rfr · H40WRFR15 · 2017-01-01 00:00:00 — Återigen: Det lägger vi på att utveckla ljudet via till exempel ett antal specialpoddar. när det är ett stort Europaår har vi Europapodden. Vi personaliserar också där man hittar vårt ljud och våra program. Det kräver publiken av oss. Vi har lyckats med det här därför att vi ganska tidigt började att se över våra lokaler som vi har moderniserat. Vi gör dem mindre, och vi kommer att fortsätta att göra dem ännu mindre för att frigöra pengar till program. Vi är världsledande när det gäller att ha tagit fram en ny och billigare teknik, inte bara för att producera radio, utan för att sända radio utanför radiohusen. Det funkar så här: Ni känner kanske igen , Johar Bendjelloul, programledare i Studio Ett, och som kommenterade det amerikanska valet. De befinner sig utanför . Ni ser ingen studio, ni ser inget hus och ni ser inga tekniker. De har varsin ryggsäck på ryggen och en padda under armen, och de sänder med den här tekniken hem till svenska folket. Det här gör såklart att man kan producera en helt annan sorts radio också lokalt. Det vi satsar på nu är att frigöra pengar för att rulla ut den här tekniken i hela landet. Så vad behöver vi av er? Vi behöver kunna fortsätta vår förflyttning. Vi har tolv jättestora publicistiska utvecklingsprojekt som rullar en bra bit in i nästa sändningstillståndsperiod. Vi behöver vara oberoende och få vara ett självständigt radiobolag långt bort från politiskt inflytande. I det ligger en trygg och stabil finansiering där tror att det bästa är en teknikneutral avgift. Sedan måste vi också få räkna det vi gör på webben. Så är det inte när tittar i efterhand på om vi har levt upp till vårt uppdrag. spelar en oerhört viktig roll i samhället. Här visar jag nu resultat från en undersökning gjord av Novus. Frågan gick både till dem som lyssnar och till dem som inte lyssnar, och sa att vi spelar en viktig roll i samhället. Det vill vi fortsätta att göra – för publiken och för den svenska demokratin. Vi går vidare till SVT och som även hon har en bakgrund inom radion som chef för såväl Ekot som P1, men hon har också varit i den privata mediesektorn som vd, chefredaktör och ansvarig utgivare för . är hon vd för . Hjärtligt välkommen, ! OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE , : , , går det svenska folket till val. De kommer då att omges av mer information än De kommer att kunna följa partiernas egen information. kommer att få råd från sina vänner. De kommer att följa traditionella medier. De kommer att kunna följa vad som cirkulerar i sociala medier. förstås sina egna erfarenheter och sin egen förförståelse med sig. Men det finns också en ökad risk att de kommer att fatta sitt beslut utifrån mer av desinformation och digitala påverkansförsök från aktörer både i och Paradoxalt nog finns också en risk att de kommer att fatta sitt beslut utifrån en snävare bild trots att informationen är mycket bredare än vad den någonsin har varit och att de kommer att fatta sina beslut utifrån det som rekommenderas till dem i sociala medier i deras egen mycket begränsade fil- Mitt i allt det här, inför valet , finns det också en viktig källa till seriös information, och det är public service. Faktum är att den allra vik- tigaste källan till information inför valen har varit just SVT. visar flera olika undersökningar. På SVT märker vi ett ökat intresse för våra De samlar mer och mer publik. tittade på den förra partiledardebatten till exempel. Det här ökade intresset märker vi också av när vi träffar tittare över hela landet. har SVT:s nyhetsreportrar gått ut med en kaffetermos och ka- nelbullar och besökt hundratals platser över hela landet för att höra vad män- niskor är extra intresserade av. Vad vill de att vi granskar? Vad vill de att vi Vad är extra viktigt för dem? Den här bilden visar en fikaträff på Men vi har också varit i klassrum, på syjuntor och hemma hos familjer, och en sak har varit tydlig vid alla de här mötena: Opartiskheten och sakligheten som finns i public