rfr · H40WRFR12 · 2017-01-01 00:00:00 — En ytterligare förklaring är, enligt förbundet, att inriktningen på den grund- motoriska träningen ligger i tiden och i linje med sunda och hållbara ideal. Av tabellen framgår att antalet föreningar –2015 har Enligt förbundet kan detta bero på att små för- eningar som t.ex. parkourföreningar både uppstår och försvinner snabbt. renheten från gymnastikklubb är att det är en förhållandevis stor om- sättning bland pojkar som tränar parkour. Även om man kan konstatera att det finns en positiv tendens att fler aktiva är kvar i föreningen efter , är det från den åldern som det är en utmaning för föreningarna att erbjuda nya platser. grupper som inte har ett utpräglat tävlingsfokus finns, men ofta är det bristen på anläggningar som är begränsningen när det gäller att erbjuda plats för dessa Förbundet menar att ökningen i gruppen 13 och uppåt även kan hänvisas till att gymnaster börjat träna vid den åldern och inte bara att de Av de totalt 1 080 medlemsföreningarna hade 267 föreningar tävlingsgym- Cirka 45 000 gymnaster har tävlings- eller träningslicens. Antalet tävlingsförsäkrade medlemmar uppgick till 34 500, dvs. procent av det totala antalet medlemmar. Försäkringsstatistiken visar också att antalet tävlingsförsäkrade i så gott som samtliga tävlingsdiscipliner fortsätter har antalet tävlingsförsäkrade ökat . Svensk gymnastik har genomfört ett utvecklingsarbete som syftar till att skapa en grund för en positiv utveckling av idrotten. Bakgrunden är att Svensk gym- nastik har haft betydande problem med en ledarkultur som bl.a. resulterade i osunda träningsmetoder och kränkningar av barn och ungdomar. Dessa förhål- landen redovisades i en forskarrapport och allvarlig kritik riktades mot förhål- landet inom tävlings- och landslagsgymnastiken, i första hand inom artistisk 341 Parkour är en träningsmetod som går ut på att träna kroppen till att på ett smidigt och kontrollerat sätt kunna forcera olika typer av hinder i omgivningen utan hjälpmedel. Parkour innehåller rörelser som hopp och rullar, olika tekniker för att forcera hinder, och även öv- ningar för att testa fysisk och mental styrka hos utövaren. Parkour är inte tävlingsinriktat och saknar ett poängsystem. 342 , e-brev . 343 , verksamhetsberättelse 2014/15. 344 gymnastikklubb intervju . BILAGA 3: GYMNASTIK valde att se problematiken som en större ut- maning och därmed att arbeta med förbundets hela verksamhet. blev detta ett startskott för ett utvecklingsarbete som påbörjades . I utveck- lingsarbetet har tagit hjälp av RF och externa experter såsom forskare och konsulter. Vid förbundsmötet fastställdes det första idéprogrammet Gymnasti- ken vill 2011–2012. Därefter har programmet kompletterats och det nuvarande programmet är Svensk Gymnastik Vill 20172018, där verksamhetsidén Rö- relse hela livet preciseras. Den innebär rolig och lekfull träning i ständigt nya former. Tävlingsutmaningar för dem som vill. God hälsa och välbefinnande genom rörelse, gemenskap och personlig utveckling ska känneteckna Svensk gymnastik. Alla är välkomna. I programmet presenteras värdegrund, uppfö- randekod och den utvecklingsmodell som man arbetar efter. Den värdegrund som verksamheten ska grundas på är •personligt engagemang under hela livet. Vi ser och tar till vara alla indivi- ders möjligheter att vara med. •nyfikenhet och öppenhet. Vi är lyhörda för den enskilda individens behov och visar förståelse för varandras verksamheter och bjuder på oss själva. •glädje och utveckling. Vi utvecklas och gläds tillsammans och vi lär för livet. Svensk gymnastik har också fastställt följande mål: •2020 har Gymnastikförbundets föreningar sammanlagt minst 400 000 medlemmar. •2020 är av alla barn medlemmar i en gymnastik- förening. •2020 tränar minst 150 000 medlemmar inom Träna för aktivt liv, varav 100 000 i en certifierad , och vi har 200 certifierade Gymmixföreningar. •Senast 2020 tar svenska gymnaster minst en medalj i och eller (målet är uppfyllt). •2020 