rfr · H40WRFR12 · 2017-01-01 00:00:00 — Statsbidrag får vidare ges för att utveckla kvaliteten i idrottsrörelsens barn- och ungdomsverk- samhet utifrån ett barnrättsperspektiv och i idrottsverksamheten så att en god etik, ökat deltagande, ideellt engagemang, jämställdhet och integration främjas. –Sisus uppgift att fördela statsbidrag framgår av lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde. Förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbild- ningen omfattar Sisus myndighetsuppgift att fördela bidrag till idrotten. Statens stöd till idrotten ingår i det syfte som anges för stödet till folkbild- ningen. Exempelvis ska statens bidrag stödja verksamheter som bidrar till att stärka demokratin. ska enligt förordningen kontinuerligt följa upp och utvärdera verksamheten i förhållande till de syften som regeringen har angett. –bestod den statliga finansieringen av idrotten främst av sta- tens intäkter från AB . Anslagen har ökat betydligt. Totalt uppgår statens bidrag till idrotten till 2017. Det är svårt att få en samlad bild över dessa bidrag. Det finns ingen särskild anslagspost för barn- och ungdomsidrott eller bredd- och elitidrott. Anslagsvillkoren som är kopplade till anslagen är knapphändiga. ––2017 har idrottsrörelsen, via RF som i sin tur har fördelat medel till projekt, tillförts för särskilda satsningar som Handslaget och Idrottslyftet. 4.1 Statligt stöd – ett historiskt perspektiv Statens stöd till idrotten har gamla anor. Inom den frivilliga idrotten väcktes tidigt tanken på statligt stöd. Ett första bidrag av engångskaraktär beviljades av regeringen i form av förlusttäckning för en resa till som hade gjort. Ytterligare ett steg togs 1900 då 4 DEN STATLIGA FINANSIERINGEN AV IDROTTEN för Idrottens Främjande (SCIF)57 ansökte om ett generellt statsbidrag för allmän idrottsverksamhet. Förslaget möttes välvilligt av regeringen men föll på motstånd. Det var fram- för allt landsbygdens representanter som motsatte sig tanken på ett statligt id- rottsstöd. Bidragande orsaker var enligt okunskap om idrott som kulturellt fenomen och misstanken att anslaget framför allt skulle komma de större städernas befolkning till godo.58 SCIF återkom med nya ansökningar . Med början 1905 stod även RF59 med som bidragssökande. Men trots stöd från regeringen avslog tre propositioner om statsbidrag till idrottsrörelsen –1906. Detta ledde till att SCIF och RF prövade nya metoder. En sådan var ett statligt lotteri. Lotterier kunde beviljas genom regeringsbeslut, och detta var en finansieringslösning där motstånd kunde kringgås. beviljades ett särskilt idrottslotteri och idrottsrörelsen fick statliga medel för allmän idrottsverksamhet. förnyade SCIF och RF sina försök att få ett generellt statsbi- drag. Tidpunkten var väl vald. Sommarens i hade blivit en succé och organisatoriskt hade arrangemanget förlöpt väl. Därtill hade lyckats bli bästa idrottsnation i den samlade poängberäkningen. Detta bidrog till att – med endast elva rösters övervikt – biföll att idrottsrörelsen skulle tilldelas ett statsbidrag på . Beslutet om att införa att generellt statsbidrag hade stor betydelse för id- Det innebar ett viktigt ekonomiskt tillskott som dels främjade att fler anläggningar byggdes, dels förbättrade de organisatoriska villkoren. Stats- anslaget var även en viktig politisk markering av att idrottsrörelsen utförde en samhällelig gärning. Anslaget tillkom vidare i när offentligt stöd till fri- villiga organisationer var sällsynta. Liknande, men mer blygsamma, bidrag ut- gick endast till skarpskytterörelsen och vissa nykterhetsfrämjande ungdoms- organisationer.60 4.2 beslut om finansiering och statligt stöd 1999 och 2009 Som tidigare framgått beslutade om mål och riktlinjer för statens bidragsgivning 1999 och 2009. Enligt riksdagsbeslutet skulle staten ange de syften som man har med bidragsgivning.61 Statsbidraget skulle stödja verksamhet som 57Sveriges för Idrottens Främjande (SCIF) bildades och är landets första centrala idrottsorganisation. SCIF låg bakom ansökan om att genomföra de i samt byggandet av . arbetar SCIF med att främja idrotten. Det sker bl.a. genom att på olika sätt redovisa idrottens historia. 