rfr · H40WRFR12 · 2017-01-01 00:00:00 — - en uppföljning med inriktning på barn och ungdomar – en uppföljning med inriktning på barn och ungdomar Riksdagstryckeriet, , 2017 uppföljning av statens stöd till idrotten utgår från beslut om mål och inriktning för den statliga idrottspolitiken. Mål och syfte med statsbidraget är bl.a. att ge möjligheter för flickor och pojkar, kvin- nor och män att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa samt att stödja en fri och självständig idrottsrörelse. beslutade också att statsbidraget till barn- och ungdomsidrott ska lämnas till verksamheter som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv, vilket var ett tillägg till tidigare ställnings- taganden. Utskotten har till uppgift att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut. Av re- geringsformen framgår att varje utskott följer upp och utvärderar riksdagsbe- slut inom utskottets ämnesområde. beslutade att följa upp den statliga idrottspolitiken med inriktning på barn och unga. Uppföljningen har genomförts av kulturutskottets uppföljnings- och utvär- deringsgrupp. Slutligt underlag till uppföljningen har tagits fram av utvärde- raren vid utskottsavdelningens utvärderings- och forsknings- sekretariat. I projektet har tidigare följande personer deltagit: dåvarande sek- retariatschefen , forskningssekreteraren och dåvarande utvärderaren . Arbetet har bedrivits i samarbete med kanslichefen och föredragande ström vid kulturutskottets kansli. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen överlämnar härmed sin rapport där resultaten av uppföljningen redovisas. (M), ordförande Per Lodenius (C) Svenskar uppger att de idrottar ofta...................................................... Motiv och omfattning av statens stöd till idrotten................................ Syfte och avgränsning .......................................................................... 2 Idrottsrörelsen – en översikt ...................................................................... () och dess 2.1.1 RF:s finansiering och antal anställda............................................... 2.1.2 () och specialdistriktsidrottsförbund (SDF) ....................................................................................................... 2.1.3 () ........................................................... 2.1.4 De lokala idrottsföreningarna.......................................................... Riksorganisationer utanför RF.............................................................. 3 Den statliga idrottspolitiken – en översikt ................................................. Utgångspunkter och mål....................................................................... Ansvarsfördelningen och organisation ................................................. Uppföljning av statens stöd till idrotten............................................... 3.4.1 Uppföljningen genom indikatorer................................................... 3.4.2 Fördjupad uppföljning..................................................................... 4 Den statliga finansieringen av idrotten ...................................................... Statligt stöd – ett historiskt perspektiv.................................................. beslut om finansiering och statligt stöd 1999 och Lagstöd för RF:s och Sisus uppgifter att fördela statsbidrag................ Statens riktlinjer för RF:s fördelning av bidrag.................................... Statens riktlinjer för Sisus fördelning av bidrag................................... Statligt projektstöd till idrottsrörelsen.................................................. 4.6.1 Projektstödets genombrott 1998...................................................... 4.6.2 Handslaget 2004–2007.................................................................... 4.6.3 Idrottslyftet 2007–........................................................................... 4.6.4 Läsfrämjande insats för idrottande flickor och pojkar..................... Utvecklingen av statens stöd till idrotten.............................................. 4.7.1 Statens bidrag till RF och ........................................................ Anslag för stöd till idrotten................................................................... 5 Fördelningen av statsbidragen ................................................................... RF:s myndighetsuppgift att fördela statsbidraget................................. RF:s visioner och riktlinjer för idrottsrörelsen ..................................... 5.2.1 Det första idéprogrammet, Idrotten vill 1995.................................. 5.2.2 Det nuvarande idéprogrammet Idrotten vill 2009 ........................... 