är alla nybyggda idrottslokaler i kommunala skolor utrustade med gymnastikredskap enligt rekommendationer. •2020 har det fattats beslut om eller projekterats för minst 20 nya special- anläggningar för föreningarnas verksamhet. Det förekommer att föreningar har fastställt en egen värdegrund. Gymnastik och är ett sådant exempel. Deras värdegrund bygger på RF:s idéprogram Idrotten vill på Svensk Gymnastik Vill och har följande ledord BILAGA 3: GYMNASTIK •Våra aktiva utstrålar gläde under både träning, tävling och uppvisning •Gymnaster och ledare känner en gemenskap inom och mellan de olika grupperna •Våra ledare har stor kunskap om det de lär ut •Vi skapar trygghet för våra aktiva •Våra medlemmar har ett gott förtroende för föreningen och det vi gör •Vi ger alla möjlighet till utvecklning utifrån deras behov och önskan. Man uppger att gymnasterna känner till värdegrunden.345 Även () har fastställt en värdegrund. Medlemmar i ska enlig uppgift på webbplatsen känna till och följa vär- degrunden. Värdegrunden bygger på ledorden glädje, respekt, energi och Kva- litet. Dessa ord är hjärtat i föreningen och ska prägla ”allt vi gör och står för”. Arbetet kring värdegrunden syftar till att stärka föreningens kultur. Vår kul- tur ser till hela människan som mer än bara gymnast. En kultur som ger mening och mervärde. Vår värdegrund omfattar trivselregler, policydokument och handlingsplan. Trivselreglerna är betydelsefulla ansvarstaganden där var och en är av vikt för att främja en god miljö. Policydokumenten anger vår inställning och vårt age- rande. Handlingsplanen innehåller rutiner för att åtgärda och motverka de- struktiva beteenden. Vi har en positiv attityd till våra uppdrag i föreningen. Värdegrunden ska alltid prägla våra ord och handlingar; vi förebygger hellre än åtgärdar.346 Värdegrunden innehåller också ett antal policydokument om t.ex. jämlik- het, kränkande särbehandling, tobak, alkohol och droger, dopning m.m. Dess- utom har man utarbetat en policy för såväl ledare och domare som föräldrar. Det finns även en policy för motionärer.347 Föreningen startade om verksamheten i föreningen 2010 med hjälp av di- striktet. Syftet var att få bort en olämplig ledarkultur. Årsmötet avsatte den dåvarande styrelsen. Vid en intervju har det också framkommit att kommun genom sin kultur- och fritidsnämnd hade gett ett uppdrag till en extern revisionsfirma att genomföra en granskning av verksamheten i den aktuella gymnastikför- eningen. Bakgrunden var bl.a. den kritik som professor hade fram- fört i utredningen , svett och tårar: Ledarkulturen inom svensk landslags- gymnastik – belyst och problematiserad samt kommunfullmäkti- ges Idrottspolitisk handlingsplan –2015. Den senare slår fast att stödet till idrotten riktas främst till breddidrott för barn och unga med målet att alla ska kunna delta. Vidare ska all verksamhet inom barn- och ungdomsidrotten som får kommunalt stöd vara förenlig med FN:s konvention om barnets rättigheter. Granskningen syftade till att undersöka om föreningens verksamhet följde . I avvaktan på resultatet valde kultur- och fritidsnämnden 345Södertälje GSF intervju . 346www.eskilstunagf.se/Foreningen/Vardegrund/ hämtad . BILAGA 3: GYMNASTIK att bordlägga ett par ansökningar om kontant föreningsbidrag. Granskningen visade på det stora hela att föreningen levde upp till trots vissa signaler från barn och föräldrar som föreningen rekommenderades att arbeta vidare med. Nämnden beslutade därefter att godkänna och bevilja de bordlagda ansökningarna. Granskningen fick ett genomslag i hela föreningsli- vet genom att frågor om värdegrund, barnens bästa och allas rätt att delta ham- nade i blickfånget och förhoppningsvis på så sätt främjade barns och ungas möjligheter att delta i föreningsidrotten på ett positivt sätt.348 Som framgått arbetar Svensk gymnastik utifrån en utvecklingsmodell som an- togs 2014 – Rörelse hela livet. Den beskriver verksamheten från den grund- läggande barngymnastiken till