service är helt central för vår publik. När vi kom ut med kaffekorgen till sa en tittare: ”Public service ska reda ut vad som är falskt och vad som är sant.” Det här har funnits med som en röd tråd i de möten som vi har haft. Man behöver någonting att hålla sig i. Man behöver någon sorts stabilitet, och det är en respons som vi får från tit- tarna ännu mer just . Vilken är då SVT:s roll framöver? Vi tror att det finns en grundläggande kärna just i det här – i demokratiuppdraget och i folkbildningsuppdraget. der hösten tog vi fram en ny vision för SVT: Vi bidrar och vill bidra till ett där alla är mer nyfikna och mer och mer insatta. I det här ligger förstås traditionell kunskap. Här finns folkbildning och här finns en sorts sans och balans som är en viktig motvikt mot desinformation och mot myter. Det finns ju, som vi hörde, entydig forskning som visar att public service hjälper till med att höja allmänbildningsnivån i samhället. Nyfikenheten bidrar också till en sorts förståelse oss människor emellan så att man genom programmen och utbudet får en chans att få en inblick i någon annan människas liv. Man vidgar sin filterbubbla, och vi blir nyfikna på Vi blir nyfikna på vad just du eller du eller du tänker på egentligen. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE Grunden för det här är förstås att publiken litar på oss. Bilden jag visar nu känner ni säkert igen från den senaste SOM-undersökningen. och ligger i topp när det gäller förtroendet hos allmänheten i . Nio av tio personer i tittar på något från SVT . Genomsnittssvensken lägger på SVT. De allra flesta tittar på det sätt som passar dem allra bäst just i stunden oavsett om de tittar via datorn, mobiltelefonen, surfplattan eller på den traditionella tv-apparaten. Det här börjar väldigt . Ett av de första ord som många barn i lär sig är ”bolibompa”. Så små barn som ett-och-ett-halvt-åringar kan svajpa på surfplattan. Ett-och-ett-halvt-åringar är faktiskt medvetna mediekonsumenter . De väljer själva vad de vill titta på. Det här är en helt ny situation. Ut- vecklingen har gått rasande fort, och det gör att vi är i ett historiskt och nytt läge när det gäller barns mediekonsumtion. SVT når i stort sett alla barn i . Jag skulle vilja säga att Lilla Aktuellt är det viktigaste nyhetsprogrammet i . Vi försöker hjälpa skolan att lära barnen, vi jobbar med källkritik och vi jobbar med grunderna i demokratin i våra barnprogram. Om man vidgar perspektivet och tittar på hela det svenska medielandskapet ser man att det just nu styrs mycket av två starka krafter. Den första är digitaliseringen. 1 miljon svenskar använder SVT bara digitalt, bara online, framför allt via SVT Play. 1 miljon svenskar. Bara på de som jag har varit på SVT har den här siffran ökat dramatiskt, inte minst bland unga och de grupper som SVT har i särskilt uppdrag att nå. Digitaliseringen var den första kraften. Den andra kraften är globaliseringen. I mediebranschen cirklar en allt större del av verkligheten just nu kring de beslut som fattas av globala giganter som Facebook och Google. Ett par förändringar i deras sökalgoritmer i påverkar faktiskt en stor del av offentligheten i stora delar av . När de går in och skruvar på algoritmerna påverkar det vilken information människor över hela får till sig. Deras reklamintäkter i är större än den samlade dagspressens, och de har just gått om hela tv-branschen i . För dem är en liten, perifer digital marknad. Hur svarar då vi på SVT på den här situationen, på de här förändringarna som sker just nu? Vi fokuserar på uppdraget. Vi stärker journalistiken. Vi stärker utbudet. Vi har till exempel just genomfört den största ökningen av antalet reportrar runt om i landet som vi någonsin har gjort. Vi har slimmat teknik och administration så att vi har kunnat anställa 70 journalister över hela landet. Vi har öppnat helt nya redaktioner i , , , och , och vi öppnar snart i . Det här innebär att de journalistiska besluten fattas över hela landet. De fattas över hela landet