsystemen och därmed tillgång till kompetens som finns för idrotten genom bl.a. RF och . Exempel från föreningarna visar att LOK-stödet är uppskattat eftersom det är enkelt, rättvist och lätt att administrera genom en app. Flera föreningar uppger att LOK-stödet är en förutsättning för att för- eningen ska kunna bedriva verksamheten. En förening menar att man skulle 365 Intervju, GSF . 366 Intervjuer GSF och . BILAGA 3: GYMNASTIK behöva dubblera träningsavgiften om LOK-stödet upphörde. Man har höjt trä- ningsavgiften från till per gymnast och år för att kunna bekosta arvoden till ledare. De får en ersättning på per timme.367 Föreningar använder LOK-stödet till redskap, lokalhyra och till verksam- heten. En förening har en anställd.368 Det finns exempel på att Idrottslyftet har haft betydelse både för att skapa ny verksamhet och utveckla den befintliga verksamheten. Parkour och freerunning är exempel på verksamheter som började som pro- jekt inom Idrottslyftet och är en reguljär verksamhet inom Gymnastik- förbundet.369 Medel från Idrottslyftet har i en förening ett jämställdhetspro- jekt för att få in fler pojkar i föreningen. Den aktuella föreningen vill även slå vakt om att kunna erbjuda en bred verksamhet för flickor. En annan förening har med stöd av medel från Idrottslyftet och bygdemedel från har kunnat bygga om en hall och anpassa den till gymnastikverksamhet. Det är mycket viktigt att ha en särskild hall för träningen eftersom det krävs speciell utrustning för gymnastikverksamheten och det fungerar inte i praktiken att ta fram all utrustning som behövs varje dag.370 Ideella insatser är viktiga för föreningarna. Föräldrar och andra bidrar i sty- relsearbete, som funktionärer och med andra insatser, t.ex. försäljning vid olika arrangemang. Likaså har frågan om de kommunala stöden uppmärksammats vid inter- vjuer. Detta gäller inte minst tillgången till anläggningar som styrs av den kommunala planeringen, men även det kommunala LOK-stödet är viktigt för föreningarnas verksamhet.371 Förbundet menar att uppgiften att göra det möjligt för barn och ungdomar från svagare socioekonomiska grupper att delta är en utmaning. En förening uppger att man bedriver verksamhet i områden med flera ny- svenskar med en svårare ekonomisk situation. Här är det svårt att få in ter- minsavgifterna. Hur ska vi göra, vi vill ju inte utesluta denna grupp när den äntligen hittat till oss! Men vi går ju back.372 som föreningar framhåller vikten av att ha bra anlägg- ningar. Det behövs ändamålsenliga hallar med redskap såväl som specialhallar 368Intervjuer GSF och . 369Svenska , verksamhetsberättelse 2014/2015. 370Intervjuer GSF och intervju 2016-10- 371Intervjuer GSF och . 372Eskilstuna GF, e-brev . BILAGA 3: GYMNASTIK men framför allt välutrustade gymnastiksalar. Det finns möjligheter att vara i små hallar, men man behöver förråd med redskap.373 En annan utmaning är bristen på ledare och att allt fler eldsjälar blir utarbe- tade är ett hinder för utvecklingen. Föreningsstyrelsernas förmåga att arbeta med verksamhetsutveckling är en ytterligare utmaning. En förening uppger att har gjort ett fantastiskt jobb med Svensk Gymnastik Vill och uppförandekoden. Men det finns inte kapacitet att påskynda utvecklingen på ideell basis. Om man kunde få hjälp av en anställd för detta så fanns det betydligt större möjligheter att genomföra förändringen snabbare.374 Att delta i verksamheten innebär också utöver den fysiska träningen en ge- menskap i form av föreningstillhörighet och social samvaro. Förbundet framhåller att för att verksamheten för barn och unga ska fungera är det också viktigt att kunna attrahera funktionärer och organisationsledare. Som exempel på arbetsuppgifter kan nämnas olika typer av funktionärsinsat- ser, hjälpinsatser på läger, assistans vid träningar samt styrelseuppdrag inklu- sive insatser inom arbetsgrupper i föreningar. Förbundet menar att det också är viktigt för den fortsatta utvecklingen att man är ett förbund som vågar utmana och kan anta utmaningen. Förbundet uppger att man klarar av detta eftersom ”vi vet vart vi ska”. Gymnastikverksamheten är otroligt viktig för . Framför allt på icke-tävlingssidan. Här kan vi göra stor skillnad i ett barns uppväxt i form av tillhörighet och självförtroende samt den fysiska utvecklingen. Idrotten visar om och om igen att vi gör skillnad för samhället. Ingen arbetande vuxen har så mycket fritid längre, så att hitta ledare är inte lätt. Utan bidrag så överlever inte vi föreningar.375 373Intervjuer och GF e-brev . 