rfr · H40WRFR24 · 2017-01-01 00:00:00 — Men i det långa loppet är det en oerhörd fördel för att det är väldigt tydligt och klart vilka skatteregler som gäller och att de ser exakt likadana ut för alla. Sammanfattningsvis innebär den svenska modellen inte bara att vi måste ha en bolagsskatt på en rimlig nivå, utan vi måste också ha ett skatteuttag som gör att vi kan fullfölja vår affärsidé. Denna affärsidé ser vi som attraktiv även på en global nivå. Den har tjänat oss väl och det är den som vi försiktigt justerar, moderniserar och håller i ordning efter alla de nya utmaningar som exempelvis digitaliseringen kommer att innebära. Ordföranden: kommer in på den punkt där skatteutskottets ledamöter får möjlighet att både diskutera med och ställa frågor till talarna. ledamöter kommer att få ordet partimässigt enligt storleksordning. (S): Herr ordförande! Tack för ett antal bra föredragningar! Jag vill ställa en fråga till statssekreteraren. Vi har fått höra en lång rad lysande och tydliga presentationer. Med det sagt är de på intet sätt samstämmiga. Budskapen är alltifrån att skatter är helt avgörande till att skatter ligger ganska långt ned på rankningen för vad som är viktigt för företags lokalisering. Jag vill höra vad regeringens företrädare säger om hur man som regering orienterar sig bland dessa budskap. (M): Herr ordförande! Tack för många intressanta föredrag! Även min fråga går till statssekreterare . Att jobben växer till är helt avgörande för om vi ska klara framtidens utmaningar. Vi behöver fler som jobbar och färre som går på bidrag. Vi behöver även fortsättningsvis attrahera den allra bästa kompetensen till . Vi får heller inte glömma att en stark och trygg offentlig sektor är helt beroende av att företag STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET vill etablera sig, stanna och växa här. Det är företagen och jobben de skapar som är vår försörjningskälla, och det får vi faktiskt aldrig glömma bort. Frågan är hur kopplingen ser ut mellan den politik som regeringen bedriver På skatteområdet ser vi hur kostnaderna för jobb och före- tagande bara ökar. Höjningar sker av bland annat marginalskatterna, det vill säga skatten på kompetens. På dagens seminarium har det framkommit att detta är en av de skadligaste skatterna när det gäller möjligheterna att konkur- rera på en global marknad. Därtill har uttryckt stark kritik mot att regelbördan på skatteområdet bara ökar. Även regelklimatet är en viktig del av företagsklimat, vilket bland andra pekade på. Mina frågor till statssekreteraren är: Hur ser regeringen på att höjda margi- nalskatter minskar våra möjligheter att attrahera och motivera nyckelmedar- betare på den svenska arbetsmarknaden? Vad har regeringen för plan för att minska regelkrånglet på skatteområdet? , : Tack för frågorna! Det beror i slutändan på vilket vi siktar på. siktar på och tror att vi har en idé och modell som fungerar och som borde fungera också kommer detta att styra politiken i stort liksom skatte- De idéer som finns i den svenska modellen om ett samhälle som håller ihop, som har små klyftor och som fungerar bäst i ekonomiska termer har vi de stora internationella organisationerna med oss. den svenska modellen. Tanken om att vi skulle konkurrera med oerhört låga företagsskatter för att dra till oss produktion långt ned i värdekedjan skulle innebära ett helt annat Detta är regeringen inte intresserad av. Tvärtom ser vi med glädje på att resten av världen visar intresse för hur vi har byggt upp vårt samhälle och vad det har betytt. Jobben växer till. 200 000 fler människor har fått jobb sedan regeringen tillträdde. Visst har det skett både skattehöjningar och framför allt nedsättningar av olika ineffektiva skatter, vilka vi har tagit Detta har vi gjort för att dels kunna fylla igen det hål som budgetunder- skotten innebar, dels kunna satsa , till exempel bostadsbyggandet som nu är rekordhögt. Låt mig säga något om beskrivning. har lagt fram förslag om ett kraftigt utökat stöd för företag som växer och ska