58SOU 2008:59 och , Idrottens väg till folkhemmet – Studier i statlig id- rottspolitik 1913–1970, 2004. 59Riksidrottsförbundet (RF) bildades . 1998/99:107, bet. 1999/2000:KrU3, rskr. 1999/2000:52. 4 DEN STATLIGA FINANSIERINGEN AV IDROTTEN •bidrar till att utveckla barns och ungdomars intresse och benägenhet för motion och idrott samt deras möjligheter att utöva inflytande över och ta ansvar för sitt idrottande •gör det möjligt för alla människor att utöva idrott och motion •syftar till att ge kvinnor och män lika förutsättningar att delta i idrottsverk- samhet •främjar integration och god etik •bidrar till att väcka ett livslångt intresse för motion och därmed främja en god hälsa hos alla människor. Regeringen ansåg dock att staten som bidragsgivare inte till någon del skulle ställa upp mål för idrottsrörelsens egen verksamhet. Detta skulle enligt propo- sitionen göras av idrottsrörelsen själv. Staten skulle däremot ställa upp mål och riktlinjer för sin bidragsgivning. Detta innebar enligt propositionen att staten angav vad man förväntade sig att bidraget främst skulle leda till. Det var statens ansvar att, gentemot såväl idrottsrörelsen som samhället i övrigt, vara tydlig i fråga om vad staten vill uppnå med statsbidraget. I propositionen föreslogs att RF även i fortsättningen skulle pröva frågor om fördelning av statsbidrag till idrottsverksamhet i enlighet med vad reger- ingen bestämmer. Offentlighetsprincipen skulle vidare vara tillämplig på RF:s fördelning av statsbidrag. och fram bestod dock merparten av den statliga finansieringen av idrotten av statens intäkter från spelmarknaden. Id- rottsrörelsen tilldelades statligt stöd via AB i tre former. Det första bidraget var ett generellt spelbidrag som delades ut . Det andra bidraget var ett vinstdelningssystem där idrottsrörelsen fick bidrag som beräknades utifrån hur mycket AB gick med vinst, vilket beslutades av 1996.62 Det tredje bidraget bestod av yt- terligare medel som hämtades från statens andel av vinstdelningssystemet. Detta bidrag reserverades i huvudsak för olika former av utvecklingsprojekt. En sådan satsning var det s.k. Handslaget som tillförde idrottsrörelsen en mil- jard kronor –2007 samt det s.k. Idrottslyftet som med bör- tillför idrottsrörelsen årligen.63 I propositionen föreslog regeringen att modellen med att idrotts- rörelsens bidrag skulle baseras på överskottet från AB skulle upphöra. Bidraget skulle ersättas av ett stabilt och förutsägbart bidrag inom ramen för ett förhöjt statsbidrag. Bidraget skulle fortfarande finansieras av spelmarknaden och beräknas utifrån vinstandelar från AB , men det skulle vara öronmärkt och inkluderas i det ordinarie statsanslaget. Riksda- gen följde regeringens förslag.64 1995/96:169. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8. 4 DEN STATLIGA FINANSIERINGEN AV IDROTTEN Bakgrunden till att finansieringen av det statliga bidraget ändrades var en- ligt att idrottsrörelsen blev beroende av utvecklingen av den svenska spelmarknaden. Vinstdelningssystemets utformning var enligt utredningen en viktig förklaring till statens kraftigt ökade stöd till idrottsrörel- hade bidragsformen varit både omdebat- terad och kritiserad. Enligt granskning var bidraget ett avsteg från den statliga budgetprocessens krav på fullständighet, bruttoredovisning och transparens. Idrottsrörelsen hade även anmärkt på den osäkerhet som följde av bidragets nära koppling till spelmarknaden och efterlyst åtgärder för att minska det stat- liga idrottsstödets ”spelberoende”. Båda dessa synpunkter motiverade enligt att det dåvarande vinstdelningssystemet med AB reformerades. fanns dock ytterligare skäl. Framför allt menade man att det var principiellt anmärkningsvärt att det enskilt största stödet till idrottsrörelsen helt och hållet frikopplats