374Gymnastikförbundet intervju och GF e-brev, . 375Eskilstuna GF, e-brev . Denna bilaga innehåller en fallstudie av ishockeyn i . Beskrivningen syftar till att redovisa exempel på dels hur de statliga målen har genomförts i verksamheten, dels på vilka resultat som den statliga finansieringen har bidra- git till. Beskrivningen utgår framför allt från skriftligt material som har kom- pletterats med underlag från intervjuer. () bildades . Förbundet är medlem i RF och i (). Ishockeyn spelas nationellt på följande nivåer: Svenska Hockeyligan, SHL (14 lag), Hockey allsvenskan (14 lag), Hockey ettan (totalt 48 lag i fyra serier), Div. 2, Div. 3, Div. 4, veteran-, dam- (10 lag i Riksserien) All ettan Damer, J20, J18, U16, U15, U14, U13, U12, U11 och U10, samt flick- och skolserier. I internationella ishockeyturneringar deltar SIF med åtta ishockeylandslag: , Damkronorna, Damlandslaget U18, Juniorkronorna/Team 20, Team 19, Småkronorna/Team 18, Team 17 och Team 16. Det finns 22 distriktsishockeyförbund (SDF) med uppgift att bl.a. ge stöd till föreningarna. Dessa administrerar distriktslagen, anordnar utbildningar för tränare, domare och lagledare och hanterar olika former av material. De hand- lägger också disciplinfrågor. Det finns även seriesystem på distriktsnivå. Distrikten är föreningarnas kontaktyta till SIF.376 Förbundet – finansiering och antal anställda /2006 bedrivs en viss del av verksamheten for- mellt i det helägda dotterbolaget . Motivet till uppdel- ningen är enligt SIF det oklara och komplicerade regelverk som råder för id- rottsrörelsens kommersiella verksamheter. I förbundets fall avser det i första hand verksamheterna inom marknads- och landslagsorganisationerna. Genom den nuvarande ansvarsfördelningen uppger SIF att man har en or- ganisationsform där de legala förutsättningarna är klara. Verksamheten i bola- get leds av förbundsstyrelsen och redovisas som en del av förbundets totala verksamhet.377 376Södermanlands hockeyförbund intervju . 377Svenska , verksamheten 2015/2016. BILAGA 4: ISHOCKEY Tabell F Finansiering och antal anställda på förbundet 2012/2013–2015/2016 Intäkter (tkr) Övriga erhållna bidrag * * Bidrag från NHL och IIHF Källa: SIF Verksamheten /2013-2015/2016. Av tabell F framgår att intäkterna har legat på en jämn nivå, ca , med undantag för /2014 då övriga intäkter var högre än normalt, vilket beror på intäkter från arrangemang och tuneringar. Bidragen från RF har ökat från knappt 19 miljoner /13 till /2016. I tabell G speci- ficeras bidragen från RF. Tabell G Specifikation bidrag från RF Specifikation bidrag RF (tkr) Summa bidrag RF * * Summeringen stämmer inte med tabell F. Enligt SIF beror detta på redovisningen av SOK-stödet. Källa: SIF e-brev . Av tabell G framgår fördelningen av de statliga bidragen till SIF som fördelas via RF perioden /2013-2015/2016. Det är framför allt SF-stödet som har ökat från ca till ca . SIF fick ca i SF-stöd och 4,6 miljoner genom Idrottslyftet 2015/2016. BILAGA 4: ISHOCKEY Av tabell H framgår antalet medlemmar fördelat på åldersgrupper och antalet föreningar /2013-2015/2016. Tabell H Antal medlemmar och antal föreningar Medlemmar/föreningar 2012/2013 2013/2014 2014/2015 2015/2016 Ändring (U6 - U9) pojkar (U6 - U9) flickor Ungdom (U10 - U20) Ungdom (U10 - U20) Senior (U20 - ) pojkar Senior (U20 - ) flickor Källa: SIF e-brev . Av tabell H framgår att antalet föreningar har minskat /2013–2015/2016 medan antalet medlemmar har ökat. Små föreningar upphör och stora föreningar växer. Totalt har antalet medlemmar ökat med 5 000 personer, vil- ket motsvarar av samtliga medlemmar. SIF har ett koncept för ishockey för barn, Hockeyskola. 