rfr · H40WRFR7 · 2017-01-01 00:00:00 — SFPO har till ändamål att gynna medlemmarnas ekonomiska intressen ge- nom ansvar och handläggning samt administration av de uppgifter som an- kommer på en producentorganisation. SFPO har 294 medlemmar.52 SPF och SFPO har en gemensam pelagisk kustkommitté. Man vill ha en samsyn i det småskaliga fisket. De små yrkesfiskarna kan vara medlemmar i flera PO men betalar en reducerad avgift till organisationerna. SPF samarbetar med andra PO i utlandet. Organisationerna byter kvoter mellan varandras med- lemmar för att gynna yrkesfiskarna. SPF ser som sin roll att finnas till hands för att hjälpa fiskeföretagen att få ett effektivt fiske.53 Fiskbranschens Riksförbunds (FR) huvuduppgift är att verka för en positiv ut- veckling av branschen samt att ta till vara medlemsföretagens intressen i sam- hället. FR har funnits och har 35 medlemmar.54 50SFR, (avläst ) och e-brev . Insjöfiskarena är inte en producentorganisation. 51Det finns enligt SPF några pelagiska fiskefartyg som inte är medlemmar, bl.a. två pelagiska heltidsfiskare i . 52SPF, (avläst ), SFPO, /om-sfpo (avläst 2016-10- 31) och SFPO, e-brev . 53Swedish (), intervju . 54Fiskbranschens (), intervju . 4 Svenskt yrkesfiske och beredningsindustri 4.1 Yrkesfiske till havs Yrkesfisket bedrivs på många sätt och i olika omfattning. I det svenska yrkes- fisket ingår allt från större fartyg, som vanligtvis fiskar med trål, till mindre fartyg, där redskap som burar, större fällor och nät är vanligare. Fiskefartyg inom EU ska ha lika tillträde till vatten och resurser i alla EU:s vatten utom i några fall. Medlemsstaterna har t.ex. rätt att i vatten från baslinjerna begränsa fisket till fiskefartyg som traditionellt fiskar i dessa vatten från hamnar vid den angränsande kusten.55 Det svenska yrkesfisket bedrivs i insjöar, rinnande vatten och framför allt i havet, från kusten och ända ut i EU-vatten, ekonomiska zon och At- lanten. har en lång kuststräcka och omges av flera havsområden i vilka svenska yrkesfiskare fiskar. De havsområden som angränsar till är , och . Svenskt fiske har även tillträde till och . Av kartorna på följande sidor framgår de för svenska fiskare viktigaste fångstområdena enligt ICES och de svenska kust- sträckorna.56 55Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av . 56Världens alla vatten delas in i olika områden av (Food and of the United Nations). ICES () gör ytterligare en indelning som används i underlag till vetenskapliga analyser av fiskbestånden. 4 SVENSKT YRKESFISKE OCH BEREDNINGSINDUSTRI Figur 2 Karta över fångstområden och kuststräckor Källa: Havs- och vattenmyndigheten (2016a). Det område som i kallas omfattar och och ibland innefattas även . består av följande havsområden: (dvs. , , , och ), , och Egentliga (dvs. , Centrala , och ). (Bälten) är den del av som består av Stora Bält, Lilla Bält samt och Meck- lenburgerbukten. 4 SVENSKT YRKESFISKE OCH BEREDNINGSINDUSTRI Figur 3 Karta över ICES indelning i delområden Källa: Havs- och vattenmyndigheten, (avläst ) . Småskaliga yrkesfiskare kan i vissa fall sälja sina produkter direkt till konsu- ment. Vissa småskaliga fiskeriföretag bereder även fisk eller skaldjur själva. Vanligtvis passerar dock fisken och skaldjuren auktioner eller går genom olika beredningssteg och grossistled för att sedan nå konsumenten. 4 SVENSKT YRKESFISKE OCH BEREDNINGSINDUSTRI auktion är dominerande i och en stor del av den svenska konsumtions- fisken (sill, skarpsill och merparten av östersjötorsken och makrillen undanta- gen) passerar auktion, t.ex. torsk, kräfta och räka. Storleken på kvoter och fiskets omfattning varierar mellan olika år, men sill eller strömming, skarpsill, räka, havskräfta och torsk är normalt de ekonomiskt viktigaste arterna inom det svenska yrkesfisket till havs. För yrkesfisket i in- sjöarna är de ekonomiskt viktigaste arterna gös, signalkräfta, ål och siklöja.57 Den totala fångsten i det yrkesmässiga fisket i havet 2015 var ca levande vikt, vilket