rfr · H50WRFR2 · 2017-10-17 00:00:00 — ANDEL UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNINGAR SOM GÅR VIDARE TILL ARBETE ELLER STUDIER som är svår att utvärdera eftersom det är svårt att hitta kontrollgrupper för att göra effektutvärderingar.100 Enligt IFAU:s rapport om ungas etablering på arbetsmarknaden101 beror bristenpåutvärderingaravarbetsmarknadspolitiskaprogramförpersonermed funktionsnedsättningar delvis på att syftet med programmen inte enbart är att deltagarna så fort som möjligt ska lämna programmen för ett ordinarie jobb. Det finns enligt rapporten en risk att för stark tonvikt läggs på att programmen ska leda till osubventionerade jobb, vilket innebär att deltagarna hämtas bland demsomstårförhållandevisnäraarbetsmarknaden,medandesvagasteintefår några insatser alls. Kunskapsläget om effekter av arbetsmarknadspolitiska insatser generellt och för andra grupper är betydligt bättre än för personer med funktionsnedsättningar.Ibilaga4sammanfattasnågraresultatfrångjordautvärderingaroch studier. Arbetsmarknadsutbildningar fungerar bra för målgruppen I några av IFAU:s rapporter lyfts arbetsmarknadsutbildningar fram som insatsersomfungeratbraförpersonermedfunktionsnedsättningar.Blandannathar detframkommit attarbetssökande medfunktionsnedsättningsommedförnedsatt arbetsförmåga som deltagit i en arbetsmarknadsutbildning har fått arbete fortare, färre har varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen och fler har varit sysselsattaefterprogrammetjämförtmeddesomintedeltogienarbetsmarknads- utbildning.102 Både positiva och negativa effekter av subventionerade anställningar Vid några intervjuer har det framkommit att det som gäller för målgruppen framför allt är arbete med stöd. Exempelvis utvecklingsanställningar fungerar bra,eftersomdessagerdenarbetssökande möjlighetenattprovaenanställning utan krav på att arbetsgivaren därefter förlänger anställningen.103 Även vid intervjun104 med en arbetsgivare framkommer det att en anställning utan anställningsstöd inte har varit aktuellt, eftersom arbetsgivaren individanpassar arbetsuppgifterna. I IFAU:s studie105 om lönebidrag, skyddat arbete hos offentliga arbetsgivareochanställningarhosSamhallfannmantydliganegativaeffekterpåosubventionerad sysselsättning för personer med funktionsnedsättning. Detta tyder enligt IFAU på att programmen har en inlåsningseffekt, dvs. att programdeltagarna blir inlåsta i subventionerade arbeten, troligen på grund av minskade ansträngningar att hitta ett arbete på den ordinarie arbetsmarknaden. Det kan enligtIFAUlåtanegativt medinlåsningseffekter,menfördenhärgruppenkan 100Intervju med IFAU samt IFAU rapport 2014:13, s.14. 101IFAU 2016:1, en omarbetning av 2015:3. 102IFAU 2016:20, s. 45 och 2014:13. 103Intervju med Arbetsförmedlingen i . 104Intervju med en arbetsgivare i . ANDEL UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNINGAR SOM GÅR VIDARE TILL ARBETE ELLER STUDIER det i stället vara positivt. En del i denna grupp skulle antagligen inte kunna få arbete utan anställningsstöd, och det är bättre med ett jobb med stöd än inget jobb alls. Hela gruppen kommer aldrig att nå full produktivitet.106 Resultaten i studien visar också att de riktade arbetsmarknadspolitiska programmen kan ge personer med funktionsnedsättning meningsfull sysselsättning och förtjänstmöjligheter. Delegationen för unga och nyanlända till arbete nämner i sitt delbetänkande107 att olika former av anställningsstöd har visat goda effekter när det gäller att förbättra personer med funktionsnedsättningars möjlighet att få ett jobb. Stöd och matchning fungerar sämre för målgruppen Arbetsförmedlingen menar att arbetssökande med funktionsnedsättningar har svårtattfåjobbviamatchning.Närarbetsgivarnakanväljaväljerdeoftastinte sökande från gruppen personer med funktionsnedsättning.108 Att stöd och matchning inte fungerar lika bra för unga i målgruppen lyftes också fram i en fallstudie.109 Även i en IFAU-studie110 observeras svårigheten i att matcha en arbetssökande i målgruppen med rätt arbetsgivare. Att