seniorernas rörelseglädje. Modellen har tio nyckelfaktorer: •utgå från barnrättsperspektivet (se nedan) •vårda och utveckla ett brett utbud av gymnastik i olika former •säkerställa välutbildade och kompetenta ledare •uppmuntra utövarnas inre drivkraft •ta hänsyn till individuell utveckling •ha tålamod och tillåta att det tar tid att nå toppen •bestå av välmående föreningar •arbeta med kvalitetssäkrade strukturer Svensk gymnastik har också fastställt en uppförandekod som ingår i den ut- vecklingsmodell man vill arbeta utifrån. Uppförandekoden baseras på tre prin- ciper, nämligen barnrättsperspektivet, utövare med stark inre drivkraft och för- hållandet att nå toppen tar tid. Totalt omfattar uppförandekoden åtta riktlinjer. 1.Vi ger utövarna möjlighet att uppleva glädje och gemenskap inom gym- nastiken. 2.Vi underlättar individens utveckling med utgångspunkt i den enskilda ut- övarens utvecklingsnivå, förutsättningar och ambitionsnivå. 3.Vi är goda förebilder. 4.Vi respekterar allas lika värde. 5.Vi respekterar utövarnas personliga integritet. 6.Vi bidrar till utövarnas utveckling genom att på olika sätt göra dem delak- tiga i beslut som rör deras träning och tävling samt skapar en miljö där individen reflekterar och tar ansvar. 7.Vi ansvarar för utövarnas personliga säkerhet i samband med gymnastik- verksamhet 348 kommun intervju och e-brev . BILAGA 3: GYMNASTIK 8.Vi ansvarar för utövarnas hälsa och välmående i samband med gymnastik- verksamhet. Vid en intervju med förbundet framkom det att man bedriver ett medicinskt arbete som gäller kost, hälsa och medicin samt arbete för att förebygga skador. I bl.a. de ovan nämnda policydokumenten och riktlinjerna för verksamheten framgår att verksamheten ska utgå från barnrättsperspektivet. Av och framgår att all gymnastikverksamhet för barn och ungdomar ska bedrivas utifrån ett barnrättsperspektiv och följa . Ett barnrättsperspektiv innebär att man har ett förhåll- ningssätt med respekt för barnets åsikter och alltid har barnets bästa – det vill säga dess välmående, hälsa och positiva utveckling – för ögonen. Ett barnrättsperspektiv innebär också att man ser till det enskilda barnets behov och förutsättningar på den utvecklingsnivå det befinner sig. Det innebär också att såväl aktivitets- som organisationsledare på alla nivåer ska sätta bar- net i fokus och analysera vilka konsekvenser ett beslut eller åtgärder får för ett barn eller en grupp av barn. I uppförandekoden skriver man att perspektivet gäller både på golvet och i sammanträdesrummet för alla tränare och ledare. Utvecklingsarbetet utgår från att förverkliga inriktningen i Svensk Gym- nastik Vill och Uppförandekoden i verksamheten. Införandet av Gymnastiken vill och gymnastikens utvecklingsmodell med nyckelfaktorer genomsyrar en- ligt förbundet allt arbete inom förbundet med t.ex. verksamhetsplan, utbild- ningsrevision m.m. Uppförandekoden ingår i stadgarna och därmed finns, en- ligt förbundet, en skyldighet för alla föreningar att följa dessa. Förbundet uppger vidare att man har anpassat de belöningssystem som man kan styra över genom att man har gjort en del regelförändringar när det gäller tävlingsverksamheten och bedömningsreglementet. Syftet är att fler ska kunna vara med. Man har höjt åldrarna för mästerskap, infört minimiålder för vissa tävlingar och justerat svårighetsvärden så att onödiga belastningar undviks.349 Genomförandet av Svensk Gymnastik Vill och Uppförandekoden är dock ett arbete som bedrivs i föreningarna och inte av förbundet. Förbundets roll är att ge stöd i utvecklingsarbetet och får i sin tur stöd av RF. Incidenter, kränkningar och övergrepp Om någon incident inträffar eller om missförhållanden uppdagas finns en fast- ställd ordning, en s.k. åtgärdstrappa, som ska användas för att hantera frågan. Åtgärdstrappan består av ett antal steg och för varje steg har man fastställt ansvarsförhållanden, möjliga åtgärder och stöd som finns tillgängligt. 