anställa sin första person. Vi har tagit fram ett förslag om optionsbeskattning, som går i den riktning som det ställs frågor om. Vad gäller regelverket måste jag ändå få modifiera det hela lite. det jag nämnde i min introduktion handlar om kontroll. branscher finns nu snarare ett tryck från företag om att om konkurrensneutra- liteten ska kunna upprätthållas och om företagen ska kunna göra sjysta affärer måste regeringen se till att inte andra kan konkurrera genom att komma undan STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET de skatter och avgifter som finns. Om man inkluderar detta i regelverket finns nog ett lite annat klimat . Naturligtvis ska vi ha så enkla regler som möjligt, och framför allt måste vi se till att företag bara ska behöva lämna en uppgift till staten en enda gång. (SD): Även jag vill stämma in i tackkören för en serie väldigt intressanta inlägg. Jag har en fråga som i första hand går till Svenskt Näringslivs representant, . Den handlar om riskerna med en framtida kompetensförsörjningsbrist. Vi har hört ganska mycket om riskerna med ökad utflyttning av huvudkontor och framtida risker för kompetensförsörjning, som flera av talarna har nämnt som några av de avgörande faktorerna för risken att skattebas flyttas från . Om man ser långsiktigt på frågan tycker jag att det är en av de stora frågor som vi måste hantera. Hur ser på denna risk om utflyttningen av stora bolag, inte minst kompetensintensiva utvecklingsbolag, fortsätter? När blir den minskade tillgången på kompetens, som utbildningstrenden med försämrade skolresultat och så vidare kan leda till, en faktor som gör att företagsetableringar tvingas ut och påverkar skattebasen i påtagligt negativt? Har ni någon idé om detta? (MP): Tack för väldigt många intressanta föredragningar! Jag vill ställa en fråga till och Hans Ollongren från SAS. De talade mycket om flygskatten. I början sas att flygbranschen endast kan ställa om om det finns god lönsamhet, vilket gör mig lite bekymrad eftersom SAS lönsamhet är lite så där och har varit det , även innan när utredningsförslaget om en flygskatt på för resor inom EU kom. Det här är mindre än vad det kostar att ta sig till de flesta flygplatser. I har detta fått effekten att de plan som går fylls på mer, vilket är både en miljömässig och en kostnadsmässig effektivisering. Man bör också ha i åtanke att flera andra länder inom EU har en sådan skatt, till exempel , och , och det går ganska bra ekonomiskt för dem. Jag vill veta om det finns andra skatter än flygskatten som är viktiga för ett bolag som SAS. Det här är ett företag med skulder, så värdet av sänkt bolagsskatt är kanske inte det viktigaste, men det vore ändå intressant att få höra om det finns annat som har avgörande betydelse än en i mitt tycke ganska beskedlig skatt. Ordföranden: mig flika in till er medverkande att även om ni inte blir direkt apostroferade i frågorna får ni gärna begära ordet. Jag kommer att vara generös. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET , : Tack för frågan! Utflyttning av stora bolags verksamheter är en diskussion som har förekom- mit internationellt väldigt mycket i det samarbete inom som går under namnet BEPS. Vi från och många av de bolag som är medlemmar hos oss och som vi för diskussioner med ser en farlig Diskussionen i BEPS handlar om att man vill beskatta företags vinster där vinsterna uppstår. Traditionellt har en stor del av dessa värden till- skrivits de platser där forskning och ledning finns. är ett land som har haft ganska många huvudkontor, och en skaplig del av vinster har tillförts oss. BEPS-arbetet har inneburit att många länder, till exempel de stora utveck- lingsländerna, Bricländerna – , och – flyttar fram sina positioner och vill ha en större del av kakan. De anser att vinsterna i större utsträckning uppstår i deras länder. Detta kan nog bli en fara för , vad gäller både det faktum att vi förlorar skattebas och att företag kommer att be- höva förhålla sig till detta. Kanske måste de ha mer av sina kostnader i