signalera att man har en nedsatt arbetsförmåga är som att säga att arbetsgivaren tar en risk om de anställer en. Som arbetsgivare är det svårt att avgöra hur stor nedsättningen är och vilka risker man tar. DeprivataaktörernaPeritosochMisaframhållerattdetärviktigtattmatchningen blir rätt från början. Det måste vara tydligt vad som förväntas av den arbetssökandeochvadhanellerhonfaktisktskaklaraav.111 Misamenarvidare att det är viktigt att lägga fokus på själva matchningsprocessen och ge arbetssökande möjligheten att få ”prova på” en arbetsplats. Det handlar enligt lika mycket om att individen ska känna att ”här vill jag vara” som att arbetsgivaren känner ”det här blir bra”, dvs. en vinn-vinnsituation där båda parter är nöjda. Då skapas också hållbara lösningar enligt Misa.112 Arbetspraktik och arbetsträningsplatser verkar fungera bra Arbetspraktik och arbetsträningsplatser är en insats som fungerar bra, enligt fallstudierna.113 Arbetsförmedlingen Samverkan har ett nära samarbete med näringslivet, t.ex. Ica-handlare och arbetsintegrerande sociala företag som t.ex. Myrorna och , för att ordna praktikplatser och 106Intervju med IFAU . 107SOU 2017:19, s 135. 108Intervju med Arbetsförmedlingen . 109Intervju med Arbetsförmedlingen i . 110Intervju med IFAU . 111Intervju med Peritos och e-post från . 113Intervjuer med Arbetsförmedlingen Samverkan , Arbetsförmedlingen i och Arbetsförmedlingen i . ANDEL UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNINGAR SOM GÅR VIDARE TILL ARBETE ELLER STUDIER Det är viktigt att ungdomar som aldrig varit ute på arbetsmarknaden får prova på att vara på en arbetsplats. Under praktiken klargörs den sökandes behov av stöd.114 De bästa arbetsgivarna för målgruppen är enligt fallstudierna ofta små och medelstora företag.115 Arbetsförmedlingen i har ibland jobbat mot och olika hjälporganisationer såsom Återvinningen, , Erikshjälpen m.m.116 I framkom att den tidigare insatsen arbetsprövning fungerade bra. Den innebar att den arbetssökande började arbeta deltid för att senare trappa upp arbetstiden.117 Arbetsförmedlingen har gjort effektskattningar av personer med en funktionsnedsättningskod som deltagit i programmen arbetsmarknadsutbildning och arbetspraktik –2013. Resultaten av dessa är liksom IFAU:s studier överlag positiva. Effekterna av arbetspraktik är också positiva om samtliga typer av arbeten räknas in, dvs. både subventionerade och osubventioneradeanställningar.Däremotvareffekternaistortsettnollommaninte räknade in subventionerade anställningar.118 Statskontoret har i en delredovisning av uppdraget om praktik för personer medfunktionsnedsättninghosstatligamyndigheterredovisatattca440arbetssökande med funktionsnedsättning fick praktik t.o.m. februari 2017.119 Det äldre praktikantprogrammet fungerade inte, enligt MFD. Bland annat har matchningen brustit och fokus har varit påden nedsatta arbetsförmågan iställetförpå vadindividernavarbrapå.Enmöjligförklaring till att programmet inte fungerade är enligt MFD att det krävs tid för handledning, vilket kanske inte alla myndigheter har, samt att statliga myndigheter är ganska avancerade och heterogena arbetsgivare.120 Individuella insatser såsom fungerar bra Individuella insatser, såsom , fungerar bra för målgruppen enligt flera aktörer. Insatser som är ”hands on”, dvs. när den arbetssökandes individuella arbetsförmåga utreds och ett lämpligt arbete ackvireras för just den personen, är insatser som fungerar, enligt Arbetsförmedlingen. Individuella insatser kan utförasavandraänSIUS-konsulenter,mendetärSIUS-konsulenternasomhar mest tid avsatt i sin tjänst för att stödja den arbetssökande,bl.a. genomatt vara med på arbetsplatsen.121 115Intervjuer med Arbetsförmedlingen Samverkan , Arbetsförmedlingen i och Arbetsförmedlingen i . 116Intervju med Arbetsförmedlingen i . 117Intervju med Arbetsförmedlingen i . 118Arbetsförmedlingen, Effektskattningar av arbetsmarknadspolitiska program – med fokus på personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, URA 2015:5. 