från diskussioner om idrottens faktiska behov. ordningen var bidraget synnerligen känsligt för förändringar i AB Svenska Spels vinstnivåer – men det påverkades inte alls av eventuella förändringar i idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet. Detta ansågs inte vara fören- ligt med en ansvarsfull statlig idrottspolitik.65 I efterföljande budgetpropositioner, t.ex. 2011 och 2012, har regeringen kommenterat statens styrning i förhållande till den statliga bidragsgivningen Idrotten tar ett betydande ansvar för användning och prioritering av det stöd som kommer från staten vilket innebär att den statliga styrningen av stödet till idrotten har kunnat minskas. får svensk idrott sitt statliga stöd över statsbudgeten och är inte längre beroende av storleken på överskottet från AB Svenska Spel.66 4.3 Lagstöd för RF:s och Sisus uppgifter att fördela statsbidrag Enligt lagen (1995:361) om överlämnande av förvaltningsuppgifter till Sveri- ges ska RF pröva frågor om fördelning av statsbidrag till idrottsverksamhet i enlighet med vad regeringen bestämmer. Denna uppgift innebär myndighetsutövning fast RF i egenskap av ideell förening är ett pri- vaträttsligt subjekt. Eftersom förvaltningslagen (1986:223) inte är direkt till- lämplig på RF har beslutat att delar av förvaltningslagen ska gälla för RF:s verksamhet. För att säkerställa en rättssäker handläggning är därför förvaltningslagens 11 och 12 §§ om jäv, 16 och 17 §§ om en parts rätt att få ta 2010/11:1 utg.omr. 4 DEN STATLIGA FINANSIERINGEN AV IDROTTEN del av uppgifter, 20 § om motiveringen av beslut och 21 § om underrättelse om beslut tillämpliga på RF:s verksamhet.67 Det finns också lagstöd för Sisus uppgift att fördela statsbidrag till idrottens studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet. En ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde trädde i kraft . Den innebär att prövar frågor om fördelning av statsbidrag till idrottens studie-, bildnings- och utbild- ningsverksamhet. 4.4 Statens riktlinjer för RF:s fördelning av bidrag Regeringen har angett hur bidragen ska användas i förordningen (1999:1177) om statsbidrag till idrottsverksamhet, den s.k. idrottsstödsförordningen.68 Förordningen har ändrats sedan den utfärdades . tillfördes att den barn- och ungdomsverksamhet som får bidrag ska bedrivas ur ett barnrättsperspektiv.69 Med barn och ungdomar avses i förordningen personer . Statsbidragets syfte ska en- ligt förordningen vara att stödja verksamhet som 1.bidrar till att utveckla barns och ungdomars intresse och benägenhet för motion och idrott 2.bedrivs ur ett barnrättsperspektiv, bl.a. genom att öka barns och ungdomars inflytande över och ansvar för sitt idrottande 3.gör det möjligt för alla människor att utöva idrott och motion 4.bidrar till att väcka ett livslångt intresse för motion och därmed främjar en god hälsa hos alla människor 5.syftar till att ge flickor och pojkar respektive kvinnor och män lika förut- sättningar att delta i idrottsverksamhet 6.utvecklar samverkan mellan organisationer som arbetar med idrottsverk- samhet, skolan och andra som bedriver arbete för att främja fysisk aktivitet och goda motionsvanor 7.främjar integration och god etik 8.aktivt motverkar dopning inom idrotten. Statsbidrag får även stödja verksamhet som stärker idrottsutövares internat- ionella konkurrenskraft. Vid prövning av om statsbidrag i detta syfte ska be- viljas ska i relevanta delar de syften som anges ovan beaktas. I enlighet med de syften som anges i förordningen får statsbidrag lämnas för att 1.utveckla intresse för idrott hos barn, ungdomar och personer med funk- tionsnedsättning och främja möjligheterna till allsidig träning efter vars och ens fysiska och psykiska förutsättningar 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU:8. 68Förordningen (1999:1177) om statsbidrag till idrottsverksamhet. 