5.2.3 Anvisningar för barn- och ungdomsidrotten ................................... 5.2.4 Verksamhetsinriktning –2017 m.m.................................... 5.2.5 Behov av förändring i bidragssystemen.......................................... Det statliga LOK-stödet........................................................................ 5.3.2 RF:s föreskrifter om det statliga LOK-stödet.................................. Utveckling av bidragen......................................................................... LOK-stödsaktiviteter – deltagare och fördelning ................................. 5.7.1 Antalet aktiviteter............................................................................ 5.7.2 Fördelning mellan flickor och pojkar.............................................. 5.7.3 LOK-stöd för personer med funktionsnedsättning.......................... 5.7.4 Spridning av det statliga stödet ....................................................... Satsningar inom Idrottslyftet................................................................ 5.9.1 Fördelning av bidrag....................................................................... Erfarenheter av stödet till barn och ungdomar.......................................... 6.1.1 Skillnader mellan könen.................................................................. 6.1.2 Socioekonomiska skillnader............................................................ 6.1.3 Demografiska skillnader ................................................................. 6.1.4 Utländsk bakgrund.......................................................................... LOK-stödet – ett stimulansbidrag......................................................... Handslaget och Idrottslyftet.................................................................. 6.3.1 Uppdragsformuleringar och utvärderingar...................................... 6.3.2 Resultat från utvärderingar.............................................................. 6.3.3 Exempel från fallstudierna.............................................................. 6.3.4 Kontroll, uppföljning och rapportering ........................................... Kommunalt LOK-stöd till idrotten....................................................... 7 Barnrättsperspektivets tillämpning i idrotten............................................. Statsbidrag till barnidrott med barnrättsperspektiv............................... Analys av tillämpningen av i idrotten..................... Barnrättsperspektivet i idrotten ............................................................ Barnens rättigheter i idrotten................................................................ 7.7.1 Barnens rätt att delta och skyldighet att träna ................................. 7.7.2 Rättigheten att vara delaktig............................................................ 7.7.3 Rättigheten till hälsa........................................................................ 7.7.4 Rättigheten att utvecklas ................................................................. 7.7.5 Idrott för barnets bästa – eller för det bästa barnet? Idrottsrörelsens arbete med barnrättsperspektivet ................................ 7.8.1 RF:s arbete...................................................................................... 7.8.2 SF:s arbete....................................................................................... 7.8.3 Den regionala organisationens arbete.............................................. 7.8.4 Föreningarnas arbete....................................................................... 8 Kränkningar av barn och ungdomar inom idrotten.................................. 8.1 Hur vanligt är kränkningar inom idrotten?......................................... 8.2 Regler och åtgärder för att motverka kränkningar.............................. 8.2.1 Lagen om registerkontroll och preskriptionstiden för brott........... 8.2.2 Bestraffningsärenden inom idrottsrörelsen.................................... 8.2.3 RF:s arbete för att motverka kränkningar...................................... 8.2.4 Exempel från fallstudierna............................................................ 8.2.5 Förslag till åtgärder för att förhindra kränkningar......................... 8.3 Frivilligorganisationernas stöd till idrotten......................................... 9 Regeringens rapportering till ................................................... 9.2 Regeringens rapportering ................................................................... 9.2.1 Minskad aktivitetsnivå.................................................................. 9.2.2 Fördelning av stödet...................................................................... 