och så nära människor som möjligt. Vi satsar på faktakoll. Vi satsar på granskande journalistik som avslöjar men också fördjupar och förklarar, som till exempel i dokumentärserien om kirurgen . OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE SVT är den största kulturproducenten i . På SVT kan man se allt från Vänligen till Kulturstudion. Vi ökar satsningarna på svensk film, och vi ökar satsningarna på svenskt drama. Vi har utökat sändningarna på mi- Vi har gjort det lättare för dem som inte har varit så länge i Sve- rige genom att starta helt nya nyhetssändningar på lätt svenska . har gjort en ny app som heter Språkplay där man kan få SVT Plays innehåll översatt till 18 språk. Viktigt är också att vi samlar i en alltmer splittrad tid, till exempel när fler än var tredje svensk tittar på och teckentolkarna blir hjältar för oss alla. börjar arbetet mot ett nytt sändningstillstånd. Det vi vet är att de krafter som vi ser kommer att vara ännu starkare framöver. Jag vill också lyfta en specifik fråga. Säkerhetsläget kommer att fortsätta att vara skarpare, och det finns en stor risk att det blir ännu skarpare än vad det Vi behöver tänka till kring det nationella säkerhetsperspektivet även i tillståndsprocessen. Seriösa medier i är utsatta för stor informationspåverkan, för hot, för desinformation och för rykten. hanterar SVT ett trettiotal säkerhetsincidenter i form av ofredanden, våldshandlingar, olaga hot och hotmejl – ett trettiotal inciden- ter bara för SVT . En stor del av dem är så allvarliga att de polisan- kan vi också räkna med att det kommer fler åsiktsme- dier i , alltså medier som vill driva en tes i stället för att ärligt försöka söka en sanning. Det blir mer views än news. Vi kommer mer än någonsin att behöva ett starkt och oberoende public ser- vice som faktiskt har i fokus, som ägs av oss själva och som är en sorts trygghet, samlingspunkt och garant både i vardag och i kris. visar att det är public service man vänder sig till när samhället skakar till. är också kollektiva minne. När vi tittar på Fem myror eller Här är ditt liv förstår vi hur samhället såg ut och vilka frågor som diskuterades på 70- talet, , . Men hur kan man utifrån det här formulera och forma ett public service och villkor för public service så att vi kan möta och faktiskt mota en del av de här Finansieringen kan inte vara inlåst i den traditionella Det behövs en finansieringsform som garanterar public services oberoende, som är långsiktig och solidarisk och som är teknikneutral. uppdraget behöver utvecklas och oberoendet behöver stärkas. är kärnan i public service-uppdraget tidlös: att engagera, under- hålla och berika i allmänhetens tjänst och att ge människor ett bättre underlag för att välja i nästa val och nästa och nästa. Så här uttryckte regissören en gång SVT:s uppdrag, och sällan har uppdraget varit viktigare än . [Bild visas med texten: ”Televi- sion ska vara folklig och publik, ge plats för både politik och högmässa, kung- ligheter, frimärkssamlande och erotik. Den ska vara omutlig för snäva grupp- intressen, egennytta och framför allt ska den vara en bastion mot fördumning OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE på alla områden … Den tv:n ska också ha råd att fungera i av nedgång, pest och kolera.”] Ordföranden: , ! är det för . är vd för men har en bakgrund inom Te- levision, dels som chef för , dels som ansvarig för megaprojekt som 2013 och svenska . är det dock Utbildningsradion som står på agendan. Hjärtligt välkommen, ! , Utbildningsradion: ”har jag förstått vad jag har läst.” Det sa , , som är min son. Han går i femman, och på hans agenda i skolan stod att lära sig om det demokratiska – hur funkar det? Partier, kvalificerad majoritet, enkel majoritet, de röstar och vem vinner? Det var ganska tufft. Det var en utmaning, och jag hjälpte till så gott jag kunde. Han lärde sig det där. kom han hem, och så sa han: ”fick vi se på ett UR-program” – han har de glasögonen på sig – ”och när jag såg Dröm om demokrati förstod