dessa länder för att den vägen möta de ökade kraven. Detta vore i så fall en reell effekt av BEPS-arbetet, och det är en fara. Det är viktigt att fortsatt har detta i minnet när vi implementerar dessa regler och när alla dubbelbeskattningsavtal framöver kommer att behöva Vi behöver ha med oss detta i diskussionerna och se till att vi har ett fortsatt konkurrenskraftigt avtalsnät från sida. Vad gäller kompetensförsörjning och utbildningsresultat i svenskt skolvä- sen är det kanske mer en utbildningspolitisk fråga. Vi ser med oro på den dis- kussion som funnits om att inskränka möjligheterna till konkurrens på områ- Det har tjänat väl att vi har haft en skolpolitik där det har varit öppet för många olika idéer och företag att bedriva verksamhet här. att det har främjat konkurrensen för att få ett väl fungerande utbildningssy- Detta är viktiga bitar. Låt mig runda av frågan om kompetensförsörjning och den mest kvalifice- Det är ett stort problem att vi har så höga marginalskatter i och att de tas ut från låga inkomstnivåer. Vi behöver också förbättra det expertskattesystem som finns , vilket inte är särskilt konkurrenskraftigt i förhållande till andra länder. ler inkomstnivåer, tidsperioder och hanteringen i ett antal mer praktiska om- Det finns alltså mycket att göra inom dessa områden. Hans Ollongren, SAS: Vad gäller frågan från vill jag först göra några allmänna kommentarer. Ja, förslaget går ut på för en enkel De flesta flyger dock tur och retur. för en resa, oavsett om man flyger –eller –Las Pal- Det är en sak. När vi talar om interkontinentala resor är emellertid försla- Som exempel innebär detta för en interkontinental flygning STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET som flyger , vilket SAS linje mellan och gör, en årlig merkostnad på 36 miljoner. Detta är inte bra. Vad gäller har vi sett två effekter. För att vara väldigt konkret har det inneburit en nedlagd flygplats i närheten av . Detta har lett till förlorade arbetstillfällen. Den andra effekten – om vi ser till vårt företag – har den norska skatten skapat en försämrad bottom line för oss på 500 miljoner. Det får alltså väldigt stora effekter. Det låter lite, men vi talar om stora volymer. Det stämmer att det finns flygskatter på andra håll i . är ett exempel, och är ett annat. Effekten i har blivit att flygbolaget nästan står på konkursens brant. Detta ska man också ta till sig när det gäller effekterna av sådan beskattning. Visst behövs det ekonomiska muskler om man har en ärlig och genuin vilja att försöka hitta metoder att ta hand om flygets miljöpåverkan. Det är trots allt huvudsyftet med beskattningen. Vi är teknikoptimister och tror stenhårt på satsningar på biobränslen, ny teknologi, ny flygmateriel, nya motorer, rakare flygvägar etcetera. Men här kommer de ekonomiska musklerna in i bilden: Det behövs god lönsamhet för att klara av sådana investeringar . Detta gällde den första delen. Den andra delen handlade om huruvida det finns andra skatter som är relevanta. Jag lämnar över ordet till , som kan mycket mer om detta än jag. , SAS: Precis som tidigare nämnde gick det resultatmässigt heller inte jättebra för SAS innan den norska flygskatten infördes, och därför har inkomstskattefrågorna kanske inte varit de viktigaste för SAS . Men om vi hade kunnat ta ut motsvarande flygskatten i innan den infördes hade vi självklart gjort det. Flygskatten har alltså inte förbättrat SAS möjligheter att generera vinst. När det gäller vilka andra skatter som är viktiga handlar det framför allt om de indirekta skatterna. Vi har 6 procents moms på svenska inrikesresor. I är inrikesmomsen . Den höjdes från , vilket slog hårt mot SAS resultat, precis som flygskatten gjorde. Löneskatterna är naturligtvis också en viktig aspekt här, vilket jag nämnde i min presentation. Våra konkurrenter har väldigt kreativa upplägg vad gäller just personalen. Det gör att de undviker stora delar av skatterna på lönekostnader som annars finns. Löneskatterna, punktskatterna och moms är de skatter som har störst effekt på SAS möjligheter att uthålligt kunna konkurrera i denna globala bransch. (C): Det har varit en mycket bra förmiddag. Tack, alla som har bidragit! välfärd beror mycket på vår export och på vår konkurrenskraft. Vi har en stenhård och växande global konkurrens på marknaden. Vi är överens om att de strategiska faktorerna, där är starkt, är oerhört viktiga. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET svackar kanske lite, och vi måste bevaka dem. Om detta är vi överens. regler, kostnader och skatter är enligt min och uppfattning också vik- lyfte upp att produktionsfaktorerna blir allt rörligare. måste vara attraktivt. Det räcker inte med bolagsskatten; även op- tions-, marginal- och kapitalskatter är viktiga. Spotify har minskat, och Nordea kanske gör det. Scocco från Arena och Tillegård från Unionen tonade ned att toppar marginalskatteligan i världen. Så som jag uppfattade det är de rätt nöjda med nuvarande läge, och är kanske även så med läget för utdelnings- och ka- Jag hävdar att marginalskatten också har en väldigt stark koppling till före- tagens lokalisering, eftersom den träffar nyckelpersoner och specialister. skatten ligger på , och toppar detta. Min fråga går till er som jag har nämnt här, alltså fackföreningar eller eko- nomer, näringsliv och : Finns det av inrikes- och debattpolitiska skäl ett egenvärde i att har högst marginalskatt i världen eller har det Borde det inte ha ett egenvärde? Vad är ett gemensamt och rimligt mål för oss att snabbt återgå till det som vi politiskt var överens om på 90- talet, det vill säga 90-talets skattereform? är en rimlig nivå; då närmar vi oss världen i övrigt. företag och nyckelpersoner, och vi ökar företagens konkurrenskraft. en sådan ny skattereform betydelsefull? Det är min fråga. (L): Tack för en givande och intressant förmiddag! betydande orsaker till var ett företag väljer att lokalisera sig har många lyft fram expertkompetens, expertkunskap och forskning och utveckling. förra regeringen införde ett FOU-avdrag som inte utnyttjas fullt ut som det ser ut , och det kommer med all säkerhet att behöva utvecklas framöver. och diskuterade just vikten av att ut- veckla forskning och utveckling. Vad ser ni att vi behöver göra skattemässigt för att lyfta detta? , Entreprenörskapsforum: Den första frågan handlade om marginalskatterna, och jag delar frågeställarens bedömning att de ligger på en för hög nivå. Det är ett onödigt risktagande. Vi har en utbildningspremie som tillhör de absolut lägsta inom – den är till och med den lägsta, vill Det är klart att detta inte kommer att innebära att massor av välut- bildade människor flyttar ut på kort sikt, men det är de lite mer långsiktiga konsekvenserna som jag tycker är viktiga. När det gäller skatter generellt och regelkrångel, vilket frågeställaren också var inne på, tror jag att det finns en hel del man kan göra för att förenkla skatte- Det är väldigt svårt att hävda att det är enkelt, transparent och För inkomsttagare är det jobbskatteavdrag, det är LO- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET pucklar med mera, vilket gör att det är jättesvårt att få en uppfattning om exakt hur beskattningen ser ut. För företagare har vi entreprenörskatterna och 3:12- reglerna. Det är inte heller någon lätt regelmassa att hantera för den enskilda entreprenören. Det här tycker jag är viktigt. nämnde legitimitet och neutralitet, vilket är viktiga faktorer när det gäller skattesystem, men det är även transparens. Man måste förstå hur mycket man betalar. genomförde jag en enkätundersökning via . Det visade sig att av dem som deltog i undersökningen var det en väldigt överdriven andel som trodde att de betalade statsskatt, kanske 30–eller något sådant om jag minns rätt. Man måste alltså förstå skattesystemet. Det är viktigt. Alla är ju överens om att vi behöver få in skattemedel för att finansiera en rad viktiga samhällsfunktioner. Men håller den gamla modellen? Där tycker jag att är lite tillbakablickande och kanske även lite tillbakalutad. Går