rfr · H40WRFR7 · 2017-01-01 00:00:00 — 7 KONSEKVENSER FÖR DET SMÅSKALIGA FISKET Forskning om hur kustkvoten kan regleras Forskningen visar att regleringen av kustkvoten kan lösas på olika sätt. Ett sätt är att staten reglerar det kustnära fisket, men tidigare erfarenheter visar enligt forskningen att det både blir dyrt och ofta fungerar undermåligt.157 I många fall behöver man sätta in ad hoc-regleringar, t.ex. fiskestopp, och förutsägbar- heten i fisket försvåras därmed. Ett annat sätt är att låta organisationer inom fisket upprätta interna regelverk som kan stödjas av en central förvaltning. Forskning visar att det finns goda exempel då detta har fungerat väl – räkfisket i och norra samt fisket efter siklöja i är några exempel. I de lyckade fallen har regelverk upprättats med hänsyn till alla hållbarhetsaspekter, dvs. sociala, ekonomiska och ekologiska. Internatio- nella studier visar också på lyckade exempel med adaptiv förvaltning där det småskaliga fisket har ökat efter införandet av överförbara fiskerättigheter.158 Det behövs ett starkt regelverk för kustkvotens fördelning som kan hantera förändringar i såväl fiskbestånd som flotta och marknader. 157Waldo & (2014). 158Castilla (2010). 8 Konsekvenser för regionerna I detta avsnitt behandlas vilka konsekvenser systemet med överlåtbara fiske- rättigheter har fått på berörda regioner längs kusten. Uppföljningen visar att fiskerinäringen är viktig för både arbetstillfällen och kulturell identitet. De stora pelagiska fiskeföretagen finns främst runt . För att motverka fortsatt koncentration till finns en regional kvot för fiske i Öster- sjön. I avsnittet behandlas även frågor om miljögifter i och över- givna fiskebåtar på . Fiskerinäringen har stor betydelse för många orter längs Sveriges kuster. Miljö- och jordbruksutskottet har i olika sammanhang framfört att fisket, inte minst det småskaliga kustnära fisket, är väsentligt för att behålla och skapa arbeten på landsbygden.159 Som framgår av avsnitt 2 lyftes det fram i riksdagsbeslutet om det pelagiska systemet att det är viktigt att endast en del av kvoten för pelagiskt fiske förde- las med överlåtbarhet så att man även ska ha goda möjligheter att tillgodose bl.a. regionala fiskeintressen. I regeringens proposition refererade man till som betonade vikten av att undanröja risken för bl.a. regional obalans och utländskt ägande. Länsstyrelserna och saknade en beskrivning av värdet av att bevara och utveckla re- gionala fisken efter pelagiska arter och en diskussion om hur regionala mål för fiskenäringens utveckling bör vägas in i en nationell målbeskrivning för pela- giskt fiske. Regeringen instämde i synen på att en bristande regional balans borde motverkas.160 I sammanhanget kan nämnas att regeringen redovisade att man hade tagit fram en maritim strategi i syfte att stärka den maritima sektorns konkurrenskraft.161 I samband med detta tog tillsammans med HaV och näringslivet fram en strategi för yrkesfisket som presenterades . Strategin formulerar en gemensam målbild som ska skapa en tydlig in- riktning och god samverkan mellan myndigheter, yrkesfiskare, forskare och olika intresseorganisationer. Utgångspunkten för strategin är att fisket ska vara ekologiskt, socialt och ekonomiskt långsiktigt hållbart.162 EU:s havs- och fiskeriprogram 2014–2020 innehåller möjligheter till finan- siering av åtgärder som syftar till att främja såväl långsiktigt hållbara fiskbe- stånd och ett friskare hav som ökad konkurrenskraft för företag med koppling till fiske- och vattenbrukssektorn. Genomförandet av programmet förväntas 2010/11:MJU11 och 2013/14:MJU9. 2008/09:169, bet. 2008/09:MJU23. 2015/16:1 utg.omr. 162Jordbruksverket & Havs- och vattenmyndigheten (2016). 