2015/16 deltog ca 32 000 barn i åldern 5–, vilket är en ökning med 6 000 barn jämfört med säsongen 2012/2013. Förbundet uppger att när det gäller rekrytering av flickor har den enskilt viktigaste insatsen varit Hockeyskola för flickor. Tabellen visar också att antalet flickor som deltar nästan har fördubblats från ca 1 800 till ca 3 400 utövare . Antalet flickor som spelar hockey i åldersgruppen 10–har också ökat med nästan 300 utövare, vilket motsvarar en ökning med . För pojkar i samma åldersgrupp har antalet i stället minskat med nästan 1 000 personer () . När det gäller aktiva inom ishockeyn uppger en förening att för ungdoms- grupperna har trenden vänt från en negativ till en positiv utveckling. Exempel- vis har antalet flickor som spelar ishockey ökat och man har bildat ett lag, Flickor B.378 378 hockey intervju . BILAGA 4: ISHOCKEY En förening uppger att ishockeyn är en sport som minskar i volym, vilket tränar ca 500 barn och ungdomar i klubben. ten på isyta i kommunen gör dock att träningsvolymen inte kan öka . Den ungdomsansvarige uppskattar att man saknar isyta . Brist på is för träning är ett problem i hela och . I börjar barnen med skridskoskola i 5–ålder. skapas lag för seriespel i U9 till U16. SSK:s ungdomar spelar i seriesystem, vilket är nödvändigt för att kunna erbjuda alla årskullar matcher. När det gäller verksamheten för flickor har SSK två åldersblandade flicklag där ca 20–30 flickor spelar. Normalt behöver flickor därför inte börja träna i Vid en intervju med förbundet framkom att flickor ofta slutar för att det är för få flickor som spelar ishockey. Det finns inte heller serier för flickor. erfarenhet som man förmedlade från en förening är att ofta slutar flera flickor och att gruppen därmed påverkas negativt.380 SIF genomförde 2015, i konferensform, en barn- och ungdomstemautredning och resultatet har dokumenterats. Drygt 140 personer från förenings-, distrikts- och central nivå deltog. Syftet var att identifiera och diskutera framtidens ut- maningar för svensk barn- och ungdomshockey och därigenom göra ett av- stamp för ett brett utvecklingsarbete kring såväl värderings- som verksamhets- frågor. Den uttalade visionen är att vara ”världens bästa – på och utanför isen”. En viktig framgångsfaktor för att nå visionen är att bedriva arbetet i en nära dialog med föreningar och distrikt. I utredningen återfinns bl.a. en kartläggning av uppfattningar om verksam- heten inom Svensk hockey som är utgångspunkten arbetet. Man konstaterar att konkurrensen med andra aktiviteter ökar. Av denna an- ledning behöver man tänka nytt och utmana sig själv för att vara attraktiv för barn och deras föräldrar. Resultatet av utredningen visade att man behöver ut- veckla formerna för ishockeyspelande barn och ungdomar när det gäller täv- lingsstrukturer, föreningsutveckling, ledarskap och värdegrunden. Utredningen har remissbehandlats och förbundsstyrelsen har beslutat om ett antal åtgärder med anledning av resultatet. Under respektive avsnitt i denna bilaga redovisas underlag från såväl kartläggningen som beslut som SIF har fattat med anledning av resultatet. 379Södertälje SK intervju . 380Intervjuer SIF och Hockey . BILAGA 4: ISHOCKEY Verksamhetsidé, vision, mål och värdegrund Verksamhetsidén för SIF är att vara den samlande organisationen som främjar, utvecklar och administrerar idrotterna ishockey och inlinehockey på alla ni- våer. SIF ansvarar för och driver föreningarnas gemensamma intressen, behov och önskemål såväl nationellt som internationellt. Enligt visionen ska Svensk ishockey vara bäst i världen i alla delar. Den lyder: Vi leder utvecklingen i världsishockeyn, vilket gör att vi har de bäst utbil- dade spelarna, ledarna och funktionärerna. Vi är en enad organisation med Svensk ishockey har vidare följanande övergripande mål för verksamheten: •Främja ishockeyidrotten i landet •Bedriva och utveckla ishockeyn utifrån barns, ungdomars och vuxnas be- hov •Ge individen möjlighet att växa och utvecklas utifrån sina förutsättningar •Skapa utvecklingsmöjligheter inom svensk ishockey för nationell och in- ternationell