eunbil · H40N46CA63 · 2017-01-01 00:00:00 — Rådets möte (jordbruks- och fiskeministrar) - Föredragning av ordförandeskapet Det maltesiska ordförandeskapet kommer att vid rådsmötet presentera sitt arbetsprogram för det kommande halvåret. Ordförandeskapets övergripande prioriteringar rör; - EU:s inre marknad Därtill kan det förmodas att Brexit-processen kommer att sätta sin prägel på det matesiska ordförandeskapet. På jordbrukssidan har det maltesiska ordförandeskapet ambitionen att återuppta förhandlingarna om regelverket för ekologisk produktion liksom att fortsätta förhandlingen om Omnibusförordningen. Fördjupade diskussioner om den framtida jordbrukspolitiken efter 2020 väntas också . Vidare kommer ordförandeskapet prioritera handelsfrågor, jordbruk och klimatförändringar samt hållbart vattenbruk. Hållbart vattenbruk är även temat för det informella minsterrådsmötet . På fiskesidan kommer ordförandeskapet att lägga fokus på att rådet ska nå en allmän inriktning om en ny ramförordning om tekniska regler. Ordförandeskapet har även som målsättning att rådet ska nå en allmän inriktning om en flerartsplan för . Utöver dessa kommer förslaget om externa fiskeflottan, flerartsplan för små pelagiska bestånd i , flerartsplan för demersala bestånd i nordvästra och sydvästra vatten samt i västra att hanteras. På djur- och livsmedelsområdet lyfter ordförandeskapet upp vikten av att fortsätta arbetet för att förebygga antimikrobiell resistens och hoppas på framsteg i förhandlingarna om förslagen om veterinärmedicinska produkter och läkemedel i foder. Vad gäller skogsfrågor avser det maltesiska ordförandeskapet verka för att arbetet för ett hållbart skogsbruk och handel med lagligt avverkat timmer (och trävaror) framhålls på internationell nivå. Ordförandeskapet vill också nå fram till en balanserad EU-position som reflekterar unionens ansträngningar för att skydda skogen samt bruka den på ett hållbart sätt, inför FN:s skogsforums tolfte session som äger rum i . Internationella handelsfrågor - Studie av följderna av koncessioner i frihandelsavtal om jordbruksprodukter Vid WTO-ministermötet i lyckades medlemmarna enas om ett Nairobi-paket som bl.a. innebär en utfasning av exportbidrag. Diskussioner pågår nu för att förbereda nästa WTO-ministermöte som äger rum i . Särskilt prioriterade jordbruksfrågor rör begränsningar av handelsstörande jordbruksstöd, en permanent lösning för offentlig lagerhållning för livsmedelsförsörjning, den särskilda skyddsmekanismen (SSM) för utvecklingsländer samt stöd till bomullssektorn. EU förhandlar också frihandelsavtal med ett flertal parter. har förhandlingarna med och det s.k. (Transatlantic Trade and Investment Partnership), rönt störst uppmärksamhet. EU förhandlar även med där målsättningen är att avsluta förhandlingarna samt med bl.a. och med och . Förhandlingarna med har återupptagits och förhandlingar avses starta med och . Kommissionen presenterade på jordbruksrådet en studie av frihandelsavtalens påverkan på jordbruksprodukter. Bakgrunden var en begäran från ett flertal medlemsstater. I studien konstateras att EU är världens största importör och exportör av jordbruksprodukter och nettoexportör samt att jordbrukarnas inkomster och sysselsättning är beroende av exporten. Ökade exportmöjligheter bedöms finnas för mejeriprodukter (särskilt ost och skummjölkspulver), spannmål samt vin och drycker. Produktsektorer som är känsligare för konkurrens är nötkött, ris samt i något mindre utsträckning kycklingkött, fårkött och socker. Det konstateras att detta inte var oväntade resultat och att kommissionen redan arbetar för att skydda dessa sektorer i de olika frihandelsförhandlingarna. I studien konstateras att dess slutsatser begränsas av att minskade tekniska handelshinder inklusive sanitära och fytosanitära hinder inte omfattas. Likaså beaktar studien inte att EU i handelsavtal brukar begränsa marknadstillträdet för känsliga produkter med hjälp av tullkvoter. Dessutom har vissa produktkategorier av stor betydelse för EU:s export, inte minst bearbetade jordbruksprodukter, inte fullt ut kunnat inkluderas i studien. Resultaten begränsas också till effekter på EU-nivå. Förslag till svensk ståndpunkt Det multilaterala samarbetet inom ramen för WTO är prioriterat för regeringen. stödjer likaså EU:s