var en ökning jämfört med . Ut- tryckt i landad vikt var den totala fångsten ca 152 100 ton.58 Fångstvärdet i första handelsledet var ca , vilket var en ökning jämfört med . De i utlandet (företrädesvis ) direktlan- dade fångsterna utgjorde av den totala svenska ilandförda fångsten. Fångsterna i utlandet bestod av . Värdet av utlands- landningarna uppgick till av det totala fångstvärdet.60 Se vidare av- snitt 6 och 10. Tabell 2 Fångster i det yrkesmässiga fisket i havet (levande vikt, ton) Källa: Havs- och vattenmyndigheten (2016a). Pelagiskt fiske innebär fiske i den fria vattenmassan. Exempel på arter i det pelagiska fisket är sill, skarpsill, makrill, taggmakrill, blåvitling och tobis. De största fartygen bedriver ofta pelagiskt fiske efter sill och skarpsill, vilka vo- lymmässigt utgör merparten av de svenska kvoterna. Pelagiskt fiske bedrivs i , och . Fångsten landas framför allt i och . De pelagiska fiskeföretagen har ofta överenskommelser med beredningsindustrin, levererar sin fisk direkt dit och landar stora volymer fisk på samma gång. Val av beredningsindustri, landningsplats etc. påverkas av bl.a. priser. SPF uppger att det är industrier som är mottagare av fångsten från fiskare med överlåtbara fiskerättigheter. SPF menar att detta fiske är inte lika 57Jordbruksverket & Havs- och vattenmyndigheten (2016). 58Omräkning från landad vikt till levande vikt görs med hänsyn till att rensning och ibland även viss beredning sker ombord i fiskefartygen innan fisken landas för försäljning. Fångs- terna landas vanligtvis som de tagits ur havet, och därför kan man bortse från vätskeförluster under transport till landningshamn. 59Fisk som förts i land i syfte att användas till annat än människoföda redovisas som foder- fisk. 60Havs- och vattenmyndigheten (2016a). 4 SVENSKT YRKESFISKE OCH BEREDNINGSINDUSTRI tydligt för allmänheten men väsentligt för att det ska finnas ett levande fiske i . Fiskeåret ser i princip ut på samma sätt för samtliga fiskare som fiskar inom det pelagiska systemet med individuella överlåtbara fiskerättigheter. För dem som fiskar efter pelagiska arter och som inte ingår i systemet med överlåtbara fiskerättigheter gäller andra fiskeperioder. Fiskeåret styrs av när de aktuella fiskslagen är lämpliga att fiska. Detta beror enligt HaV på flera faktorer såsom marknad, kvalitet, hur fisken är samlad och om den är möjlig att fånga kost- nadseffektivt.61 Figur 4 Det pelagiska fiskeåret Källa: Havs- och vattenmyndigheten (2014a). Heldragen linje innebär att de flesta fartygen inom det pelagiska systemet bedriver fiske . Streckad linje innebär att några få fartyg bedriver detta fiske. Det finns också mellanstora och små pelagiska fiskefartyg som fiskar ström- ming och siklöja i . Fisket efter strömming och siklöja kan ske med flera typer av redskap som mindre trålar, vad och nät. Strömmingsfisket be- drivs längs hela medan det fisket efter siklöja endast sker i . har värdet av sill och strömming62 överlag överstigit värdet av torskfisket med undantag då torsk var den viktigaste arten.63 Inom det demersala fisket64 finns både mellanstora och mindre fartyg. De mel- lanstora fartygen fiskar framför allt med bottentrål, oftast efter fisk och havs- kräfta. Räkfisket sker med bottentrål på . De fartyg som fiskar räka 61Havs- och vattenmyndigheten (2014a). 62Sill och strömming är en och samma art, Clupea harengus. Namnet strömming används för sill fångad i norr om . 63Jordbruksverket & Havs- och vattenmyndigheten (2016) och (2014). 64Fiske efter arter som uppehåller sig nära botten. 