hög kvalitet •Värna om det betydelsefulla ideella arbetet. Svensk hockeys värdegrund bygger på ledorden glädje, tävling, respekt och rent spel. Man har definierat innehållet på följande sätt: En förlåtande miljö där man har roligt och trivs tillsammans stimulerar gruppers och enskilda individers utveckling. Verksamhet ska därför präglas av glädje och gemenskap och man ska värna det ideella engage- manget. Tävling är ett stort inslag i vår verksamhet. Det är något som inspirerar på alla nivåer och bidrar till lustfylldhet, spänning och utveckling. Tävling ska vara ett naturligt inslag i aktiviteterna, i såväl bredd- som elitverksam- heten, och anpassas efter ålder och färdighet. Respekt och hänsyn till varandra visar man genom ord och handling både på och utanför isen. Man jobbar aktivt för att göra idrotten tillgänglig för fler och alla som vill, oavsett nationalitet, etniskt ursprung, religion, ålder, kön eller sexuell läggning får vara med i vår verksamhet. Delaktighet och demokrati ska vara utmärkande drag i arbetet för att utveckla idrotten. De etiska och moraliska frågorna ska ständigt beaktas. Att tävla på samma villkor, vara ärlig och en god medmänniska är viktiga förutsättningar för BILAGA 4: ISHOCKEY Man ska därför aktivt verka och agera mot fusk, dopning, mobb- ning och våld. Man ska även värna miljön och sträva efter en minskad miljöpåverkan. Många föreningar har fastställt en egen vision och värdegrund. beskriver exempelvis visionen för sin verksamhet på följande sätt: Vi är ledande ishockeyförening för både ungdoms- och senior- verksamhet, vi erbjuder ett aktivt idrottsutövande till alla, vi är laget i hjärtat för vår region. har i likhet med alla elitklubbar ishockey för barn. Den avser åldern 6–. Värdegrunden uttrycks med följande nyckelord för föreningens agerande: Förbundet uppger att den värdegrund m.m. som enskilda föreningar arbetar efter inte får strida mot den fastställda inriktningen på central nivå.381 En förening uppger att man arbetar för att dels hålla värdegrunden levande, dels integrera lagen bättre i föreningen – enskilda lag får inte gå emot för- eningens riktlinjer för verksamheten. Det är ett arbete som måste nötas in och som tar tid.382 Likaså har föreningarna mål för sin barn- och ungdomsverksamhet. Hockey har exempelvis följande mål för verksamheten: Hockeys ungdomsverksamhet har som mål att hand i hand med social verksamhet genom ett gediget arbete och god vilja utveckla spelare via ungdomsverksamheten vidare till juniorverksamheten och som slutmål till vårt representationslag.383 I likhet med andra klubbar har Hockey regler som förbjuder toppning av ungdomslag i olika cuper. Vid en intervju framgår dock att det går att kringgå reglerna. Oron för att ledarna inte följer reglerna har gjort att när ett lag vinner en cup så tänker man ”bara man inte har toppat laget”.384 I den ovan nämnda barn- och ungdomstemautredningen slog man fast att innebörden av att utgå från en värdegrund i verksamheten behövde utvecklas. lever man inte fullt ut enligt värdegrunden och man menade att fler barn skulle delta i verksamheten om man skulle leva som man lär inom hockeyn. påpekades att enligt värdegrunden är tävling ett stort inslag i verk- 382Eskilstuna hockey intervjuer och . 383cdn2.shl.se/files//TomasG/ungdomspolicy20152016lagupplost.pdf . 384Modo Hockey intervju . BILAGA 4: ISHOCKEY Det ska vara något som inspirerar på alla nivåer och bidrar till lust- fylldhet, spänning och utveckling, och den ska anpassas efter ålder och färdig- het. Dokumentationen från konferensen visar på ett tydligt behov av att infor- mera om och säkerställa att värdegrunden efterlevs på alla nivåer, dvs. SIF, SDF och föreningarna. Deltagarna i konferensen fick via mentometer välja ett påstående som rörde huruvida SIF allvarligt borde överväga sanktioner mot de ledare/föreningar som bryter mot värdegrunden. Av tabell I framgår deltagarnas inställning till sanktioner kopplat till värdegrunden. Tabell I Sanktioner för ledare/föreningar om man bryter mot värdegrunden Ja, inför detta genast Ja, men utred detta först Kanske