349 , Ändringar Tekniskt reglemente – sammanfattning. BILAGA 3: GYMNASTIK Av åtgärdstrappan framgår att ansvaret för att driva frågan ligger på den som har initierat uppdraget. På förbundsnivå kan detta vara en tjänsteman, en regionstyrelse eller förbundsstyrelsen. I föreningen kan t.ex. huvudtränare, kansli eller föreningsstyrelsen vara initiativtagare. Det första steget är att föra dialog med berörda parter. Det andra steget är en skriftlig varning. Det tredje steget är att utreda frågan med syfte att upprätta en åtgärdsplan som ska ge- nomföras. Om inte problemet är åtgärdat ska man anmäla frågan till den juri- diska nämnden där den prövas och eventuell bestraffning enligt kapitel 14 kan bli aktuell. Sista steget är beslut av förbundet eller föreningen om att avsluta uppdrag eller om uteslutning. Som framgått tidigare inrättade 2014 en ny funktion som GymO och denna person ska vara ett stöd i processen i de flesta steg. På Svensk gymnastiks webbplats framgår det också att Gymnastikförbun- det följer ”policy för sexuella övergrepp inom idrotten med vägledningen”. Vid intervju med förbundet påpekas att om allvarliga kränkningar uppdagas ska detta inte hanteras av idrottens egna organ eftersom sådana förhållanden är en fråga för polisen.350 En förening menar att man är bra på att fånga upp tydliga signaler om att något inte står rätt till. Däremot är man sämre på att fånga upp mindre tydliga signaler, t.ex. om någon börjar bli smal. Man önskar att det fanns ett förebyg- gande stöd att tillgå exempelvis genom . har tidigare hjälpt till vid organisationsförändringar. De incidenter som har inträffat har framför allt handlat om föräldrars agerande.351 En annan förening berättar att man har haft problem med en ledare som uppträdde olämpligt och inte behandlade barnen på ett bra sätt. Föreningen fick vetskap om missförhållandena genom föräldrar och barn som vände sig till föreningen. Detta ledde till att ledaren fick sluta.352 En tredje förening pekar på att en del tränare tillämpar sina egna metoder och att det kan vara svårt för styrelsen att få reda på om den verksamhet som bedrivs inte avspeglar styrelsens avsikter. En annan fråga som väcktes var att förbundet och RF har en nyckelroll när det gäller hur föreningar kan agera mot föräldrar.353 Förbundet framhåller att GymO är en viktig länk mellan förbundet, föreningar och enskilda utövare. GymO har en rådgivande funktion till enskilda utövare och stödjer föreningarna i arbetet med att hantera komplicerade frågor. GymO ska ge råd till medlemmar, ledare och föreningar i frågor som gäller hur man följer upp och efterlever uppförandekoden. Om föreningar, ledare, föräldrar 350Gymnastikförbundet, intervju . 351Södertälje GSF intervju . BILAGA 3: GYMNASTIK eller utövare önskar stöd eller hjälp i frågor som är relaterade till uppförande- koden kan man vända sig till GymO. GymO har även rätt att föra talan i bestraffningsärenden inför Gymnastik- förbundets juridiska nämnd. Förbundet anser också att GymO fyller en viktig funktion genom att fånga upp oro inom den organiserade gymnastiken, öka transparensen och stävja ryktesspridning. GymO hanterar ca 30–40 ärenden . Det är framför allt föräldrar och föreningsledare som tar kontakt med GymO i olika frågor. I något enstaka fall har även gymnaster hört av sig. Det har handlat om att föräldrar har upplevt att deras barn har blivit kränkt av gruppledaren genom brist på uppmärksamhet, inte fått byta grupp i likhet med kamrater, blivit tilltalad på olämpligt sätt eller att barnet har blivit utsatt för andra kränkningar. Ordförande i föreningar har också tagit kontakt när styrel- sen fått kännedom om att kränkande bilder och text har spridits på sociala me- dier. Föreningar har också hört av sig och undrar hur förbundet ställer sig till att bära slöja dels ur perspektivet allas lika värde och personlig integritet dels ur aspekten säkerhet under gymnastik. Föreningar har också undrat om man kan begära begränsat registerutdrag från belastningsregistret i samband med