119Statskontorets Powerpointbilder ”Praktik i Staten” , /var-verksamhet/utredningar-utvarderingar-och-uppfoljningar/praktik-for-personer- med-funktionsnedsattning-hos-statliga-myndigheter. 120Intervju med MFD . 121Intervju med Arbetsförmedlingen . ANDEL UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNINGAR SOM GÅR VIDARE TILL ARBETE ELLER STUDIER ÄvenifallstudiernaframkommerattSIUS-konsulenternaärenarbetsmark- nadspolitisk insats på individnivå som fungerar och aktiverar den arbetssökande.122 I menar man att den skulle behöva utvecklas och kunna riktas till fler i målgruppen; t.ex. har arbetssökande med adhd i regel lätt att hitta ett jobb, om än svårare att behålla det. I dessa fall skulle en SIUS- konsulentkunnastödjadenarbetssökande.123 ISundsvallmenarmanattSIUS- konsulenterna är helt nödvändiga. De ordinarie arbetsförmedlarna hinner inte ha så många kontakter med arbetsgivarna eller följa upp så tätt som SIUS- konsulenterna. är med hela vägen från att hjälpa den arbetssökande att hitta ett jobb till att se till att han eller hon behåller jobbet.124 Enarbetskonsulentframhållerattdetärviktigtattdenarbetssökandeärdelaktig i sin egen planering. Arbetssökande ska veta att de har möjlighet att påverka sin egen plan. Det gäller att stärka individen. De ska också förstå vilken ”spelplan” de är på, t.ex. i hemmet, på praktikplatsen, bland kompisar.125 Det är också bra för arbetsgivaren att ha någon att kontakta om problem uppstår, menar en planeringsledare i kommun.126 Arbetsförmedlingen och har genomfört en effektutvärdering av insatser för unga med aktivitetsersättning. Resultatet från studien127 visarattSupported Employment lyckasbästavmetodernaFörstärkt samarbete mellan Arbetsförmedlingen och , Supported Employment ochCase Management.Dockgällerresultatethuvudsakligenmän.Förkvinnor visarstudieningaskillnadermellandetreinsatsernanärdetgällermöjligheten att komma i arbete.128 Supported Employment är också den mest kostnadseffektiva insatsen för unga med aktivitetsersättning, enligt studien. En annan studieharvisatattmetodenärmerkostnadseffektivänskyddadeverkstäder.129 Sammanfattningsvis visar effektutvärderingen att arbetslivsinriktad rehabilitering riktad mot unga med aktivitetsersättning ger resultat. Studien visar också att det finns en risk för att arbetssökande med aktivitetsersättning förlorarersättningenochannatstödomdeprövarsinförmågait.ex.enpraktikeller en tidsbegränsad anställning. Risken består i att ekonomiska bidrag och rätten till daglig verksamhet kan omprövas och upphöra. Detta skapar incitament för dem som inte är säkra på att de skulle klara av ett arbete att dölja/inte försöka uppvisa arbetsförmåga.130 122Intervjuer med Arbetsförmedlingen Samverkan , Arbetsförmedlingen i och Arbetsförmedlingen i –30. 123Intervju med Arbetsförmedlingen i . 124Intervju med Arbetsförmedlingen i –30. 125Intervju med arbetskonsulent vid . 126Intervju med en planeringsledare vid i 2017-04- 127Arbetsförmedlingen och (2017), Effektutvärdering av insatser för unga med aktivitetsersättning, working paper 2017:2. 128Forskarna kommer att att fortsätta att följa gruppen och då också försöka finna en förklaring till varför det är män som det går bäst för. (2012), ”The economics of supported employment: What new data tell us”, s. 86 och 88 och e-post från Arbetsförmedlingen . ANDEL UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNINGAR SOM GÅR VIDARE TILL ARBETE ELLER STUDIER Individanpassade insatser och ett starkt individuellt och flexibelt stöd med ett bra bemötande har också lyfts fram som en framgångsfaktor i insatser och stöd till unga bland flera aktörer, enligt Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar.131 Folkhögskolesatsningen har vissa positiva effekter Arbetsförmedlingens utvärdering av folkhögskolesatsningen visade på positiva effekter när det gäller övergång till ordinarie studier för unga (16–) som tog del av satsningen –2012. Deltagarna lämnar arbetslösheten i högre grad för attövergå till studier än vad de skulleha gjortannars. De positiva effekterna vad gäller