9.3 Regeringens bedömning av resultaten av statens stöd........................ 10 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömningar......................... Statens bidrag till idrotten ................................................................ Erfarenheter av det statliga stödet..................................................... Förändringsarbete inom idrottsrörelsen............................................ Kränkningar inom idrotten ............................................................... Uppföljning, utvärdering och granskning......................................... Regeringens rapportering till ............................................ (KrU) beslutade att följa upp den statliga idrottspolitiken med inriktning på barn och unga. Utskotten har enligt reger- ingsformen till uppgift att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom sina respektive ämnesområden. Denna uppföljning har genomförts av KrU:s upp- följnings- och utvärderingsgrupp. Inledningsvis vill KrU:s uppföljnings- och utvärderingsgrupp lyfta fram id- rottsrörelsens stora betydelse när det gäller att bl.a. främja en god folkhälsa och skapa gemenskap och engagemang, inte minst hos barn och unga. Det finns runt om i landet ca 20 000 idrottsföreningar som sammanlagt har ca 3,2 miljoner medlemmar och ca 650 000 ideella ledare. Gruppen vill understryka att idrottsrörelsen bedriver ett mycket betydelsefullt arbete, inte minst genom det ideella arbetet som utförs framför allt i de lokala föreningarna, som gör det möjligt för barn och ungdomar att idrotta. Det finns också exempel på att id- rotten kan vara en viktig integrationsmotor, vilket enligt gruppens mening är glädjande. KrU:s uppföljnings- och utvärderingsgrupp noterar att det pågår ett utveck- lingsarbete inom idrottsrörelsen som ligger i linje med de mål och syften som finns med den statliga bidragsgivningen. Gruppen konstaterar att det inte har funnits eller finns någon avgörande skillnad mellan () visioner och mål för idrottsrörelsen i förhållande till statens mål och syf- ten med bidragsgivningen. konstaterade dock 2008 att det fanns en tydlig skillnad mellan idrottsrörelsens vision om den goda barn- och ungdomsidrotten och forskarnas bild av idrottens praktik. Det var således en skillnad mellan vad idrotten vill, dvs. RF:s idédokument, och vad den fak- tiskt gör. Det förefaller som om dessa skillnader alltjämt kvarstår. Kulturut- skottets uppföljning kan ses som ett kunskapsunderlag för såväl idrottsrörel- sens utvecklingsarbete som regeringens förutsedda arbete med den statliga id- rottspolitiken. vill gruppen understryka att idrottsrörelsen be- driver ett betydelsefullt arbete. I uppföljningen uppmärksammas dock framför allt den utvecklingspotential som finns när det gäller statsbidragets funktion som styrmedel för att säkerställa att användningen av medlen ligger i linje med de mål och syften som har fastställts för bidragsgivningen. Denna uppföljning utgår från beslut om mål och inriktning för den statliga idrottspolitiken. Mål och syfte med statsbidraget är bl.a. att ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa samt att stödja en fri och självständig idrottsrö- relse. Statsbidraget för barn och ungdomar ska vidare enligt beslut 2016/17:12 SAMMANFATTNING lämnas till verksamhet som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv. rottsforskning () ska följa upp statens stöd till idrotten. Staten har överlåtit myndighetsutövningen att fördela statsbidrag till id- rottsrörelsen till (), som är idrottsrörelsens huvudor- ganisation, och , som ger bidrag för främst utbildning inom idrottsrörelsen. RF och är ideella föreningar. I normala fall fördelar statliga myndigheter statsbidrag till olika verksamheter enligt principer som beslutats av regeringen och, ibland, . Den stat- liga bidragsgivningen till idrotten grundas på bl.a. förordningen (1999:1177) om statsbidrag till idrottsverksamhet (idrottsstödsförordningen). Statsbidrag till idrottens utbildningsverksamhet m.m. baseras på förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen. Staten ger 2017 i bidrag till idrotten. Anslagen har ökat kraftigt . Staten anger de mål och syften som man har med sin bidragsgivning till idrotten. Idrotten lägger själv fast målen för sin verksamhet men ska fördela de statliga bidragen i enlighet med mål och vad regeringen bestämmer. KrU:s uppföljnings- och utvärderingsgrupp anser att det behövs en bättre överblick över statens bidrag till idrotten. Statens bidrag till idrottsrörelsen fördelas främst via två anslag, och två departement är ansvariga för dessa an- slag. Det finns ingen särskild anslagspost för barn- och ungdomsidrott eller bredd- och elitidrott. Bidrag till