4 SVENSKT YRKESFISKE OCH BEREDNINGSINDUSTRI är alltifrån mindre till medelstora trålare. Räkfisket på är ett re- gionalt och ekonomiskt viktigt fiske. Cirka 60 räkfiskefartyg fiskar räka och fångsterna säljs både som kokräka och råräka. De mindre fartygen fiskar ofta med passiva redskap som nät eller fasta fäl- lor efter fisk. Målarter är både torsk och plattfisk och närmare kusten i Öster- sjön även bl.a. abborre och gädda. Längs är lax en viktig art. På är fisket efter havskräfta och hummer med burar och tinor eko- nomiskt viktigt. Det småskaliga fisket utefter kusten är varierat, där ett och samma företag ofta riktar in sig på flera olika målarter och använder olika fiskemetoder. Flertalet yrkesfiskare säljer sin fångst genom fiskauktioner, medan en del säljer till beredningsindustri och vissa sköter försäljningen själva eller tillsammans med andra. Inom det småskaliga fisket finns också fler diver- sifierade företag som utöver yrkesfisket även förädlar både egenfångad och uppköpt fisk och skaldjur.65 Insjöfisket bedrivs i , , och samt även i flera mindre vatten. Fisket sker oftast med nät, kräftbur eller bottengarn (dvs. fasta fällor). Försäljningen sker på olika sätt beroende på vilken art det är som fångas. I landets övriga insjöar finns ett stort antal företag som bedriver kom- mersiellt fiske med stöd av enskild rätt efter bl.a. signalkräfta och gös. Ofta handlar det om en kombination av småskaligt konsumtionsfiske och gårdsba- serad fiske- eller upplevelseturism.66 avses i allmänhet det sätt som fysiska eller juridiska personer med tillgång till fiskefartyg har valt att utöva verksamheten. Fiskeföretag kan förekomma i olika juridiska former. Ensamma fiskare som bedriver fiske med eget fartyg har ofta en enskild firma. En och samma fiskeverksamhet bedrivs ofta av två bolag av vilka det ena av tradition har utgjort ett enkelt bolag (fiske- laget) och det andra ett partrederi eller annat bolag (båtlaget) som äger och tillhandahåller fartyget. Ett fiskelag kan bestå under en och innehålla en växlande personkrets. Ett fiskelag kan dela på fångsten ge- nom s.k. båtlotter mellan andelsägare av fartyget och s.k. manslotter mellan dem som har del av fångsten utan att äga någon del av fartyget. Bakom båtlot- terna förekommer olika bolagsformer.67 Alla som arbetar ombord på ett fiske- fartyg har inte fiskelicens. Storleken på den svenska fiskeflottan är begränsad genom GFP. Den totala fiskekapaciteten hos svenska fiskefartyg får högst motsvara en fastställd nivå 65Jordbruksverket & Havs- och vattenmyndigheten (2016). 66Jordbruksverket & Havs- och vattenmyndigheten (2016). 2008/09:169. 4 SVENSKT YRKESFISKE OCH BEREDNINGSINDUSTRI mätt i dräktighet i bruttoton och maskinstyrka i kilowatt hos samtliga svenska fiskefartyg med fiskelicens. •Bruttodräktighet (bruttotonnage, bt) är ett volymmått för att mäta fartygens storlek och lastförmåga. Bruttodräktighet används till att beräkna fiskeka- paciteten i fiskeflottan. •Maskinstyrka mätt i kilowatt (kW) är ett annat mått som används för att mäta fiskekapaciteten i fiskeflottan. För att visa att kapacitetstaken inte överskrids ska det finnas ett register över samtliga fiskefartyg med fiskelicens. HaV har i uppdrag att upprätthålla ett sådant register. Utvecklingen i den svenska fiskeflottan visar på en nedåtgående trend för såväl antal fartyg som fartygskapacitet. Antalet fartyg i den svenska fiskeflot- tan har minskat från 1 588 fartyg 2005 till 1 328 fartyg . Största minskningen skedde , och efter det har flottan legat på en relativ jämn nivå. Av fartygen finns på , vilket motsvarar av maskinstyrkan och av bruttodräktigheten (se tabell nedan). Tabell 3 Antal fiskefartyg per kuststräcka Källa: Havs- och vattenmyndigheten (2016a). Fördelningen på län framgår av en tabell i bilaga 6. Det svenska yrkesfisket domineras av små företag. fanns det 1 211 företag verksamma inom yrkesfisket som tillsammans hade knappt 2 000 sys- selsatta (motsvarande 1 046 heltidsekvivalenter). hade det minskat till 985 företag och 1 600 sysselsatta (motsvarande 761 heltidsekvivalenter). Mel- lan 2008 och 2015 minskade antalet registrerade och aktiva fiskefartyg från 1 150 till strax under 1 000 stycken, se vidare avsnitt 6. Mer än 450 fiskefartyg av 978 aktiva hade inkomster som understeg två basbelopp . Fiskelicens krävs för yrkesfiske i havet. En sådan kan beviljas en juridisk eller fysisk person och kräver att fisket bedrivs i näringsverksamhet. fanns det 1 316 fiskelicenser, fördelade på 1 291 män, 7 kvinnor och 18 juri- diska personer.68 Det är inget krav för alla sysselsatta i fisket att ha fiskelicens. De samlade inkomsterna för den svenska fiskeflottan uppgick – 2013 till mellan 1,1 och , medan kostnaderna uppgick till mellan 1,1 och . Den landade fisken står för huvuddelen 68 Havs- och vattenmyndigheten (2016b). 