vi in i ett mer entreprenöriellt drivet samhälle kanske det blir allt viktigare med en beredskap att titta just på de skatter som är viktiga för den typen av företag. Jag tror att det finns en väldig förståelse från alla politiska partier när det gäller bolagsskatten. Den anpassas i förhållande till hur det ser ut i omvärlden. Däremot är förståelsen ganska liten när det gäller de andra skatterna som också utsätts för ett slags global konkurrens, inte minst när det gäller personaloptioner som är ett utmärkt sätt att bygga företag. Vi har alldeles för få växande företag i . De säljs eller stannar upp i sin utveckling av någon anledning, och skatter är säkert en bidragande komponent. När det gäller FOU-avdraget tror jag att det behöver utvecklas och utökas till att kunna användas av fler företag. Jag har skrivit om det i , och jag är lite osäker på detaljerna kring det, men där har vi ett förslag på hur man kan utöka och utveckla FOU-avdraget. FOU-avdraget konkurrerar med de här patent- och innovationsboxarna som har dykt upp på olika ställen i . Jag tror att det är tio elva länder som har det systemet. Det är en väldigt låg skatt i de här boxarna. Det är skilda regelverk mellan länderna, men man ska åtminstone ha patentet kopplat till det land där boxen finns. men inte alltid ska man också ha en viss verksamhet där, och då kan man komma ned på en bolagsskatt på mellan kopplad till de produkter som kommer ut ur den innovationen eller det patentet. Det är alltså en väldigt hård bolagsskattekonkurrens. Alla andra länder har alltså någonting motsvarande, och är förhållandevis snålt. Därför behöver det utvecklas. , Arena : Det finns inget egenvärde i att ha skatter över huvud taget, skulle jag säga, utan poängen med skatt är ju att man finansierar någon annan verksamhet som är viktig. Som jag var inne på tidigare är den svenska komparativa fördelen inte att ha lägst skatter, utan det är snarare att ha andra kvalitativa institutioner som finansieras med de här något högre skatterna. Det är viktigt att det sambandet upprätthålls, och då kommer naturligtvis STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET nästa fråga: Hur ska man med minsta möjliga skada ta in de skatter som man anser nödvändiga för den modell man använder? Den skatt som upplevs av individen är max , inte . räknar man på den delen som ligger på arbetsgivaravgiften. Frågan är om de marginalskatter vi har leder till några beteendeeffekter, och där tror jag att forskarna är rätt överens om att det inte finns några beteendeeffekter. Utbildar sig människor inte på grund av höga marginalskatter? ser att det är kö till universitet och högskolor. Det är väldigt många som utbil- Tvärtom har vi ett problem med att extremt lönsamma utbildningar inte är tillräckligt attraktiva, till exempel civilingenjörsutbildningar och så vi- Det förefaller alltså inte vara ett problem på det området. Då är nästa frågeställning: inte de människor som har högre utbild- ning eller höga inkomster därför att de blir avskräckta av marginalskatterna? Nej – när det gäller mätbara faktorer ser vi att de har en oerhört hög sysselsätt- ningsgrad, och nästan allihop jobbar. Nästa observerbara faktum är om de i stället flyttar utomlands, vilket lik- som är det enda sättet att inte jobba i . Det har vi också data på och nej, de flyttar inte utomlands. Då kan man undra: Hur kan vi få de här väldigt stora effekterna i vissa nationalekonomiska studier kring marginalskatterna? Det är enbart på grund av icke observerbara faktorer som i grund och botten bygger på ett antagande om att människor slutar anstränga sig vid den statliga inkomstskatten. strävar inte efter en högre inkomst, och det skulle skada ekonomin. Det här är naturligtvis extremt svårt att modellera, men en forskare som heter Bastani har gjort en annan typ av forskning och i stället tittat på en hy- potesprövning av det. Om det här vore sant skulle vi ju ha en massa människor som låg precis vid de statliga inkomstskattepucklarna. Vid den statliga in- komstskatten