jag vad jag hade läst.” Att ha som uppdrag att via medier tillsammans med andra utbilda och folkbilda medborgare i allmänhetens tjänst är ett världsunikt uppdrag, ett uppdrag som är viktigt på riktigt och där UR gör skillnad i människors lärande. Behoven av utbildningsprogram är större . Vi har hört här att det blir allt viktigare att kunna navigera i det digitala samhället och att kunna lära sig att kritiskt förhålla sig till det enorma informationsflöde vi alla utsätts för. En grundförutsättning för detta är att barn och unga lär sig läsa, skriva, räkna och nå kunskapsmålen i skolan. Att säkra ett utbud med publicistisk och pedagogisk kvalitet som kompletterar, breddar och förstärker andras insatser blir därför allt viktigare i vår strävan efter en likvärdig skola. Att bredda, förstärka och komplettera – vad innebär då det? Jag kan ta ett exempel. Livet i Bokstavslandet är en tv-serie dramatiserad för att hjälpa barn att knäcka läskoden. Man lär sig inte att läsa genom att titta bara på Livet i Bokstavslandet, men det kompletterar det lär ut i skolan och de läromedel som har till stöd. Det vi försöker är att med hjälp av ett pedagogiskt berättande locka barnens lust och önskan att vilja läsa. Då använder vi humor och starka karaktärer, och vi gör det tillsammans med pedagoger. Det finns åtta lärstilar, det vill säga vi har olika sätt att knäcka läskoden. Vi smyger in de olika pedagogiska metoderna i en programserie som Livet i Bokstavslandet. Jag ser det inte, men den med ett pedagogiskt tränat öga ser det. Vi hjälper till att få barn att lära sig läsa. UR har en lång erfarenhet av att tillgängliggöra utbudet på andra plattformar efter sändning för att det ska kunna användas i utbildningen. Det gör vi på olika sätt. Vi använder mediepedagoger som frekvent är ute och träffar pe- OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE dagoger i deras miljö, skol- och utbildningsmiljön. Vi använder oss av medie- centraler som distribuerar vårt innehåll, och vi använder givetvis digitala platt- Eleven möter vårt utbud i utbildningen. När samma program går i sändning bidrar UR till folkbildningen i . Därför är det naturligt att betrakta webben också som en kärnverksamhet, och den bör räknas. Omvärlden har som sagt förändrats, och UR har hängt med. annat haft möjlighet att få rättighetsavtal som gör att vårt utbud kan ligga upp till på öppet internet. Det gör att vi blir trovärdiga och en spelare för lärarna som kan nå vårt utbud år . Sammantaget gör detta att vi fortsatt har ett mycket högt förtroende bland Över 100 000 lärare använder UR:s utbud . lärare av tio rekommenderar gärna utbudet till en kollega. De kommande tre åren har vi valt tre prioriterade behovsområden. första är medie- och informationskunnighet, det som kallas . medborgarna kunskap och möjlighet att förhålla sig källkritiskt till informa- tion, desinformation, fakta, värderingar och kunskap. Det bidrar till medvetna Att inte kunna navigera i det nya digitala landskapet skulle kunna framkalla ett slags digital analfabetism. Det bygger utanförskap, rädslor och konspirationsteorier – listan kan göras lång. I sammanhanget, när vi pratar om filterbubblor, är det jätteviktigt att nämna att eftersom UR finns i skolmiljön – det råder skolplikt i – bryter vi igenom de filterbubblor som finns. Man tar del av vårt utbud från norr till sö- der, i alla möjliga upptagningsområden, och vårt utbud når därmed alla. Men vi måste också fortsatt leva som vi lär. När vi pratar om medie- och informationskunnighet tror jag att det blir mycket viktigt att vi är transparenta, att vi tydligt redovisar våra källor. När vi hänvisar till forskning – vilken forsk- ning, och vilket urval har vi gjort? På så sätt kan vi också visa hur man kan Det andra behovsområdet är de nya i . UR ska bidra till att minska När det gäller de nya i ska de kunna klara av en utbildning som gör att de kommer in i samhället. Vårt fokus kommer att ligga på att agera språkförstärkande. ven att gå från ett vardagsspråk