4 DEN STATLIGA FINANSIERINGEN AV IDROTTEN 2.utveckla kvaliteten i idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet ut- ifrån ett barnrättsperspektiv och i idrottsverksamhet i övrigt så att verk- samheten främjar en god etik, ökat deltagande, ideellt engagemang, jäm- ställdhet och integration 3.möjliggöra förberedelser inför och deltagande i internationell tävlings- verksamhet 4.skapa bättre möjligheter för elitsatsande ungdomar att kombinera sin id- rottsutövning med utbildning vid riksidrottsgymnasier 5.aktivt motverka dopning inom idrotten. Statsbidrag får beviljas organisationer på central, regional eller lokal nivå som arbetar med idrottsverksamhet, SOK, för förberedelser inför och deltagande i internationell tävlingsverksamhet, och huvudmän som är ansvariga för utbild- ning vid riksidrottsgymnasier. Med organisation avses föreningar och förbund som är anknutna till RF. Av förordningen framgår vidare att frågor om statsbidrag prövas av RF. Den som har tagit emot bidrag ska lämna RF de uppgifter som förbundet be- stämmer och som behöver för att genomföra en regelbunden och långsik- tig uppföljning av statens stöd till idrotten. RF ska i sin årsredovisning lämna en samlad redovisning av vilka som har fått bidrag, med vilka belopp och för vilka ändamål. RF ska dessutom till regeringen lämna en sammanfattande redogörelse för vad bidragen har använts till och en bedömning av statsbidragets effekter i förhållande till syftet med bidraget. Mottagaren av ett statsbidrag är återbetalningsskyldig om mottagaren ge- nom att lämna oriktiga uppgifter har förorsakat att bidraget har lämnats felak- tigt, om bidraget inte används för det ändamål det har beviljats för eller om mottagaren inte lämnar handlingar och andra uppgifter. 4.5 Statens riktlinjer för Sisus fördelning av bidrag Som framgår av avsnitt 4.3 prövar frågor om fördelning av statsbidrag till idrottens studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet.70 Sisus fördelning av det statliga stödet regleras i förordningen om statsbi- drag till folkbildningen.71 Av denna framgår att syftet med statens stöd till folkbildningen är att •stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin •bidra till att göra det möjligt för en ökad mångfald människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen •bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbild- ningsnivån i samhället •bidra till att bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet. 70Lag (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inomUtbildningsdepartemen- tets verksamhetsområde. 71Förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen. 4 DEN STATLIGA FINANSIERINGEN AV IDROTTEN Av förordningen framgår att ska fördela statsbidrag till idrottens studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet. beslutar om vilka som ska få stats- bidrag och fördelar tillgängliga medel. Vidare ska lämna årsredovisning och budgetunderlag till re- geringen enligt de riktlinjer som regeringen meddelar. ska även kontinuerligt följa upp och utvärdera verksamheten i förhål- lande till de syften som regeringen har angett och de villkor som föreskrivits för att statsbidrag ska lämnas. ska också i enlighet med de riktlinjer som regeringen meddelar lämna regeringen sådana sakuppgifter om verksamheten och sådan verksamhetsredovisning som behövs för uppföljning och utvärde- ring. Som framgått ovan uppgick verksamhetsstödet till till 166 mil- joner kronor. Utöver grunduppdraget ska arbeta med värderingsfrågor och ha en sär- skild inriktning mot idrottsledare.72 4.6 Statligt projektstöd till idrottsrörelsen Stöd till idrottsrörelsen har också innefattat projektstöd, dvs. medel till speci- fika och tidsmässigt avgränsade aktiviteter. Projektstöd till olika satsningar har avlöst varandra. 