8 KONSEKVENSER FÖR REGIONERNA bidra till tillväxt och sysselsättning inom näringar knutna till fiske och vatten- Behoven hos det kustnära och småskaliga fisket ska särskilt beaktas. Miljö- och jordbruksutskottet har bedömt att havs- och fiskeriprogrammet och yrkesfiskestrategin utgör åtgärder som har förutsättningar att styra mot bättre konkurrenskraft för företag i fiskesektorn. Utskottet har framfört att man ser fram emot resultaten av dessa satsningar.163 Som ett led i att endast en del av den för tillgängliga kvoten för pela- giskt fiske skulle fördelas med överlåtbarhet avsattes en del av kvoten för far- tyg som fiskar i och landar sin fångst i Östersjöhamnar (regional tilldelning eller regional kvot). Syftet var att bidra till en ökad lönsamhet för dessa fartyg och att motverka en fortsatt koncentration till . Endast fiskare med ett etablerat pelagiskt fiske och som redan hade en individuell till- delning kunde få en extra tilldelning. Nyetableringar inom ramen för den re- gionala tilldelningen skulle möjliggöras först när utrymme för detta bedöms finnas. Den regionala tilldelningen ska göras och kunna användas för mer riktade insatser. I HaV:s föreskrifter regleras att den som enbart bedriver pelagiskt fiske i och landar i Östersjöhamnar kan tilldelas en extra fångstmängd av regionala hänsyn. Tilldelningen sker i så fall utöver den fångstmängd som grundas på en överlåtbar pelagisk fiskerättighet. Även den som inte har en överlåtbar pelagisk rättighet kan få en extra tilldelning om tillståndshavaren under det kalenderår som föregår det som ansökan eller det förnyade tillståndet avser, har haft samt använt ett särskilt tillstånd för pelagiskt fiske i där den tilldelade fångstmängden enbart kommer från den del av fiskekvoten som avsatts för det regionala ändamålet.164 Fördelningen av den regionala tilldelningen sker och baseras inte helt på historiskt fiske utan används för mer riktade insatser. fördelas en fast procentandel av kvoterna till den regionala tilldelningen, vilken sedan fördelas på fartygen. Har ett fartyg inte nyttjat sin tilldelning till finns det möjlighet för HaV att omfördela det fartygets tilldelning på övriga fartyg. För att stärka det regionalt baserade fisket i och bestämdes det även att fiske efter sill och skarpsill i dessa områden får bedrivas utan krav på ett pelagiskt tillstånd och utan kvantitetsbegränsning.165 fördelades även sill och skarpsill i och . 163Se bl.a. bet. 2015/16:MJU17. 164Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter (HVMFS 2014:19) om licens och tillstånd för yrkesmässigt fiske i havet. 165Havs- och vattenmyndigheten (2014a). 8 KONSEKVENSER FÖR REGIONERNA 8.3 Havs- och vattenmyndighetens utvärdering och utvecklingen därefter Havs- och vattenmyndigheten konstaterade i sin utvärdering att det distrikt som har flest pelagiska fartyg med individuella fiskerättigheter är Gö- teborg, vars andel av den pelagiska flottan varierade mellan –2013. Enligt HaV:s utvärdering ändrades inte den pro- centuella andelen av pelagiska fartyg med individuella fiskerättigheter hem- mahörande i de olika distrikten nämnvärt . finns det inte längre några pelagiska fartyg med individuella rättigheter i och , och åren 2011–2015 fanns inte heller några pelagiska fartyg med individuella rättigheter i (se tabell E i bilaga 6). efter HaV:s utvärdering infördes individuella överförbara fiskemöjligheter av sill och skarpsill i och (samman- lagt tre fartyg i och ). finns det inte längre några pelagiska fartyg med individuella fiskerättigheter i . Det bör noteras att det utöver fiskefartyg med individuella fiskerättigheter också finns fiskefartyg som fiskar pelagiskt inom kustkvoten. Tabell 9 Regional tillhörighet för fartyg inom det pelagiska systemet (antal fartyg) : (GG) : (LL) : (SD) : (VG) län: (SIN) : (KA) : (SG) län: (KR) län: (VK) : (VY) : (NG) : (). : (GE) : (HL) Källa: Havs- och vattenmyndigheten (2016a) och e-brev . Anmärkning: har individuella överförbara fiskemöjligheter av sill och skarpsill införts i och . När det gäller den regionala tilldelningen konstaterade att av fartygen i det pelagiska systemet hade ursprungligen 16 fartyg en regional tilldelning men antalet minskade sedan till 12. Ett fartyg hade sålts och 3 fartyg hade inte uppfyllt kravet på att