till ett skolspråk till ett ämnesinriktat språk för att kunna klara av utbildningen. Genom att göra materialet tillgängligt på platt- formarna, våra egna och andras, på en mängd olika språk lyckas vi nå mål- finns 1 800 program på på andra språk än svenska, och vi översätter till 47 språk. Där räknar vi givetvis in de nationella minori- tetsspråken, varieteter och svenskt teckenspråk. Men vi kommer att göra mer Det tredje området är kunskapsmålen i skolan. rapporter om försämrade skolresultat och betygsskillnader. Att ge alla elever förutsättningar och möjligheter att uppnå kraven i skolan är ett kärnområde för OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE Alla elever har enligt skollagen rätt att gå ut med godkända betyg. Vi vill bidra till att alla elever når sin fulla potential. UR kan genom barns och ungas alltmer digitala användarvanor möta upp med ett pedagogiskt berättande i rörlig bild och ljud. Vi utgår från tre perspektiv: ämneskraven, kunskapskraven och förmågor. Hur vi utvecklar och stärker elevernas förmågor är lika viktigt som att stärka den rena faktakunskapen. Uppdraget inbegriper också att stötta lärarna. Lärare behöver kompetensutbildas och fortbildas, och de behöver handledning. Ett exempel är Retorikmatchen. Det är sjätteklassare som helt enkelt tävlar i retorik. Det sänds i både radio och tv, men det börjar långt innan strålkastarljuset sätts på. Det börjar i klassrummet när läraren förklarar och inspirerar: Vad ska du säga? Vad vill du säga? Vilket budskap har du, och hur ska du säga det? Jag fick ett mejl vidarebefordrat från redaktionen . Det var från en lärare som ville dela med sig. Han beskrev en pojke som satt längst bak i klassrummet och som inte riktigt ville räcka upp handen för att svara på frågor – han vågade inte. I slutet av den terminen, efter att ha jobbat med retorik, stod samma kille längst fram i aulan och höll ett avslutningstal för hela skolan. Att få ett sådant kvitto på att vi gör skillnad gör mig otroligt stolt och glad. Sammantaget kan sägas att UR är del av ett system som ska skapa medvetna medborgare och ha skolan i fokus där både lärare och elever stöttas. UR är ett av många didaktiska val. UR har det pedagogiska berättandet som form. är det viktigt med en säkrad finansiering och att vi får räkna det vi producerar oavsett var vi väljer att publicera. Jag är stolt över det här uppdraget. Det finns ingen motsvarighet i hela världen. Det finns stora behov, det finns förutsättningar och om det krävs skulle UR kunna accelerera. Ordföranden: tackar de tre programbolagscheferna och går vidare till som själv har valt titeln diversearbetare i dagens program. Han har dock ett mer gediget cv inom mediesektorn och inledde förvisso karriären inom SVT men har sedan främst haft en lång karriär inom och var dess chef. har han även varit affärsområdeschef för TV. Hjärtligt välkommen, ! : Diversearbetare är en väldigt fin titel, tycker jag. Tack så mycket för att jag fick komma hit! Det här är en fantastiskt vacker sal, måste jag säga inledningsvis – Förstakammarsalen. Här har växlats många historiska repliker. Aktuellt direktsände 1989 när fällde den berömda kommentaren: ”Du ska veta hut när du är här!” Det är ett ordbruk som vi kanske inte ska använda ; det är en annan samtalston här . OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE Jag vill ändå säga att det alltid finns en risk när man talar om public service att det blir lite digitalt: noll eller ett, för eller emot. Jag ska försöka mig på konststycket att säga både och. Det blir inte lätt. På temat: Varför, var och vad? ska jag visa några bilder. Det här är en av mina egna, från . Den är mycket vacker, om jag får säga det Hörni, jag tänkte att vi ska flytta oss ut ur det här rummet. i går på hur tv såg ut hittade jag den här bilden [svartvit bild på en familj som sitter samlad framför tv:n]. Jag kommer själv ihåg det här. gammal är jag. Det här är modern tv [färgbild på familj framför tv:n där tre av fem familjemedlemmar tittar