4 SVENSKT YRKESFISKE OCH BEREDNINGSINDUSTRI av intäkterna.69 Kostnaderna fördelas framför allt på drivmedel, personal, rän- tekostnader och reparationer av utrustning. och HaV har i sin strategi konstaterat att fiskeflottan som helhet är lönsam, även om det finns lönsamhetsproblem inom vissa segment av den svenska flottan.70 har i en studie konstaterat att fiskberedningsindustrin är viktig för kustnära samhällen och en stor användare av den fångade och odlade fisken. Den svenska fiskberedningsindustrin är enligt studien mycket hetero- gen med allt från små familjeföretag som bearbetar sina egna fångster till större företag med storskalig industriell produktion. av fisk- beredningsföretagen hade fler än 50 anställda , och dessa svarade för ungefär hälften av såväl antalet anställda som förädlingsvärdet för fisk- beredningsindustrin som helhet. Totalt sysselsatte industrin knappt 2 200 per- soner , vilket kan jämföras med ca 44 500 anställda i hela den svenska livsmedelsindustrin . studie visar att den ekonomiska utvecklingen är starkt be- roende av priset på råvaror. Råvaru- och handelskostnadernas andel av de to- tala kostnaderna i fiskberedningsindustrin låg på , högre än i livsmedelsindustrin som helhet. Både omsättningen, de totala intäkterna och rörelseresultatet har ökat stadigt , med undantag . Den högre omsättningen kan enligt bero på att antalet företag ökade , lik- som de totala råvarukostnaderna. Precis som stora delar av fiskeflottan finns stora delar av fiskberedningsin- dustrin huvudsakligen längs västra och . av antalet arbetsställen inom fiskberedningsindustrin finns i och av antalet arbetsställen finns i , , och län. Det finns enligt och HaV inga uppgifter om hur många personer som sammanlagt sysselsätts i hanteringen av svenska fiskeriproduk- ter fram till dess att fisk och skaldjur når konsument. Utöver inom yrkesfisket och beredningsindustrin finns andra anställda som arbetar med fisk och skal- djur bl.a. i transportsektorn och detaljhandeln.71 Beredningsindustrin kan sägas bestå av två delar: primary processing, dvs. att ta emot och frysa råvaran secondary processing, dvs. att förädla råvaran till produkter. 69Det landade värdet uppgick till följande belopp : 2008: 1 , 2009: 1 , 2010: , 2011: 1 , 2012: 1 , 2013: 1 , 2014: 1 och 2015: 1 . 70Jordbruksverket & Havs- och vattenmyndigheten (2016). 71Jordbruksverket (2016) och & Havs- och vattenmyndigheten (2016). 4 SVENSKT YRKESFISKE OCH BEREDNINGSINDUSTRI En viktig förutsättning för det svenska yrkesfisket är möjligheterna till avsätt- ning, och därmed är beredningsindustrins förutsättningar viktiga även för fanns 222 företag som hade fiskberedning som huvudsaklig verksamhet, med en omsättning om nästan . det ytterligare 125 företag som hade fiskberedning som sekundär verksamhet. Dessa företag omsatte inom verksamheten fisk- 72 (), intervju . 5 Överlåtelser av fiskerättigheter och fiskemöjligheter I detta avsnitt behandlas hur det pelagiska systemet har fungerat i praktiken när det gäller överlåtandet av fiskerättigheter och fiskemöjligheter mellan yr- kesfiskare. Uppföljningen visar att det har gjorts många överlåtelser. Säljare och köpare av fiskerättigheter är inte skyldiga att redovisa priset på rättighet- erna, men det kan antas handla om höga belopp. Flera menar att systemet inte är transparent. I riksdagsbeslutet slås det fast att överlåtelser av fiskerättigheter ska godkännas av det som är Havs- och vattenmyndigheten. I övrigt regleras inte i detalj hur överlåtandena ska gå till. Av propositionen som föregick riks- dagsbeslutet