nyttja sin tilldelning under innevarande år, för att få en 8 KONSEKVENSER FÖR REGIONERNA regional tilldelning kommande år. I stället fördelades de fartygens regionala tilldelning på övriga fartyg. Av de 12 fartygen i det pelagiska systemet som 2014 hade tilldelning av den regionala kvoten var 7 mindre än och 5 större än . Som framgår ovan får fiske efter sill och skarpsill i och bedrivas utan krav på ett pelagiskt tillstånd och utan kvantitetsbe- gränsning. HaV:s utvärdering visar att kvotutnyttjandet för sill i dessa havs- områden –2011 var lågt (2011 nyttjades av kvoten) men 2012–ökade nyttjandet kraftigt (kvotutnyttjandet var 2013). Det totala antalet fartyg som fiskade efter sill/skarpsill i dessa havsom- råden minskade från 82 fartyg 2009 till 64 fartyg 2013. Anledningen till att kvotutnyttjandet ändå ökat kan vara att några fartyg, som tidigare främst fiskat efter torsk i , har kombinerat detta fiske med sill- och skarpsillfiske i ICES delområden 30–31 på grund av den dåliga lönsamheten i torskfisket. Viktigt med en levande kust och skärgård Uppföljningen visar att det finns olika syn på vilka konsekvenser för kustsam- hällena det pelagiska systemet har haft. Aktörerna är dock ense om att fiskeri- näringen är viktig för kustkommunerna, och flera aktörer har särskilt betonat betydelsen av att bevara det småskaliga kustnära fisket. Flera pekar på fiskets betydelse för den gemensamma kulturella identiteten och känslan av gemen- skap och dess betydelse för besöksnäringen. och HaV har i sin strategi för svenskt yrkesfiske 2020 kon- staterat att flera kustsamhällen uttrycker oro för den negativa utvecklingen inom fisket, vilket också bekräftas i denna uppföljning. pekar de båda myndigheterna på yrkesfiskets betydelse för kustsamhällena: Yrkesfisket bidrar till en levande landsbygd, kust och skärgård. Arbetstill- fällen skapas både inom yrkesfiske och beredningsindustri, och det bidrar bl.a. till sysselsättning hos restauranger, detaljister, varv, redskapshandel, industri, verkstad och turism. För många kustsamhällen är det lokala yr- kesfisket en viktig del av bygdens identitet och det bidrar till kommunernas attraktivitet för boende och turister.166 I uppföljningen har flera aktörer betonat att det är viktigt med en levande kust och skärgård. kommun betonar att fisket är en del av kulturen på väst- kusten, och vid ett möte i med olika aktörer konstaterades följande: För många kommuner i är fisket kommunens själ och hjärta. Kustfiskets överlevnad är mycket viktig för kustsamhällets attraktions- kraft, både för boende och tillresta. Turismen är en viktig näring – och fisket är viktigt för turismen i . Kulturen kring fisk och fiske är minst lika viktig för turismen som möjligheten att t.ex. bada från klippor. Det är viktigt att det finns fiskebåtar i hamnarna och att besökare bl.a. kan 166 & Havs- och vattenmyndigheten (2016). 8 KONSEKVENSER FÖR REGIONERNA åka ut på fisketurer. För kommunerna är det småskaliga kustnära fisket därför mycket viktigt.167 SPF har i stället betonat vikten av ett aktivt fiske och konstaterar att aktiva yrkesfiskare inte kan ta med turister på fisketurer: En hamn med fiskefartyg som inte fiskar aktivt är inte ett bevis på ett le- vande fiske. Det är absolut inte så att ägare av fiskefartyg kan och vill ta med människor ut på fiske. Yrkesfiske är en sak, fiske med turister något helt annat. Frågan som vi i SPF ständigt brottas med är hur våra medlem- mar ska tjäna pengar. Detta är centralt för alla fiskets utövare.168 betonar att en levande kust och skärgård är en viktig del i den sociala delen av målet om hållbar utveckling. Vid uppföljnings- och utvärderingsgruppens studiebesök i betonade forskare att ett av målen för fiskepolitiken är social hållbarhet, men konstaterade att detta är ett mycket otydligt begrepp. betonade vid studiebesöket att fisket är en del av identiteten, varför kommunen arbetar för att få tillbaka fiskebåtarna till ham- nen. Flera av aktörerna pekade på att det snart inte längre