skulle det vara en jätteanhopning av löntagare som liksom äh, nu tänker inte jag jobba övertid eller anstränga mig för att få det här chefsjob- bet och så vidare. Men den kurvan är helt smooth. Det finns ingen som helst anhopning nå- gonstans på kurvan, vilket gör att även denna ansträngningshypotes är väldigt Den finns dock när det gäller småföretagare, men det är ju bara därför att de kan planera hur de tar ut sin inkomst. De minskar inte sin ansträngning, utan de kan via 3:12-reglerna välja kapitalinkomster eller tjänsteinkomster. Jag tror alltså inte att de marginalskatter vi har är särskilt negativa för arbetsutbudet eller ansträngningen hos människor med högre inkomster. När det gäller FOU ser jag det som en väldigt viktig del av den svenska modellen och dessutom någonting som har positiva externa effekter, som det heter på nationalekonomiska, det vill säga att det gynnar fler än bara den man har gynnat så att säga. Det kommer effekter som man inte har räknat med via Det gör att staten har ett legitimt intresse av att bidra till ökad FOU och därmed borde se till att öka den insatsen. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET Här tycker jag att det finns väldigt mycket att göra. Det är ett område som man inte har tittat på tillräckligt mycket. Det kan naturligtvis handla om skatteavdrag, om samfinansiering av branschinstitutet, om en betydligt bättre och nära samverkan mellan högre utbildning och näringslivet – det finns en rad olika sätt och mekanismer där det offentliga kan hjälpa till. Man ska inte heller glömma att en stor del av det privata näringslivets forskning och utveckling egentligen har sin grund i offentliga satsningar. Tittar vi på , , och , eller Asea som det hette då, är allihop egentligen uppkomna ur stora beställningar från det offentliga. Det offentliga har indirekt finansierat forskning och utveckling genom att vara beställare. ser det inte ut på samma sätt för de här stora koncernerna. Det är inte det offentliga som är den stora kunden, och därför bör det offentliga fundera över hur man kan fortsätta bidra med en del av de forsknings- och utvecklingskostnader som de här bolagen har. , Unionen: Jag tror att det delvis har skett ett missförstånd när det gäller det jag visade i min oläsliga slide med en miljard olika staplar i gult och blått. Det jag ville lyfta fram var att just företagsskatternas nivå, och då talar vi i huvudsak om bolagsskatten men även andra möjliga skatter som påverkar företagens resultaträkningar i direkt mening, inte är något som företagen i den här undersökningen lyfter fram vare sig som en svensk svaghet eller styrka. Det har ju framkommit i flera andra presentationer här att den nivån inte är någonting som utmärker sig negativt för . Däremot kommer inkomstskatterna hos de anställda och framför allt arbetsgivaravgifterna in i någon av de andra staplarna, nämligen kostnaden för arbetskraften som man anställer i . I vår undersökning delar vi upp det på produktionsarbetskraft respektive högutbildad arbetskraft. När det gäller produktionsarbetskraften får ett relativt lågt betyg jämfört med andra länder, och det kan man möjligen koppla till graden av arbetsgivaravgifter eller inkomstskatter. För den personalkategorin blir det sammantaget, ihop med lönekostnaden, en konkurrensnackdel för . När det gäller de högutbildade ser företagen inte kostnadsläget sammantaget för personalen som ett problem. ligger snarare ganska bra till jämfört med konkurrentländerna. Det var ett klargörande gällande detta. Sedan är det så att Unionen inom ramen för TCO, , arbetar med skattefrågor. Man anser att behövs en skattereform och har ett förslag. Det är dock inte mitt expertområde. Jag vet att Unionen har ställt sig positiva till att man bör ta bort värnskatten. Det vet jag. Men jag vill inte kommentera mer om det. Det riktades ingen fråga till mig gällande FOU, men jag tänkte bara ytterst kort säga att det här som jag visade var alltså fokus på investeringarna när det handlar om produktionsverksamhet.