förhandlingar med olika parter om bilaterala och regionala frihandelsavtal och för fram offensiva intressen på jordbruksområdet utan att avkall görs på viktiga värden såsom människors och djurs hälsa. Regeringen välkomnar studien om frihandelsavtalens påverkan på jordbruksprodukter och dess slutsats att ökade exportmöjligheter till följd av handelsavtal kan generera tillväxt, sysselsättning och mervärde för den europeiska livsmedelssektorn. Regeringen menar emellertid att hela ekonomin behöver omfattas av studien för att slutsatser ska kunna dras vad gäller frihandelsavtals påverkan på EU. Fortsatta ansträngningar för att öka jordbrukets produktivitet och konkurrenskraft på ett hållbart sätt behöver prioriteras i jordbrukspolitiken, bl.a. genom satsningar på utbildning, forskning och rådgivning, så att jordbrukssektorn ska kunna dra nytta av nya exportmöjligheter och möta ökad importkonkurrens. Datum för tidigare behandling i : Frågan var senast föremål för information i miljö- och jordbruksutskottet samt för samråd med . Rapport om marknadssituationen och det s.k. mjölkpaketet - Information från kommissionen Mjölkpaketet (ej att förväxla med de senare årens krispaket) är ett paket med rättsliga bestämmelser som har varit ikraft och som löper ut . Mjölkpaketet är integrerat i den gemensamma marknadsordningen och berör bl.a. bestämmelser om obligatoriska kontrakt, producentorganisationer i mjölksektorn och kollektiv förhandling. Enligt bestämmelserna ska kommissionen uppdatera rådet och om implementeringen och effekterna av mjölkpaketet samt om marknadssituationen. Denna uppdatering ska ske i form av två stycken rapporter, en 2014 samt en 2018. Som en del i krispaketet 2015 beslöts dock att rapporten skulle tidigareläggas. Kommissionen ska därför presentera rapporten redan på jordbruks- och fiskerådet . Kommissionens rapport konstaterar att mjölkpaketet har haft en positiv effekt för lantbrukare i EU, bland annat i form av ökade möjligheter för jordbrukare att organisera sig och att förhandla kontrakt. Rapporten pekar även ut möjligheter till vidare utveckling och lyfter bl.a. fram ett ökat utbyte av best practices samt bättre marknadsföring. Därtill pekar rapporten på att medlemsstater där organisationsgraden är låg kan sätta ökat fokus på producentorganisationer i landsbygdsprogrammet. Den andra delen i kommissionens rapport avhandlar marknadsutveckligen sedan mjölkpaketets ikraftträdande. Rapporten noterar de senare årens negativa marknadsutveckling med rekordlåga priser men konstaterar att marknaden nu ser ljusare ut. började priserna på mejeriprodukter att återhämta sig till följd av minskat utbud och ökad efterfrågan. Marknadsbalansen har förbättrats vilket också har lett till stigande priser på mejeriprodukter. Enligt rapporten är den globala efterfrågan fortsatt stark och 2016 var och EU världens två största exportörer av mejeriprodukter. Marknadsutsikterna på medellång sikt (2015-2025) är fortsatt ljusa och efterfrågan väntas öka globalt såväl som inom EU. EU väntas ha den kraftigaste ökningen i export och produktion. Utbudsutvecklingen väntas vara balanserad och driven av marknaden. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen avser notera informationen. Det är positivt att bestämmelserna i paketet har främjat utvecklingen av producentsamarbete i mjölksektorn. Det är viktigt att fortsatt värna avtalsfriheten och att inte försämra konkurrensen på marknaden. Paketet har framför allt haft en effekt i medlemsstater vars mjölkbönder har haft svårt att organisera sig. För vidkommande har mjölkpaketets effekter inte varit lika tydliga då organisationsgraden har varit hög i . Datum för tidigare behandling i : Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i miljö- och jordbruksutskottet. Slutsatserna från den 40:e konferensen mellan direktörerna för EU:s utbetalande organ (den 12–) - Information från den slovakiska delegationen Varje ordförandeskap brukar hålla en konferens för EU:s utbetalande myndigheter på jordbruksområdet. Under ordförandeskap hölls konferensen i . Konferensen omfattade tre tematiska seminarier och behandlade ökat utbyte av information om bedrägeri och oegentligheter i Landsbygdsprogrammet, förenkling av tvärvillkoren samt hantering av kontrollbesök hos motagare. deltog från svensk sida.