övergång till studier var dock mindre för gruppen unga med en funktionsnedsättningskod.132 Även ett förmedlingskontor menar att folkhögskolesatsningen är en insats som fungerar bra, då de arbetssökande ungdomarna får prova på om de vill fortsätta att utbilda sig.133 Olika utfall för specialanpassade utbildningar Att upphandla förberedande specialanpassade utbildningar för målgruppen är en arbetsmarknadspolitisk insats som inte fungerar så bra, enligt ArbetsförmedlingenStockholmSamverkan.Enanledningärattutbildningenmåsteupphandlas på central nivå. Det är svårt att skräddarsy en utbildning som passar alla individer. Dock fungerade den tidigare köksbiträdesutbildningen som inkluderade en längre arbetspraktik bra.134 Enligt erfarenheter från en tidigare anställd på är specifika upphandlingar mer framgångsrika; exempelvis gjorde Arbetsförmedlingen en upphandling för personer med asperger –2011 som var väldigt uppskattad av samtliga inblandade.135 De insatser som finns att tillgå är inte alltid de som behövs En arbetskonsulent menar att något som inte är så bra är att flera insatser på Arbetsförmedlingen innefattar liknande moment, som att skriva ett cv. För de personer som behöver skriva sitt cv för fjärde gången fungerar insatsen inte likabra.Variationernaiinsatsernabehöverblistörre.Detyperavarbetsplatser som finns att tillgå för praktik och dylikt är ofta av liknande art. Vissa arbetsplatser där man skulle vilja komma in, exempelvis inom vården, tar inte emot praktikanter av olika anledningar. Samma arbetskonsulent menar också att det ibland kan finnas obalanser mellan vilka insatser som finns att tillgå och vad 131SOU 2017:9, s. 113. håller med om detta enligt e-post . 132ArbetsförmedlingensÅterrapportering2015,Effektutvärdering av studiemotiverande kurser för arbetslösa. 133Intervju med Arbetsförmedlingen i . 134Intervju med Arbetsförmedlingen Samverkan . 135Intervju med MFD . ANDEL UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNINGAR SOM GÅR VIDARE TILL ARBETE ELLER STUDIER sombehövs.Behovenändrasövertid,ochinsatsernasomfinnsatttillgåhinner inte alltid med i utvecklingen.136 4.2.3Förslag till kompletterande och förbättrade insatser Det framgår i intervjuer och i dokumentstudier att vissa faktorer är viktiga för att insatserna för unga i målgruppen ska lyckas. Dessutom har nya förslag till kompletterande och förbättrade insatser lyfts fram i intervjuerna. Nedan finns en sammanfattning av dessa. Tidiga insatser och ett långvarigt stöd Vittnesmålen är många om att det ofta tar innan unga får ta del av insatser, enligt UVAS-samordnaren. Det är viktigt både från individens och från samhällets perspektiv att insatser sätts in tidigt för att möta behov innan de blir mer komplexa och omfattande.137 UVAS-samordnaren påpekar också att det är centralt att stödet och insatserna i större utsträckning än inkluderar ett utbildnings- och etableringsperspektiv.138 Att det är viktigt med tidiga insatser har också lyfts fram i en av fallstudierna. Det är enligt arbetsmarknadsenheten svårare att hjälpa 18–19-åringar än barn i tidig ålder.139 Ett långvarigt stöd är också viktigt för denna målgrupp. EnligtFörsäkringskassans studie av situationen för unga som får aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga indikeras att ett långvarigt stöd till individerna är viktigt för att de ska kunna få och behålla ett jobb.140 MFD menar att insatserna på Arbetsförmedlingen generellt är väldigt bra, men att de också skulle behöva vara mer långsiktiga. Arbete med stöd är en insats som försvinner eller behöver omförhandlas med jämna perioder, vilket försvårar arbetet runt den enskilde. Man måste enligt MFD göra det möjligt för personer med funktionsnedsättning att få kontinuerligt stöd.141 Även organisationen och den privata aktören menar att många personer med NPF behöver ett långsiktigt stöd. Den gruppen får enligt Attention inte i tillräcklig utsträckning ta del av SIUS-konsulenterna, och de behöver träffa sin arbetsförmedlare oftare än en gång per månad.142 menar vidare att det är viktigt att stödet kan fortsätta efter att uppsatta mål har nåtts. Svårigheten är oftast inte att hitta ett arbete eller att påbörja studier utan att lyckas behålla arbetet och fortsätta studera.143 136Intervju med arbetskonsulent i 137SOU 2017:9, s. 97. 