finns några fiskebåtar kvar i kustsamhällena i och . Marint centrum i uppgav att det i nu finns 42 yrkesfiskare med torskfiskelicens, men bara ca 15 aktiva fiskebåtar.169 En levande hamn ger ett levande kustsamhälle – sysselsättning och företagande. konstaterades att de stora kvanti- teterna från Östersjöfisket landas i . Att sill landas i stora kvantiteter i och sedan skickas med lastbil till och innebär dock inte med automatik att det är levande kustsamhällen runt . menar att målet för GFP är bl.a. att se till att samhällen där fiskerinäringen är viktig har en skälig levnadsstandard.170 Fiskenäringen inne- bär arbetstillfällen i bl.a. fiske, handel och beredning. Det kustnära fisket med fiskare som lossar sin fisk vid kajen och säljer nyfångad fisk är ett viktigt in- slag i levande kustsamhällen. Det storskaliga fisket är inte lika påtagligt för besökaren men är för kommunerna naturligtvis betydelsefullt som företag och arbetsgivare, även om detta fiske landar sin fångst i . Fisket har sin betydelse även i att skapa underlag för kringindustrier som båt- varv och redskapstillverkning.171 I en av de kommuner som har ingått i denna uppföljning, , är både fiskberedningsindustrierna i och och fiskauktionen i av avgörande betydelse för kommunen. Kommunen konstaterar att fiskenäringen även genererar kringeffekter hos 167Sotenäs kommun, m.fl. vid möte i . 168Swedish (), e-brev . 169HaV har i en kommentar framfört att frågan är vad som är aktiva fiskebåtar. HaV konsta- terar att 25 av 39 båtar har fiskat upp av sin tilldelning och att de då är aktiva i någon mening. 170Europeiska kommissionen, /fisheries (avläst ). 171Fiskeområde (2013). 8 KONSEKVENSER FÖR REGIONERNA t.ex. mekaniker, trålbindare och elektriker. Restaurangerna i kommunen är också beroende av fisket.172 I uppföljningen har flera aktörer särskilt pekat på fiskets betydelse för be- söksnäringen. Fisket och särskilt det småskaliga kustnära fisket bidrar med öppna hamnar och småskalig förädling som i sin tur har en attraktionskraft på bl.a. turismen. Det finns forskning kring fiskets påverkan på turismen. För ex- empelvis har fisket en både direkt och indirekt attraktionskraft, dvs. både turister som kommer för att själva fiska och turister som kommer för att uppleva en autentisk, lokal kultur där fiske är en betydande faktor.173 har bl.a. SPF konstaterat att kustsamhällena inte enbart kan överleva på som- marturismen: De turister som kommer till nu för att äta räkor får äta sådana som är fiskade av danska fiskare och troligtvis märker inte turisterna någon skillnad. Man måste komma ihåg att turisterna kommer till kusterna endast . Det behövs därför verksamhet för att dessa orter ska överleva. Fiskeföretagen måste ha verksamhet än 8 sommarveckor.174 Vid ett möte i med bl.a. Fiskekommunerna konstaterades att alla po- ängterar yrkesfiskets betydelse för kustkommunerna och som kulturbärare – men kulturbärare är inget yrke, och därför måste det finnas lönsamhet i nä- ringen och en möjlighet till föryngring i fiskarkåren. Fisket har fått minskad betydelse Det pågår en strukturrationalisering inom fisket, och antalet yrkesfiskare och fiskefartyg minskar kraftigt . Detta har flera orsaker. Flera aktörer har i uppföljningen betonat att det är viktigt att hålla isär de olika orsakerna till uppmärksammade problem för fisket. Det har framförts att det är viktigt att skilja på vilka problem som har orsakats av det pelagiska systemet och vilka problem som är orsakade av t.ex. beståndsproblemen för ål, torsk och lax. SPF menar att fiskare ofta har slutat av helt andra orsaker än införandet av överlåtbara fiskerättigheter i det pelagiska fisket: Det är viktigt att skilja på om det är systemet i sig eller olika omvärldsfak- torer som leder till problemen i kustsamhällena. Systemet kan ha gjort det tydligare att det är omvärlden som leder till förändringarna. Man vill inte längre vara fiskare på grund av bristande lönsamhet. Det finns attraktivare arbeten iland.175 I en av de kommuner på som har ingått i denna uppföljning, So- tenäs, har antalet fiskare minskat från 350 till endast ett fåtal i Kungs- hamn och . I stället har beredningsindustrin ökat. 172Sotenäs kommun vid möte i . 