verksamhet för barn och ungdomar (LOK- stöd) ingår i en anslagspost som uppgår till 2017. Där ingår även finansiering av övrig verksamhet. Det finns vidare en särskild anslagspost för Idrottslyftet, som är en särskild satsning på idrott och motion. I denna anslagspost ingår även stöd till segregerade områden. Anslagsvillko- ren är knapphändiga, vilket gör att det är svårt att följa upp resultat och effekter av de statliga bidragen, och de skulle därför behöva bli tydligare. KrU:s uppföljnings- och utvärderingsgrupp anser att det är viktigt att reger- ingens anslagsförslag till kompletteras så att det finns en samlad redovisning av samtliga bidrag till idrotten. Detta är ett viktigt underlag för utskottets beredning av regeringens anslagsförslag när det gäller bidragen till idrottsrörelsen. Erfarenheter av det statliga stödet Aktivitetsnivån inom barn- och ungdomsidrotten har minskat. Det är färre flickor än pojkar som får del av såväl LOK-stöd som särskilda medel inom Idrottslyftet i verksamheten. Idrotten är tillgänglig i varierande utsträckning för barn och unga i olika samhällsgrupper. Ungas idrottsvanor styrs i hög grad av socioekonomiska faktorer, och aktivitetsnivåerna är lägre hos resurssvaga grupper och ungdomar med funktionsnedsättning. Flickor med utländsk bak- grund idrottar i betydligt mindre utsträckning än pojkar med utländsk bak- grund. Resultaten har inte förbättrats trots betydande anslagsförstärkningar . SAMMANFATTNING 2016/17:12 KrU:s uppföljnings- och utvärderingsgrupp anser att statsbidragets funk- tion som styrmedel behöver utvecklas eftersom det är oklart vilka resultat som uppnås med de statliga bidragen. Enligt gruppens mening är det önskvärt att regeringen närmare preciserar vad man förväntar sig av idrottsrörelsen, och att detta sedan bör ligga till grund för uppföljningen av resultatet. Ett skäl till att aktivitetsnivån minskar kan vara att barn och ungdomar söker sig till andra alternativ som tillhandahålls av privata utförare inom motion och idrott. Statens mål och syften med idrottsstödet utökades genom be- slut om att statsbidraget till barn- och ungdomsidrott ska lämnas till verksam- heter som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv. RF kompletterade idéprogrammet Idrotten vill med ett tillägg om barnrättsperspektivet, och det finns riktlinjer där det framgår att verksamheten ska bedrivas utifrån barnkon- ventionens stadganden. () som många för- eningar har egna idéprogram med samma andemening som Idrotten vill där man tar fasta på barnrättsperspektivet. Det finns också exempel på förbund som hanterar frågan ingående. är ett sådant exempel. Man har där genomfört ett omfattande arbete för att föra in barnrättsperspek- tivet i sina riktlinjer. Man har infört en hanteringsordning och en särskild or- ganisation med en gymnastikombudsman, vilket sammantaget syftar till att främja efterlevnaden. I såväl forskning som inom denna uppföljning har det framkommit att kun- skapen om Idrotten vill eller motsvarade program varierar i föreningarna. I uppföljningen finns exempel på föreningar som har bedrivit ett ak- tivt värdegrundsarbete som har fört med sig många positiva effekter och en samsyn inom föreningen på hur verksamheten ska bedrivas. I några fall har detta arbete bedrivits utan kunskap om det aktuella idéprogrammet. Det saknas en systematisk uppföljning av barnrättsperspektivet. KrU:s uppföljnings- och utvärderingsgrupp anser att staten behöver klar- göra hur ska tillämpas inom idrotten. I detta ingår att ta ställning till hur man ska säkerställa att idrottsverksamhet bedrivs i enlighet med såväl som regeringens beslut, dvs. att verksamheter som får stöd bedrivs ur ett barnrättsperspektiv. Om regeringens intentioner om att göra till lag genomförs förstärks behovet av att staten ser till att de mål man har med bidragen till idrotten uppnås. KrU:s uppföljnings- och utvärderingsgrupp konstaterar att när det gäller barns rättigheter inom idrott finns det studier som visar att organisationer och id- rottsledare inte alltid följer principer. Av forskning fram- går att det förekommer överträdelser och kränkningar tillfälligt eller regelbun- det och att dessa sker både direkt och indirekt. Det behövs dock mer kunskap 2016/17:12 SAMMANFATTNING för att klargöra i vilken utsträckning barn och ungdomar blir kränkta inom id- rotten. Det finns också exempel på att SF i motioner till () 2017 uppmärksammar att idrottsrörelsen inte är befriad från händelser som står helt i strid med idrottens gemensamma värdegrund. Sexuella övergrepp och kränkningar av barns rättigheter är exempel på sådana händelser som nämns. RF har regler som gäller handlingar inom idrottsrörelsen som kan leda till bestraffning. Dessa regler omfattar