138SOU 2017:9, s. 96. 139Intervju med arbetsmarknadsenheten vid stad . 140Försäkringskassan (2012), med aktivitetsersättning – en studie av situationen för unga med aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga, dnr 06961-2011. Även håller med om denna slutsats, e-post . 141Intervju med MFD . 142Intervju med Attention och e-post från . ANDEL UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNINGAR SOM GÅR VIDARE TILL ARBETE ELLER STUDIER Snabba insatser med bättre kvalitet Tidsaspekten framhålls av MFD som viktig för individen för att bibehålla motivation och vilja. Det får inte ta att få stödinsatser. Om det dröjer kan det leda till ”disempowerment” i stället för ”empowerment”, dvs. de arbetssökande förblir arbetslösa.144 Kvaliteten i insatserna som riktas till UVAS måste också öka, enligt UVAS-samordnaren. Vidare menar samordnaren att åtgärder bör vidtas för att stärka möjligheterna till etablering för UVAS som har en funktionsnedsättning. Samordnaren ser behov av att i det fortsatta arbetet och uppföljningen se till ungas hela livssituation för att hitta lämpliga lösningar och vägar framåt i deras etablering.145 Krav vid offentliga upphandlingar EnåtgärdsomLikaUnika146 förespråkarärattställahögrekravpåattrekrytera personer med funktionsnedsättningar, också unga, vid offentliga upphandlingar. Offentliga arbetsgivare måste se till att det finns tillgängliga rekryteringssystem och inte minst gå före när det gäller att anställa personer med funktionsnedsättning i sina ordinarie verksamheter.147 Lika Unika framhåller att ratificering av () internationella konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning148 innebär ett åtagande enligt artikel och menar att den offentliga sektorn ska anställa personer med funktionsnedsättningar. Möjlighet till flexiblare insatser När det gäller det ökande antalet unga i målgruppen med psykisk ohälsa är det enligt Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua) viktigt att se att behovet av stöd kan fluktuera , och att en tillfällig förbättring inte innebär att individens behov upphört på längre sikt.149 är det inte möjligt att få lönestöd under en befintlig anställning, utan stöd kan endast ges vid en ny anställning.Enligt Attention och finns detexempelvispersonermedadhdsomkanhaklaratsigutmärktunderenlång tid på arbetsplatsen, men de kan få svårigheter vid exempelvis en omorganisation eller om något annat inträffar som sänker arbetsförmågan. Då skulle möjligheten att få lönebidrag vara bra.150 144 Intervju med MFD . 145SOU 2017:9, s. 12, 14 och 159 f. 146Lika Unika är en samarbetsorganisation med sex riksförbund från svenska funktionshindersrörelsen. 147Intervju med Lika Unika och e-post från . 148SÖ 2008:26, s. 25. 149SOU 2017:19, s. 136. 150Intervju med Attention . ANDEL UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNINGAR SOM GÅR VIDARE TILL ARBETE ELLER STUDIER Regeringen tillsatte en särskild utredare som ska se över om det behövs flexiblare insatser (exempelvis flexjobb) för att förbättra möjligheterna för personer som har en nedsatt arbetsförmåga till följd av funktionsnedsättning eller sjukdom att komma i arbete eller behålla ett arbete. I utredningsdirektiven anges uttryckligen att det är särskilt viktigt att analysera förutsättningarna för unga inom målgruppen. Utredningsuppdraget ska redovisas . Stöd och åtgärder som riktas till arbetsgivare En arbetsgivare i fallstudierna anser att det skulle vara bra om Arbetsförmedlingen kunde erbjuda arbetsgivare en utbildning om hur personer med funktionsnedsättningar fungerar och vad man ska tänka på.152 har t.ex. tagitframenutbildningihurarbetsgivarebäst kanstödjapersoner medautism och asperger på arbetsplatsen.153 I delbetänkandet154 från Dua framgår att det är nödvändigt att