173Se bl.a. Armbrecht (2014). 174Swedish (), intervju . 175Swedish (), intervju . 8 KONSEKVENSER FÖR REGIONERNA ägs tre av fyra beredningsföretag av norska intressenter.176 Fiskekom- munerna uppger att det nu finns ca 45–50 räkfiskare mellan och . I har varvet fått byta inriktning från fiskebåtar till fritids- båtar. På flera håll är kajerna dåliga eftersom de inte underhålls. På motsvarande sätt har olika aktörer på syd- och ostkusten pekat på pro- blem för fisket i . konstaterar att införandet av det pelagiska systemet i kombination med bl.a. stoppat ålfiske och kraftigt minskat laxfiske har lett till att det nästan bara finns torskfiske kvar i : Detta innebär en stor sårbarhet. Till detta kommer också problemet med sälarna i . Det finns en dold överkapacitet i torskfisket i Öster- sjön. Hela systemet måste ses över – både för ostkusten och västkusten.177 Olika syn på frågan om regional koncentration av fisket till Det pelagiska fisket har varit starkt dominerat av västkustfartyg.178 HaV uppger att man när det pelagiska systemet infördes diskuterade vilka ris- ker systemet skulle innebära för bl.a. regional koncentration till . Det fanns en rädsla för att fisket på skulle köpa upp fisket på ost- och sydkusten. Uppföljningen visar att det finns olika syn på vilka konsekven- serna blev. HaV konstaterar att bl.a. länsstyrelser på ost- och sydkusten har framfört kritik om att systemet leder till att fisket koncentreras till . HaV me- nar dock att det inte har skett någon koncentration till . Tvärtom har det småskaliga fisket utvecklats och antalet fartyg som endast fiskar i Öster- sjön har inte reducerats i samma omfattning som det pelagiska segmentet i stort. HaV menar att det inte blev någon förändrad regional fördelning och att statistiken över antalet fartyg per distrikt visar att det nya systemet inte har påverkat den regionala fördelningen särskilt mycket. Inte heller Jordbruksver- ket menar att det går att entydigt säga att fartygen inom det pelagiska systemet har koncentrerats till Göteborg.179 När det pelagiska systemet infördes var det enligt SPF ett antal väst- kustfiskare som sålde fartyg och rättigheter och satsade på annat samt några som investerade och satsade på det pelagiska fisket. SPF menar att det samti- digt har skett satsningar också på ostkustfisket, bl.a. genom regional tilldel- ning, vilket har inneburit att ett antal Östersjöfartyg väsentligt har kunnat öka sitt fiske. Uppföljningen visar att de stora pelagiska yrkesfiskarna med in- dividuella fiskerättigheter huvudsakligen finns i regionen närmast . SFPO har i uppföljningen framfört att det pelagiska fisket har kommit att fo- 176FR, intervju och , möte i . 177Länsstyrelsen vid studiebesöket i . 178Swedish (), e-brev . 179När det gäller infiskad kvantitet som kan kopplas till respektive hemmahamn har Jord- bruksverket inga uppgifter. 8 KONSEKVENSER FÖR REGIONERNA menar att systemet med överlåt- bara fiskerättigheter har lett till en uppenbar kapital- och kapacitetskoncent- Skillnader mellan olika delar av bekräftar att de stora pelagiska fartygen har koncentrerats till , och , medan övriga kommuner i försöker att stötta sitt småskaliga kustfiske eftersom de är rädda för att systemet med överlåtbara fiskerättigheter ska drabba det småska- liga fisket. Det finns stora skillnader mellan olika fisken på , och flera har pekat på att det har varit en låg investeringsvilja i det småskaliga kustfisket. Intervjuade aktörer i menar att fiskeflottan tidigare var lika modern i t.ex. och som den numera är i Göteborgsområ- det. konstaterar att det pelagiska systemet har inneburit att sillfisket i har försvunnit: Den tydligaste effekten för fisket i är att sillfisket har slagits ut helt. Innan systemets införande fanns 7 eller 8 båtar medan vi inte har någon