framgår att en avgörande förutsättning för att göra en överlåtelse skulle vara att dåvarande godkände överlåtelsen. För att markera att systemet var en frivillig disposition av fiskerättigheter som upplåtits genom ett offentligrättsligt tillstånd, skulle vid sin prövning tillse att den tänkta överlåtelsen inte motverkar lagens syfte, dvs. att främja en fartygsstruk- tur i det pelagiska fisket som ska medverka till att fiskeresurserna bevaras och ett i övrigt hållbart fiske. Med det senare avsågs att skulle göra en miljömässig och biologisk men även ekonomisk och social bedömning av en överlåtelse av fiskerättigheter.73 5.2 Överlåtande av pelagiska fiskerättigheter och fiskemöjligheter Inom det pelagiska fisket kan man överlåta dels permanenta fiskerättigheter, dels tillfälliga fiskemöjligheter : •Permanent överlåtelse: Varje fartyg har en individuell fiskerättighet i form av en promillesats av den svenska nationella kvoten som kan överlåtas per- manent till en annan yrkesfiskare •Tillfällig överlåtelse: Yrkesfiskare kan tillfälligt överlåta fiske- möjligheter i form av kg fisk fram till en annan fiskare.74 Handel med fiskerättigheter och fiskemöjligheter kan endast ske mellan yrkes- fiskare. HaV administrerar överlåtelserna. En ansökan om godkännande av en överlåtelse ska göras skriftligen och gemensamt av säljaren och köparen på den blankett som HaV bestämmer. 2008/09:169. 74Swedish (), intervju . 5 ÖVERLÅTELSER AV FISKERÄTTIGHETER OCH FISKEMÖJLIGHETER Den som innehar pelagiska fiskerättigheter ansvarar för att de tilldelade fångstmängderna inte överskrids. Om överfiske ändå sker, får HaV återkalla tilldelad fångstmängd för pågående fiskeperiod eller göra avdrag av tilldelning av fångstmängd för kommande fiskeperiod. Återkallad eller avdragen kvanti- tet ska motsvara den överfiskade kvantiteten.75 På blanketten anges bl.a. uppgifter om överlåtaren, överlåtarens fartyg, mottagaren och mottagarens fartyg. Vidare anges vilka fiskemöjligheter i pe- lagiskt fiske som överlåts tillfälligt t.o.m. (antal kg anges) och vilka fiskerättigheter i pelagiskt fiske som överlåts permanent (promille med två decimaler anges). De flesta fiskeföretagen har inte kontakt med HaV. producentorganisationen (PO). Fiskaren kontaktar PO som sköter kontakterna med HaV.76 Det är oftast PO som skickar in blanketterna till tillståndsenheten Där kontrolleras om den angivna kvantiteten finns tillgänglig och att koncentrationsnivåerna inte överskrids. Därefter överför HaV kvantiteterna el- ler andelarna från överlåtaren till mottagaren.77 Det finns möjlighet för fiskelicensinnehavare med pelagisk tilldelning att göra tillfälliga kvotbyten med andra länders fartyg och deras överlåtbara fiske- Ett avtal om en sådan överlåtelse som båda parter skrivit under måste lämnas till HaV. HaV godkänner sådana byten. sker i ton och gäller bara , de är därmed inte permanenta. HaV genomförde 124 kvotbyten med andra länder . för allt skedde byten med men också med , , De byten som genomfördes berörde framför allt tobis, sill, skarpsill, makrill och blåvitling. Byten sker dels för att täcka mindre överskridanden (av eller andra länder), dels för att skapa bättre fiske- 5.3 Havs- och vattenmyndighetens utvärdering Av HaV:s utvärdering framgår att de första överlåtelserna av fiske- rättigheter inom det pelagiska systemet ägde rum /2010. En överlåtelse av fiskerättigheter kan omfatta hela eller delar av de fiskerättigheter som en fiskelicensinnehavare har. Antalet överlåtelser är obegränsat. När det pelagiska systemet introducerades var det, enligt HaV, totalt sett många fler överlåtelser och kvotbyten än vad det är . var de mer än 450, men till 2013 hade siffran sjunkit till drygt 240 överlåtelser och kvot- byten. Anledningen till att det minskade så kraftigt är främst att det finns färre fartyg som har möjlighet att överlåta fiskerättigheter än vad det fanns vid 75 Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter (HVMFS 2014:19) om licens och tillstånd för yrkesmässigt fiske i havet. 