inte uttryckligen kränkningar eller lik- nande då den enskilda utövaren skadas. Det finns vidare en preskriptionstid för anmälningar som kan bli föremål för bestraffning. Denna är endast två må- nader. Det innebär att en anmälan måste göras senast från det att förseelsen begicks eller blev känd. Bestraffningsreglerna inklusive pre- skriptionstiden är bindande för alla SF, föreningar, enskilda medlemmar och Idrottsaktiebolag. KrU:s uppföljnings- och utvärderingsgrupp kan inte nog understryka vikten av att förebygga och motverka alla former av kränkningar av barn och unga inom idrotten. Gruppen anser att det är utomordentligt angeläget att kränk- ningar inte ska kunna ske obemärkt inom idrottsrörelsen och att förövare i fö- rekommande fall ska kunna bestraffas. Alla kränkningar måste medföra att åt- gärder vidtas. Om en ledare, tränare eller annan vuxen har befunnits skyldig till allvarliga kränkningar eller övergrepp behöver också den skyldiga perso- nens framtida kontakter med barn och ungdomar kunna förhindras eller för- svåras. Det kan uppstå ett beroendeförhållande mellan idrottsutövaren och le- daren eller tränaren, vilket innebär att barnet eller ungdomen är särskilt sårbar som kränkningar och övergrepp kan vara svåra att upptäcka. Enligt gruppens mening är det väsentligt att det finns rutiner och en tydlig hanterings- ordning som främjar att kränkningar och övergrepp uppdagas och åtgärdas oavsett när händelsen har inträffat. Regeringen ska enligt budgetlagen (2011:203) i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat om. Såväl den nuvarande regeringen som tidi- gare regeringar har i budgetpropositioner under en följd av år redovisat bl.a. att aktivitetsnivån inom barn- och ungdomsidrotten har minskat. har de olika regeringarna förklarat sig nöjda med RF:s arbete. Det saknas i stor utsträckning en analys av skälen till detta. Varken den nuvarande regeringen eller tidigare regeringar har säkerställt att bidragen till idrotten har fördelats med utgångspunkt från de mål och syften som är fastställda för bidragsgivningen. Det är därför inte möjligt att följa an- vändningen av de statliga bidragen och bedöma i vilken mån syftena med stats- bidraget uppfylls. SAMMANFATTNING 2016/17:12 uppmärksammade detta i en granskning 2004. beslutade efter förslag från kulturutskottet om ett tillkännagivande om att re- geringen tydligare skulle redovisa för bl.a. hur idrottsrörelsen ut- nyttjar de bidrag som staten beviljar. De brister som låg till grund för tillkännagivande 2005 kvarstår i stor utsträckning . KrU:s uppföljnings- och utvärderingsgrupp anser därför att regeringens rapportering till behöver förbättras. Det behövs en översyn av statens stöd till idrottsrörelsen KrU:s uppföljnings- och utvärderingsgrupp konstaterar att det behövs en över- syn av statens stöd till idrottsrörelsen. Å ena sidan syftar statens idrottspolitik till att stödja en fri och självständig idrottsrörelse. Å andra sidan ska statens bidragsgivning till idrotten grundas på idrottsstödsförordningen. Gruppen konstaterar att staten har överlåtit ansvaret för att fördela bidrag till idrotten till idrottsrörelsen som ska fördela statliga bidrag i enlighet med mål och vad regeringen bestämmer. Varken den nuvarande reger- ingen eller tidigare regeringar har dock säkerställt att detta genomförs med utgångspunkt från de mål och syften som är fastställda för bidragsgivningen. Enligt gruppens mening aktualiserar detta frågor om såväl statens styrning av stödet till idrottsrörelsen som anslagsposternas utformning och villkor för statsbidraget. Gruppen konstaterar att idrotten är fri och självständig, men detta hindrar inte att staten ska ställa villkor för de statliga medlens använd- ning. Staten ska vidare följa upp resultatet och vidta åtgärder när villkoren inte uppfylls. Enligt gruppens mening är det viktigt att säkerställa att endast barn- och ungdomsidrott som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv får bidrag. Inom ra- men för stödet till barn- och ungdomsidrotten behöver bl.a. följande områden uppmärksammas: socioekonomiska förhållanden, jämställdhet, jämlikhet och möjligheterna för barn och ungdomar med funktionsnedsättning att ingå i den idrottsliga gemenskapen. Vidare behöver frågan om att motverka och hantera kränkningar inom idrottsrörelsen behandlas. Utskotten har till uppgift att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut. Av reger- ingsformen framgår att ”varje utskott följer upp och utvärderar riksdagsbeslut inom utskottets ämnesområde”.1 har även beslutat om riktlinjer för utskottens uppföljning och utvärdering.2 beslutade den 27 ja- nuari 2015 att följa upp och utvärdera målen för den statliga idrottspolitiken med inriktning på barn och unga.