på dator, platta och mobiltelefon]. farande tillsammans, men alla agerar individuellt. får ni blicka in i mitt privata fotoalbum. Det här är när min familj var Så här umgås vi, och säkert ni också [bild som visar två barn och två vuxna i en soffa och med varsin mobiltelefon]. Jag har sett att många har pillat på sina mobiltelefoner här. Det här är , , ett av mina barnbarn. Hon är i . inte särskilt mycket under resan, för hon levererade till sin Youtubekanal hela tiden [bilden visar som sitter i en soffa och filmar sig själv med en tele- fon på selfiepinne]. Här har min hustru smygfotograferat mig när jag håller på med tre apparater av dem som tittar på tv har flera igång enligt en stor undersökning från konsumentanalyslabb. Så här smygfotograferade jag en gång på [bilden visar hur en man sitter med en dator och en kvinna sitter med en mobiltelefon under ett Så här går det till när vi har möten numera. Man kan hålla på så här rätt . Ta till er följande notering bland alla de här uppgifterna: Under valet informerade sig sex av tio i den unga mål- gruppen förstagångsväljare via Facebook. Det är viktigt att komma ihåg. Här får ni en liten inblick i hur det ser ut på en journalistisk arbetsplats [bilden visar en vägg på en redaktion som är fylld med skärmar med en massa olika flöden]. Det här är inte från , , DN eller Svenska , utan det här är från CNN. Så här går det till . Jag har ju själv jobbat på , och man följer live hur det tickar på olika sociala plattformar. Sedan räknar man om index så att man ser vad som ligger i topp. På den här bilden är det någonting om [grafik med röda, gröna och blå bollar med text i]. och de andra grejerna kän- ner jag inte till, men är ju bekant. Sedan fattar man beslut efter det här så att bollarna ligger rätt i luften. Så här ser det ut i hela världen [bild på ung man som ligger på rygg och pillar med sin mobiltelefon]. Det här var när jag var i senast, i . med er de här bilderna, och orkar ni inte lyssna på vad jag säger så titta på den här bilden [bild på körsbärsblom]! OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FRAMTIDENS PUBLIC SERVICE Jag ska börja med varför. Jag känner ett slags behov av att först av allt säga: Public service-innehåll – vad det nu är, men om vi har något slags rund definition av det – publiceras även i kommersiella medier, och så har det varit väldigt . Det görs viktiga avslöjanden, det görs kulturreportage, det görs oerhört mycket inom ramen bredd och mångfald. Detta är ett nytt scenario som jag tror att man politiskt snart måste börja ta till sig. Det finns inte ett specifikt företag som är ensamt om att göra public service-innehåll. Med detta sagt måste man vara klar över den ram som gäller i kommersiella medier. Jag blev väldigt glad när jag läste chefredaktör som hyllade sina reklamsäljare. Läs den artikeln! Det tycker jag var både modigt och bra av en väldigt erfaren och kunnig publicist, och där klargörs väldigt tydligt att den publicistiska ramen i ett kommersiellt finansierat medieföretag sätts av intäkterna. Utan vinst på sista raden blir det väldigt svårt att ha en publicistisk frihet. Debattartikeln i nämndes här av den första talaren, tror jag att det var. När ni ser vilka bolag som har skrivit under kan ni notera att de stora bolagen – , , – drar in ungefär 60 miljarder i omsättning, och det står 3 miljarder nere på sista raden. Det är alltså inte noll eller ett, svart eller vitt, utan det är lite mer mångfasetterat. Jag ska inte upprepa min kritik mot min förra arbetsplats TV4:s nedläggning av lokal-tv:n, för då blir det tråkigt. Däremot vill jag säga att när företagsledningen fattade det beslutet skedde det med ett väldigt tydligt och enkelt motiv: Verksamheten var inte lönsam och bedömdes inte heller vara lönsam framåt. Det är den skillnaden som jag tror att man måste ta med sig. I mitt perspektiv leder det inte bara till att public service ska göra det som kommersiella medier av olika skäl inte orkar med, utan även där är det lite mer komplicerat.