76 Det finns vissa fiskeföretag som inte är medlemmar i en producentorganisation och fiskare som väljer att själva kontakta HaV. 77 Havs- och vattenmyndigheten, intervju och SPF, intervju . 78 Havs- och vattenmyndigheten (2014a) och (2016b). 5 ÖVERLÅTELSER AV FISKERÄTTIGHETER OCH FISKEMÖJLIGHETER det pelagiska systemets införande och att fördelningen är bättre nu så att by- tena inte behövs. I HaV:s utvärdering berör inte t.ex. frågan om vilka priser som sätts på fiskerättigheterna vid överlåtelse. Däremot konstateras att efter 2009 har för- säljningen av fiskerättigheter för de fartyg som ingår i det pelagiska systemet blivit en stor del av intäkterna för dem som väljer att sälja sina fiskerättigheter till andra yrkesfiskare.79 Det har gjorts många överlåtelser När de överlåtbara fiskerättigheterna infördes kom handeln med rättigheter i gång på ett mycket tidigt stadium, i praktiken redan innan beslut om systemet hade fattats. Ungefär hälften av yrkesfiskarna ville sälja sina rättigheter och andra hälften ville köpa. Enligt de pelagiska fiskarnas producentorganisation fanns det många köpare då systemet infördes, och det var främst äldre fiskare med gamla fartyg som ville sälja. De överlåtbara fiskerättigheterna utgör av Sveri- ges nationella kvot för pelagisk fisk, dvs. de totala pelagiska kvoterna minus kustkvoterna och regionalkvoten för . Enligt uppgift från HaV upp- går den totala tillåtna fångstmängden (TAC) till 183 . Av detta utgör de överlåtbara fiskerättigheterna 171 , dvs. Som redan har nämnts kan överlåtelser gälla dels permanenta fiskerättig- heter, dels tillfälliga fiskemöjligheter . Det finns olika sätt att räkna antalet överlåtelser. Ett sätt är att räkna antalet inskickade ansökningsblanket- ter om överlåtelser oavsett hur många överlåtelser som finns i ansökan. Enligt SPF var det 2014 ca 250 ansökningar om permanenta och tillfälliga överlåtel- ser, 2015 ca 275 och uppskattar SPF att det totalt kommer att röra sig om ca 200 ansökningar om permanenta och tillfälliga överlåtelser. HaV däremot räknar varje art/område i en ansökan som en överlåtelse. Detta innebär att HaV redovisar ett högre antal överlåtelser. Av uppgifter från HaV framgår att sedan systemet infördes har det gjorts totalt 1 375 per- manenta överlåtelser och 1 853 tillfälliga överlåtelser (se tabeller nedan). HaV uppger att har 53 fiskelicensinnehavare sålt samtliga sina pelagiska fiskerättigheter permanent.81 79Havs- och vattenmyndigheten (2014a). 80Havs- och vattenmyndigheten, intervju . 81Havs- och vattenmyndigheten, intervju , e-brev , och SPF, e-brev . 2016/17:RFR7 5 ÖVERLÅTELSER AV FISKERÄTTIGHETER OCH FISKEMÖJLIGHETER Tabell 4 Antal permanenta överlåtelser av pelagiska fiskerättigheter i promille av den svenska nationella kvoten Källa: Havs- och vattenmyndigheten, e-brev , egen bearbetning. *avser fram t.o.m. . Tabell 5 Antal tillfälliga överlåtelser av pelagiska fiskemöjligheter i ton Källa: Havs- och vattenmyndigheten, e-brev , egen bearbetning. *avser fram t.o.m. . HaV har konstaterat att det fortsatt görs ett stort antal byten jämfört med tidi- gare år, vilket uppges bero på att fartyg inom det pelagiska systemet gör ett stort antal individuella byten.82 Enligt uppgifter från HaV var de permanenta överlåtelserna där ersättningar lämnas mer frekventa i början efter systemets införande. Detta bekräftas av SPF som menar att omstruktureringen nu är klar. Det sker dock fortfarande tillfälliga överlåtelser för att få till ett mer effektivt fiske. Det kan handla om att omfördela en kvot mellan områden och därigenom kunna koncentrera fisket till färre områden. Det kan också handla om att fiskare som kan fiska i olika områden kan byta fångstområden och där- med fortsätta bedriva sitt fiske om ett fiske inom ett område skulle stoppas. 82 Havs- och vattenmyndigheten (2016b). 5 ÖVERLÅTELSER AV FISKERÄTTIGHETER OCH FISKEMÖJLIGHETER Priset på fiskerättigheter vid permanenta överlåtelser