4.6.1 Projektstödets genombrott 1998 Enligt skedde genombrottet projektstöd till idrotten 1998 genom regeringens beslut om att av- sätta sammanlagt ur Allmänna arvsfonden. Stödet skulle användas till att stimulera utvecklingen och förnyelsen av idrottsverksamhet för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. I satsningen – som till- kom kort efter att statliga idrottsutredning hade lämnat sitt slutbetän- kande – underströks att de nya projektmedlen främst skulle riktas till för- eningslivets idrottsverksamhet för barn och ungdomar på lokal nivå. Som sär- skilt prioriterade områden framhölls jämställdhet och integration, verksamhet och metoder för barn- och ungdomsidrotten, samspelet mellan idrott och lek, fritid och hälsa, att öka barns, ungdomars och funktionshindrades delaktighet för att stärka en levande demokrati i föreningslivet samt att uppmuntra till samarbete mellan olika idrottsföreningar, mellan idrottsföreningar och övriga föreningslivet och mellan idrottsföreningar och skolan. tillsattes även den s.k. Idrottsarbetsgruppen inom under riksdagsledamoten (S) ledning. Ar- betsgruppens uppgift var att hjälpa Arvsfondsdelegationen att bereda ärenden och genomföra satsningen. 4 DEN STATLIGA FINANSIERINGEN AV IDROTTEN I en slutrapport från Idrottsarbetsgruppen konstaterades att satsningen hade fått ett stort genomslag inom idrottsrörelsen. för förbund och föreningar att pröva och förverkliga nya idéer och verksam- Därtill visade satsningen på behovet av fortsatta insatser inom flera om- De som bedömdes vara mest väsentliga var ledarutveckling, samarbete mellan idrottsföreningar och skolan, idrott för personer med funktionshinder samt delaktighet och mångfald. Mot denna bakgrund föreslogs bl.a. att reger- ingen skulle vidta ytterligare åtgärder för att stimulera ledarutbildning och le- darrekrytering inom idrotten, ett utvecklat samarbete mellan skolan och id- rottsföreningar samt att insatser skulle göras, såväl inom det offentliga som inom idrottsrörelsen, för att stärka en idrottsutveckling som byggde på mång- fald och alla människors delaktighet. 4.6.2 Handslaget 2004–2007 I budgetpropositionen tog regeringen initiativ till en satsning som formulerades som ”ett handslag för barn och ungdomar”. Intentionen var att under den kommande mandatperioden tillföra idrottsrörelsen samman- lagt ur AB Svenska Spels överskott under förutsättning att idrottsrörelsen tog på sig att • öppna dörrarna för fler • hålla tillbaka avgifterna • satsa mer på flickidrotten • delta i kampen mot droger • intensifiera samarbetet med skolorna. godkändes satsningen av . bemyn- digades regeringen att på AB Svenska Spels kommande bolagsstämma avsätta för finansiering av Handslagets första år.73 Handslaget påbörjades och slutfördes . Det första verksamhetsåret uppgick stödet till , det andra till 200 mil- joner kronor, det tredje till för att uppgå till under det fjärde verksamhetsåret. Sammanlagt till- fördes idrotten i enlighet med intentionerna. 4.6.3 Idrottslyftet 2007– I budgetpropositionen föreslog regeringen att den tidigare Handslags- satsningen skulle följas av en ny utökad satsning på svensk idrott. Mot denna bakgrund föreslog regeringen att skulle godkänna att regeringen på AB Svenska bl.a. verkade för att bolagsstämman skulle besluta om ett bidrag på som en ny utvidgad särskild sats- ning på svensk idrott. Denna satsning skulle fördelas till idrottsrörelsen enligt 2002/03:1 utg.omr. 17, bet. 2002/03:KrU1. 4 DEN STATLIGA FINANSIERINGEN AV IDROTTEN de närmare anvisningar för bidraget som skulle kunna beslutas av regeringen. Enligt regeringen borde en fri och självständig idrottsrörelse även i fortsätt- ningen ges ett aktivt stöd för att bedriva verksamhet som gav flickor och pojkar möjligheter att idrotta, främjade bredd- och motionsidrott, värnade om god etik och gav lika möjligheter för kvinnor och män med olika social bakgrund och ekonomiska förutsättningar att motionera och idrotta. Flickor måste enligt re- geringen ges lika möjligheter som pojkar att delta utifrån sina intressen och förutsättningar.74 Regeringens satsning gavs namnet Idrottslyftet, och – 2011 tillfördes den svenska idrottsrörelsen för att öppna dörrarna till idrotten för fler barn och ungdomar och utveckla verksamheten så att de skulle välja att