om det inte blir bättre Nej, det blir inte bättre av att straffa någon Nej, vi måste jobba mer med information och utbildning Källa: , barntemautredning. Tabellen visar att cirka två tredjedelar avvisade tanken på sanktioner om ledare eller föreningen bryter mot värdegrunden. Majoriteten av dessa ville jobba mer med information och utbildning. En tredjedel var positiva till eller kunde tänka sig sanktioner om det inte inträffade några förbättringar. På grundval av resultatet från värdegrundsarbetet beslutade förbundsstyrel- sen att uppdatera relevant utbildningsmaterial385 med aktuell information, an- passad till ett barn- och ungdomsperspektiv, där mångfaldsdelen skulle få en tydligare plats. Förbundsstyrelsen beslutade också om att utforma en certifie- ringsmodell för ”goda föreningsmiljöer”. Detta skulle bl.a. innebära att ta fram utbildningsmaterial och handledningar och att genomföra en gemensam ut- bildning för SDF och Sisu-distrikt där certifieringsmodellen skulle presente- ras. SDF skulle ansvara för certifiering av föreningarna enligt en utarbetad modell som innefattar ett belöningssystem för de föreningar som genomför certifieringen. Därutöver kommer Idrottslyftet att få en tydligare inriktning mot förenings- utveckling och bättre föreningsmiljöer än 2015. 385 Fair play och respekt-materialet som avser hur enskilda individer hanterar regelsystemet inom sport, skola och fritid och hur dessa bemöter andra människor, både nära och främ- mande. BILAGA 4: ISHOCKEY Ishockeyn vill är SIF:s måldokument om hur ishockeyn ska bedriva sin verk- samhet och möta kommande utmaningar. Ishockeyn vill fastställdes . SIF uppger att SIF och var de två första specialförbunden med egna programförklaringar som anknöt till RF:s program Idrotten vill. SIF menar att man därför ligger i framkant med Ishockeyn vill som är en klart uttalad mål- och viljeinriktning.386 Ishockeyn vill har utarbetats i samarbete med ledare med lång och bred erfarenhet av svensk ishockey. SIF uppger att man kommer att arbeta för att det inte bara blir en viljeyttring utan att man ska kunna sätta likhetstecken mellan vad Ishockeyn vill och vad ishockeyn gör. I Ishockeyn vill finns mål för olika åldersgrupper: •ishockey för barn som avser verksamhet upp till (kommer att föränd- ras till )387 •ishockey för ungdom som avser verksamhet •ishockey för vuxna. Därutöver finns mål för ledare, tränare, instruktörer och funktionärer, dvs. den verksamhet som bedrivs för att rekrytera, utbilda och administrera den organi- sation som behövs för att leda och styra verksamheten. När det gäller ishockey för barn anges följande mål: •Genom att ha roligt tillsammans skapa ett livslångt intresse för ishockey. •Ta emot och ge plats för alla som vill vara med. •Verka för att fler pojkar och flickor med olika bakgrund börjar med ishockey. •Verksamheten ska vara nivåanpassad till barns ålder och utveckling. •Uppmuntra allsidigt idrottande i samarbete med skola och andra idrotter. •Seriespel rekommenderas inte och bedrivs i första hand i närområdet. •Föräldrautbildning ska ge kunskap om barns fysiska och psykiska utveck- ling samt god kosthållning. •Verksamheten ska organiseras utifrån barns behov, mognad och villkor så att glädje och gemenskap uppstår. •Fokus ska läggas på rent spel, fostran i etik och moral, god laganda och sunt leverne. 386http:///Omforbundet/forbundsinformation/allmantomsvenskishockey/ hämtat . 387Förbundsstyrelsen beslutade att ändra åldern i Ishockeyn vill till att barnidrott definieras som upp till U12 i stället för U10. Den kommer då att harmonisera med RF:s definition. BILAGA 4: ISHOCKEY I Ishockeyn vill slår man fast att genomförandet av Ishockey för barn ligger helt inom föreningarnas ansvarsområde. ska un- derlätta och stimulera föreningarnas arbete med ishockey för barn enligt en speciell åtgärdsplan och budget. SIF ansvarar för utbildningsmaterial och ut- formning av utbildningsinsatser till stöd för föreningarnas verksamhet. När det gäller ishockey för ungdom finns i viss utsträckning samma mål, t.ex. ta emot och ge plats för alla som vill vara med.