ledaruppdrag för verksamhet upp till . Exempel på frågor och konflikter som GymO har hanterat sedan funktionen inrättades 2014 är •Barn som förflyttas mot sin vilja till annan grupp •Barn som inte platsar när träningen trappas upp •Barn som nekas deltagande i grupp på grund av att ledaren är i konflikt med föräldrarna •Gymnast/ledare som lägger upp kränkande bilder på sociala medier •Ledare som uttrycker sig olämpligt/kränkande på sociala medier •Ledare som har nära (olämplig) kontakt med en aktiv via sociala medier •Ledare som favoriserar en gymnast framför andra gymnaster •Ledare som kränker en enskild gymnast (genom ordval och beteende) •Ledare som förbjuder en gymnast att komma till träningslokalen •Ledare som nekar föräldrar tillträde till träningslokalen •Bristande (obefintlig) kommunikation med föräldrar •Stora (alltför stora) krav på föräldramedverkan och/eller ekonomiska in- satser •Olämpliga urvalsprinciper när nya grupper bildas •Ledare som utövar makt över gymnaster (pressar, skapar otrygghet) •Gymnaster som känner olustkänsla när de träffar tidigare ledare/tränare •Förening/ledare som gör tidig elitsatsning, i strid med Gymnastikens ut- vecklingsmodell •Förening som kräver att gymnast ska avsluta annan idrottsträning för att helt koncentrera sig på gymnastik •Olämpligt/kränkande förhållande mellan ledare inom samma förening •Ledare/förälder som kränker/hotar domare efter genomförd tävling BILAGA 3: GYMNASTIK •Kassör som undanhåller ekonomisk information till den egna styrelsen •Valberedning som uttrycker sig kränkande till ledare/föräldrar som har an- nan uppfattning än valberedningens eget förslag inför årsmöte. Nästan alla frågor som har anmälts till GymO har omfattat barn- och ungdoms- verksamhet. De flesta frågorna har gällt en enskild ledare eller en person med uppdrag i en förening. De berörda föreningarna har i de flesta fall själva kunnat hantera frågorna, eftersom riktlinjer och ett arbetshäfte som har tagits fram har varit en god hjälp för föreningarna att lösa problemen.354 Förbundsmötet beslutade att inrätta en juridisk nämnd i Gymnastikför- bundet, och att föreningarna ska ansvara för att säkerställa att uppförandeko- den efterlevs inom föreningens verksamhet. I de fall en förening eller en med- lem inte lever upp till och eller reglerar eventuella brott mot uppförandekoden har den juridiska nämnden införts som bestraffningsorgan inom . Dess uppgift är att vara enda instans inom förbundet i bestraffnings- ärenden (ärenden som härrör sig till kap. 14 ). Nämnden har 2016 behandlat tolv anmälningar. Av dessa händelser har tre preskriberats eftersom det har gått mer än två må- nader sedan händelsen ägde rum.355 Fyra ärenden har lämnats utan bifall och ett ärende har lagts ned i brist på bevis. Tre ärenden utreds i enlighet med nämndens rekommendationer av . I ett fall har nämnden gett en gymnast en varning för att hon vägrade att ta emot en medalj vid . De övriga ärendena har rört t.ex. olämpligt agerande av tränare, olämpligt age- rande vid byte av träningsgrupp, oacceptabla ledarbeteenden och publicering av uppgifter på internet. I två fall har förbundsstyrelsen beslutat om ärenden om medlemskap. I det ena fallet beslutades att inte bevilja en ny förening inträde i förbundet med anledning av att föreningens tränare och ledare bedömdes vara olämpliga för gymnaster på tävlingsnivå. beslutade att skälen inte var tillräckliga och föreningen beviljades därefter inträde i förbundet. I det andra fallet beslutades att utesluta två föreningar som inte uppfyllde kravet som ide- ell förening och dessutom hade handlat i strid med uppförandekoden och för- bundets rekommendationer. Beslutet är överklagat till Riksidrottsnämnden.356 Förbundet uppger att har beslutat att avslå överklagan- det och därmed gäller beslut.357 354Gymnastikförbundet, PM, Exempel på frågor som inkommit till Gymnastikombudsman- nen, inkom . 355Preskriptionstiden för möjlighet till bestraffning grundas på Riksidrottsstyrelsens stadgar. 