arbetsmarknadspolitiken erbjuder de arbetsgivare som vill och vågar rekrytera brett och otraditionelltettändamålsenligtstöd–inför,vidoch,omdetfinnsbehov,efter anställning. Attention menar att fokus i insatserna behöver flyttas över till arbetsgivaren. Här behöver Arbetsförmedlingen enligt Attention göra mer.155 SKL har initierat ett projekt som går ut på att deltagande kommuner ska samla upp väldefinierade tjänster som sedan är vikta åt personer med funktionsnedsättningar. Det handlar inte om att ”hitta på jobb”, utan det ska vara jobb som bidrar till verksamheten. Dessa tjänster ska sedan matchas med lämpliga personer med stöd från Arbetsförmedlingen.156 har enligt MFD lyft fram att lönesubventionerna är för låga och att subventionerna borde vara indexbaserade. Detta skulle enligt göra fler arbetsgivare villiga att anställa personer med funktionsnedsättning som har anställningsstöd.157 Även SKL vill att taket för lönesubventionerna ska höjas för att underlätta.158 Den arbetssökande kan själv påverka möjligheterna att få ett arbete eller att gå vidare med studier. I det följande avsnittet belyses frågeställningen om vilken rolldenarbetssökandespelarförattuppnåettpositivtresultatsamtvilkaegenskaper som är viktiga hos den arbetssökande. 151Jfr dir. 2017:41. 152Intervju med arbetsgivare i . 154SOU 2017:19, s. 119. 155Intervju med Attention . 156Intervju med SKL . 157Intervju med MFD. Se även SOU 2012:31, s. 217 och 337 f. ANDEL UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNINGAR SOM GÅR VIDARE TILL ARBETE ELLER STUDIER 4.3.1Motivation och självkänsla viktiga egenskaper Flera aktörer har nämnt att motivation och vilja är viktiga egenskaper hos den arbetssökande.159 Om motivation och vilja finns är man på god väg, enligt ett förmedlingskontor.160 Enarbetsgivaremenarattdetreviktigasteegenskaperna hos den arbetssökande är intresse, vilja och attityd.161 Motivationen att söka ett arbete kan också påverkas av ekonomiska förutsättningar exempelvis om den arbetssökande bor hemma och får aktivitetsersättning.162 Se även avsnitt 4.5.2. Flera aktörer nämner även att självkänsla och insikt om sitt behov av stöd är viktiga egenskaper.163 En arbetsgivare menar att dessa egenskaper behöver stärkas och att de inte alltid går ihop.164 Även ett förmedlingskontor nämner att många arbetssökande har dålig självkänsla och att det gäller att skapa goda relationer och väcka hopp.165 Arbetssökande har svårt att lyfta fram sina styrkor och är ofta dåliga på att svara på öppna frågor, enligt den privata aktören Peritos. De menar att arbetssökande ofta inte klarar av vanliga intervjusituationer. Peritos anser att en trolig förklaring är att de fått berätta om sina svagheter i stället för att framhäva sina styrkor. Det är enligt Peritos och viktigt att arbetssökande har insikt om sin förmåga.166 Det är också viktigt att ändra fokus enligt . De möter många unga arbetssökande som aldrig har fått frågorna ”Vad är du bra på?” och ”Vad vill du göra?”.167 MFD framhåller att arbetssökande behöver komma ut i arbetslivet för att få erfarenheter och för att lära känna sig själva.168 Självkänslan hos unga med NPF Det har framkommit i utvärderingen att det finns studenter med NPF som har problem med att slutföra sina studier. En arbetskonsulent menar att det finns endelstudenterpåuniversitetetsominteklaratavsinastudierochsomisolerar sig och tappar självkänslan. Många är sjukskrivna. Här gäller det att försöka stärka självkänslan och få studenten tillbaka på banan.169 159Intervjuer med MFD , Arbetsförmedlingen Samverkan 2017-02- 13, Arbetsförmedlingen i , en arbetsgivare i och Arbetsförmedlingen i . 160Intervju med Arbetsförmedlingen i . 161Intervju med en arbetsgivare i . 162Detta har exempelvis framkommit vid intervjuer med , i och i 2017-03- intervju med Arbetsförmedlingen Samverkan . 164Intervju med arbetsgivare i . 165Intervju med Arbetsförmedlingen i . 166Intervju med Peritos och e-post från . 168Intervju med MFD . ANDEL UNGA MED FUNKTIONSNEDSÄTTNINGAR SOM GÅR VIDARE TILL ARBETE ELLER STUDIER