silltrålare kvar.180 SPF har i en kommentar betonat att Hallandsfiskarna valde att sälja sina fartyg och satsa på annat fiske eller annan verksamhet. SPF menar att det pelagiska systemet gav yrkesfiskarna i en möjlighet att tjäna pengar genom för- säljning och den möjligheten använde man. Fiskeflottans fördelning på olika kuststräckor Enligt uppgifter från HaV minskade antalet fartyg med grundtilldelning av pe- lagiska fiskerättigheter från 78 till 31 . Av tabellen ne- dan framgår fördelningen av dessa på olika distrikt. andel mätt i antal fartyg har minskat , medan både sydkustens och ostkustens andel har ökat något. Tabell 10 Antal och andel pelagiska fartyg med grundtilldelning 180 , e-brev . 8 KONSEKVENSER FÖR REGIONERNA Källa: Havs- och vattenmyndigheten, e-brev , egen bearbetning. Om man i stället jämför distriktens andel av de pelagiska överlåtbara fiskerät- tigheterna blir bilden en annan. Av uppgifter från SPF framgår att pelagiska fartyg från har av de överlåtbara fiskerättigheterna (se tabell nedan). De tio största pelagiska fiskefartygen kommer från och har tillsammans av de överlåtbara fiskerättigheterna.181 Tabell 11 Pelagiska fartygs andel av fiskerättigheter, fördelade på distrikt Tilldelning (procent) Källa: (), intervju . Anmärkning: Fartyg som en- bart har tilldelning från den regionala kvoten ingår inte. När det gäller förändringen i grundtilldelningen av fiskerättigheter för t.ex. sill i västra framgår det av uppgifter från HaV att fiskefartyg från Göte- borgsdistriktet har ökat sin grundtilldelning från 2009 till 2015, medan fartyg från distrikt i , och har sålt samtliga sina rättigheter där. I har två fartyg sålt sina rättigheter, medan två fartyg har kvar sina rättigheter i oförändrad omfattning. När det gäller fiske av sill i östra har fartyg från ökat sin grundtill- delning något till 2015. När det gäller förändringen i grundtill- delningen av fiskerättigheter för t.ex. sill i och finns nu- mera samtliga fiskerättigheter i (se tabell nedan och i bilaga 6). 181I dessa uppgifter ingår inte t.ex. fiskefartyg som fiskar pelagiskt inom kust- och regional- kvoterna eller det pelagiska fisket i och . 182Ett fartyg från har haft fiskemöjligheter genom tillfälliga överlåtelser men ingår inte i grundfördelningen av fiskerättigheter i de andra tabellerna. 2016/17:RFR7 8 KONSEKVENSER FÖR REGIONERNA Tabell 12 Grundtilldelning av fiskerättigheter för sill i några havsområ- den per distrikt Grundtilldelning (procent) Sill i västra (H-ÖV) Sill i östra (H-ÖÖ) Sill i och (H-SK) Källa: Havs- och vattenmyndigheten, e-brev , egen bearbetning. Grundtilldel- ningen per fartyg återfinns i bilaga 6. I tabellen nedan redovisas hur många fartyg som har ökat sitt innehav av fiske- rättigheter, har ett oförändrat innehav, har minskat innehavet och hur många 8 KONSEKVENSER FÖR REGIONERNA som helt har avvecklat innehavet av fiskerättigheter för sill i västra , sill i östra respektive sill i och . När det gäller sillfisket i och och västra är alla fartyg som har ökat sitt innehav från . När det gäller sillfisket i östra är av fartygen som har ökat innehavet från , resten är från Got- land. Tabell 13 Förändring i grundtilldelning av fiskerättigheter för sill i några havsområden per distrikt Källa: Havs- och vattenmyndigheten, e-brev , egen bearbetning. Grundtilldel- ningen per fartyg återfinns i bilaga 6. Anmärkning: Ök = ökat innehav av fiskerättigheter, Of = oförändrat, Mi = minskat innehavet men inte slutat helt, Sl = helt avvecklat innehavet av fiskerättigheter inom det aktuella fisket. Fiskare från fiskar även i Bland annat SFPO konstaterar att fiskare på av tradition har fiskat i både och , medan fiskare på ost- och sydkusten har fiskat enbart i . I uppföljningen konstaterar flera av de intervjuade aktörerna i och att en tydlig effekt av det pelagiska systemet är att i stort sett alla försäljningar av pelagiska fiskerättigheter från Östersjö- baserade fiskare har gjorts till fiskeföretag från som i hu- vudsak äger större fartyg.