356Gymnastikförbundet, PM, juridiska nämnden – inkomna ärenden –2016, inkom . 357Gymnastikförbundet, e-brev . BILAGA 3: GYMNASTIK Uppföljning och kontroll av verksamhet och bidrag arbetar med signalsystem gentemot föreningarna snarare än med kontrollsystem. Styrningen inom idrotten i sin helhet kännetecknas också av att staten har tillit till RF vid fördelning av medlen och att RF har stor tillit till SF när det användningen av medlen till idrotten. När det gäller kontroll av hur medlen används hänvisar till den kontroll som RF bl.a. ska svara för. När det gäller exempelvis Idrottslyftet och elitstödet finns uppföljning kopplat till målen med projektet inom ramen för de projektplaner som fast- ställts. Förbundet har ingen uppgift när det gäller fördelning av LOK-stöd eller kontroll av stöden. På lokal nivå har det inte framkommit att någon har granskat eller följt upp de uppgifter som har lämnats när det gäller deltagande som är bidragsgrun- dande för LOK-stödet.358 Det uppmärksammades i media att RF höll inne utbetalningen av elitstöd 2012 på grund av missförhållanden inom gymnastiken. Delar av gymnastik- verksamheten följde inte . Utbetalningen genomfördes senare när förbundet hade inlett förändringsarbetet.359 uppmärksammades också att SOK startade ett elitprojekt med med inriktning på i . Tio flickor deltog, varav fem var när projektet inleddes. Flickorna fick resur- ser att träna mer i GF. SOK satsade i projektet och enligt de uppgifter som framkom 2012 hade SOK inga planer på att dra in medlen.360 Utvecklingsarbete, utbildning och ledare Förbundet uppger att det fortsatta utvecklingsarbetet som ligger framför dem utgår från fyra områden: 1.Arbetet med förbundets strategi Svensk Gymnastik Vill 2.Ett holistiskt, inkluderande perspektiv där både bredd och spets inom gym- nastiken är accepterade och lika viktiga att satsa på. Träning och tävling ska inte stå i motsatsförhållande till varandra utan vara varandras förutsätt- ningar.361 3.Medicinska frågor – om hur skador förebyggs och hur skador som uppstår rehabiliteras (hållbar träning) 4.Idrottslyftet – systematiskt arbete med ungas träning och ledarskap 358Intervjuer GSF och . 359http:///sport/artikel/rf-drar-in-elitstod-till-gymnasterna, hämtad . 361Gymnastikförbundet, e-brev . BILAGA 3: GYMNASTIK Enligt är bristen på lokaler och ledare de största proble- men för att utvecklas. Detta visar den strategiska utmaningen att nå tillväxt- målet där det handlar om kombinationen av att ge plats för nya utövare samti- digt som ge förutsättningar för att fler stannar kvar och idrottar i föreningen längre, helst hela livet. Uppförandekoden är utformad som ett utbildningsmaterial och ska kom- plettera annat material inom värdegrundsarbetet. Syftet är att göra det enkelt för alla gymnastikföreningar att på ett planerat och samordnat sätt lyfta ledar- skapsfrågor inom föreningen och fundera över hur de kan säkra den dagliga verksamheten, när de möter det stora ansvar och förtroende som gymnasterna och deras föräldrar ger dem. Av riktlinjerna för träning och tävling framgår att ledare ska vara inom barngymnastiken, inom ungdomsgymnastiken och inom tävlingsgymnastiken. För tävlingsgymnastiken anges att det är obligatoriskt att den ansvariga ledarens utbildningsnivå motsvarar minst nivån på de öv- ningar som gymnasterna tränar och tävlar. För övriga grupper anges vilka ut- bildningar ledaren bör ha genomgått. För barngymnastiken anges att ledarens utbildningsnivå för vissa moment ska motsvara de övningar gruppen tränar på. I Uppförandekoden finns ställningstaganden om bl.a. ledarens betydelse. Av denna framgår att uppgiften som ledare ställer stora krav. Hur ledaren och föreningen fungerar påverkar utövarna på flera plan. Att stödja och utmana på rätt sätt, sett ur gymnasternas synvinkel, kan vara en komplicerad och inte all- tid enkel balansgång. Särskilt i tävlingsverksamheten kommer frågor av me- dicinsk och även psykologisk karaktär in i bilden.