idrotta längre upp i åldrarna. Arbetet skulle utgå från ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv. I budgetpropositionen förordade regeringen att satsningen på Id- rottslyftet skulle fortsätta. För detta föreslog regeringen att 500 miljoner kro- nor skulle avsättas inom ramen för idrottsanslaget och att anslaget skulle tillföras motsvarande belopp. Vidare framgick att medel för satsningen fortsättningsvis inte skulle betalas ut från AB . Folkhälsomålen skulle enligt regeringen vara det centrala i fördelningen av Idrottslyftets medel. Den fortsatta satsningen borde ha en ännu närmare kopp- ling till skolans arbete för att främja fysisk aktivitet och goda motionsvanor. Satsningen borde vidare breddas till att även stödja andra typer av motionsak- tiviteter än idrott, t.ex. genom samverkan med friluftsorganisationer, och syfta till att nå fler barn och ungdomar, särskilt flickor samt barn med invandrarbak- grund. Regeringen uppgav att man avsåg att återkomma med närmare uppgif- ter om satsningens fortsatta utformning och hur resultaten skulle följas upp.75 har staten satsat på Idrottslyftet. För ökades satsningen till 550 miljoner kronor.76 Totalt sett har satsningen inneburit att idrottsrörelsen har fått ett tillskott på –2017. Både Handslaget och Idrottslyftet har varit föremål för uppföljningar. Re- sultatet av uppföljningarna redovisas i avsnitt 6.3. I budgetpropositionen konstaterade regeringen att kritik har riktats mot idrottens måluppfyllelse och man redovisade att RF har för avsikt att anta nya riktlinjer för Idrottslyftet (se vidare avsnitt 5.5). 4.6.4 Läsfrämjande insats för idrottande flickor och pojkar fick i uppdrag att genomföra en läsfrämjande satsning där idrottsföreningar skulle samverka med bibliotek för att tillgängliggöra lit- teratur för idrottande pojkar och flickor. Uppdraget innebar att i samråd med RF genomföra en läsfrämjandesatsning där idrottsföreningar samverkade med 2006/07:1 utg.omr. 2010/11:1 utg.omr. 76Regleringsbrev för Kammarkollegiet respektive –2016. 4 DEN STATLIGA FINANSIERINGEN AV IDROTTEN region-, läns- och folkbibliotek. Satsningen har följts upp.77 Av uppföljningen framgår att samman- lagt 30 projekt har tilldelats projektmedel. Av de organisationer/institutioner som sökt medel för att driva projekten är kommuner, stads- och Kommunbiblioteken är i klar majoritet. finns bland de sökande. Resterande består av ungefär lika delar sökande från enskilda idrottsföreningar och Projekttiden har uppgått till maximalt . ekonomiska vårproposition (prop. 2015/16:100) aviserade regeringen en omfattande läsfrämjande insats som innebär att berörda aktörer – skola, kultur-, idrotts- och föreningsliv – och de läsfrämjande insatserna samlas under paraplyet Hela läser med barnen. 4.7 Utvecklingen av statens stöd till idrotten Av tabell 4.1 framgår utvecklingen av statens stöd till idrotten –2015. Tabell 4.1 Utveckling av idrottsstödet 2000–2015 till RF och och samt bidrag via AB (mnkr) Tabell 4.1 visar att –2015 har statens stöd till RF och ökat kraftigt. Sammantaget uppgår ökningen till , vilket i stort sett är en tredubbling av stödet . 77 , Slutredovisning av uppdraget att genomföra läsfrämjande verksamhet för poj- kar och flickor i samarbete med idrottsrörelsen (KU2013/1293/KO). 4 DEN STATLIGA FINANSIERINGEN AV IDROTTEN inklusive bidraget från det statliga spelbolaget var störst 2008. tilldelades idrotten bidrag från AB Svenska Spels över- skott. sker den statliga finansieringen av idrotten helt och hållet med anslag. Det totala stödet från staten är ändå kvar på samma nivå som när bidrag tilldelades från spelbolagets överskott. får statsbidrag för den verksamhet man bedriver för att bl.a. utbilda ledare för idrottens behov. Staten har också ändrat sin finansiering av anslaget till . fick bidrag från anslaget till folkbildningen via . I budgetpropositionen föreslog regeringen att denna ordning skulle ändras eftersom man menade att modellen hade haft vissa negativa effekter.