rfr · H40WRFR10 · 2017-01-01 00:00:00 — kan det finnas problem med att definiera en näring. Risken med att definiera en näring har fått i uppdrag av regeringen att fastställa en definition av kulturella och kreativa näringar. När en bransch som kulturella och kreativa näringar definieras skapas i teorin åtminstone två grupper: de som omfattas av begreppet och de som inte omfattas. Om staten utöver att skapa två grupper även kopplar förmåner (bidrag, status, synlighet etc.) till den grupp som är med kommer gruppen som inte är med sannolikt att vilja inkluderas. Den grupp som är med kan antas vilja motverka detta eftersom de resurser man får kommer att spridas på flera. En dragkamp uppstår då sannolikt vilket – om man vill undvika konflikter – resulterar i att branschen utvidgas så långt att det är meningsfullt att försöka avgränsa den. Den kommer i stället att bestå av en mängd delbranscher som överlappar redan existerande branscher vilka i sin tur mest troligt värnar sina egna intressen. En tänkbar utveckling redovisas i figur 12 nedan. 6 SLUTSATSER OCH REFLEKTIONER INFÖR FRAMTIDEN Figur 12 Definitionen av näringen blir allt vidare Utöver risken att branschen utvidgas är det också svårt att avgränsa vad som är ett kulturellt och kreativt innehåll i en viss vara eller tjänst. Throsbys modell passar inte riktigt den digitala eran. Ett exempel är de många företag som utvecklar applikationer (appar) för mobila plattformar. Apparna har i delar ett klart kulturellt och kreativt innehåll – exempelvis appens design. byggs appen med teknik. Är den då en tekniklösning eller är det en kulturell och kreativ tjänst? Vilken bransch ska göra störst anspråk på att vara en tillväxtbransch – teknik/it eller kulturella och kreativa näringar? Statliga stöd utifrån en statlig definition av kulturella och kreativa näringar kommer sannolikt att ha svårt att passa verkligheten. Om näringspolitikens mål är tillväxt framstår det som enklare att satsa på generella stöd till företag med tillväxtpotential oavsett vilken bransch de tillhör. finns det i andra sammanhang ett behov av att identifiera och avgränsa ett näringsområde. Det kan bl.a. handla om att visa näringens betydelse för ekonomin eller att hitta problem och lösningar som är gemensamma för många verksamheter inom näringen. Det kan också handla om att hitta nya kopplingar mellan olika branscher. Att ha både ett avgränsat och ett utvidgat synsätt på branschen behöver inte vara ett problem Om man ser att en avgränsad respektive en utvidgad definition av kulturella och kreativa näringar kan och bör ha olika syften blir det enklare att hantera eventuella problem med hur sektorn definieras. En avgränsad definition är nödvändig i ett sammanhang där staten ska vara en kompletterande marknadsaktör och där statliga stöd ska delas ut. Med en alltför bred definition kommer statens stöd inte att vara träffsäkert, dvs. hitta de verksamheter som tydligt hör hemma i kulturella och kreativa näringar och som kan behöva stöd eftersom de inte klarar sig på marknadens villkor. 6 SLUTSATSER OCH REFLEKTIONER INFÖR FRAMTIDEN En utvidgad definition kan behövas för att visa branschens betydelse m.m. bör man också vara tydlig med att det i beskrivningen av kulturella och kreativa näringar då ingår verksamheter som lika gärna kan tillhöra andra branscher såsom digital teknik och turism och att många av de verksamheter som ingår i den utvidgade definitionen inte uppenbart behöver vara föremål för statliga åtgärder, som t.ex. handlingsplaner eller statligt stöd. 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt Prop. 2016/17:1 utgiftsområde 5 2016/17:1 utgiftsområde 17 Prop. 2015/16:1 utgiftsområde 24 2015/16:RFR4 Är samverkan modellen? Den nationella innovationsstrategin, dnr N2012.27 Dir. 2015:10 En nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft – 2020, dnr N2015.31. Handlingsplan för kulturella och kreativa näringar Regeringsbeslut , N2009/6120/ENT Regeringsbeslut , N2009/8901/ENT (delvis) Regeringsbeslut , N2009/8901/ENT (delvis) Regeringsbeslut , N2016/02167/, UD2016/12789/FH Skrivelse 2015/16:48 Regeringens exportstrategi SOU 2007:75 Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning SOU 2016:72 Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet A control group study of incubators’ impact to promote firm survival, , i , 2013 Att leva på sin talang – kreatörers behov av entreprenörskap, , 2005 Economic Estimates, , , Media and Sport REFERENSER 2016/17:RFR10 CRED slutrapport till , Cultural times – The first global map of cultural and creative industries, , rapport av konsultbolaget . Effektutvärdering av stöd till näringslivet genom såddfinansiering och inkubatorer, , 2011:01 Ex-post Evaluation of Capitals of Culture, , 2015 Förutsättningar för en samlad och systematisk uppföljning av kvalitet, produktivitet och effektivitet i offentlig sektor, Statskontoret, 2011:13 Förutsättningar för kulturella och kreativa företag, , 2015 Handbook on price and volume measures in national accounts, , 2001 , , ESV 2012:42 Inkubatorer för kulturella och kreativa näringar, , 2013, dnr 012-2011-0002 Innehållsinnovation och internationell tillväxt i kreativa näringar, , Kreativ Sektor Kapitalförsörjningssituationen i kulturella näringar, pm, 2010, Tillväxtanalys Kapitalförsörjningssituationen i små och medelstora företag, regleringsbrevsuppdrag 3/2010, Tillväxtanalys Kompetensutveckling av kultur- och näringslivsaktörer inklusive hur kulturella och kreativa verksamheter utvecklas samt påverkar utvecklingen av IT och nya medier, , 2013 Kulturnäringar i svensk statistik, Rapport 2009:06, Tillväxtanalys Kulturella och kreativa näringar, Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (Klys), 2011 Kulturella och kreativa näringarna 2012, Statistik och jämförelser, , Volante, 2012 Kulturmyndigheternas arbete med kulturella och kreativa näringar, , 2012, dnr 301-1835-2012 Modeinkubatorns slutrapport till , dnr 2011-04005, 2014 Pilotprogrammet för utvecklingscheckar inom hälsa, vård och omsorg samt kulturella och kreativa näringar – slututvärdering, Ramböll, 2013 Pilotsatsningen på inkubatorer i kulturella och kreativa näringar – utvärdering, Ramböll, 2016/17:RFR10 REFERENSER Rapport, organisk processmetod – om konstnärskap och entreprenörskap, Transit Kulturinkubator, Regionalt utvecklingsarbete med kulturella och kreativa näringar, Volante, 2015 Science parks and the development of NTBF:s location, survival and growth, , , 2004 Slutrapport – entreprenörskap i kulturella och kreativa utbildningar, dnr 012- 2009-907386, , 2013 Slutrapport från , inkom till Slutrapport från , inkom till Slutrapporter från Movexum till , och Slutrapport för uppdrag avseende fortsatt utveckling av inkubatorer, företagshotell och liknande som är anpassade för kulturella och kreativa näringar, , 2013, dnr 2011-00001 Slutrapport av uppdrag avseende innovation och design inom regeringens handlingsplan för kulturella och kreativa näringar, , 2013, dnr 2010- 01486 Slutrapport – Mäklarfunktioner/nätverk/modeller för samverkan, , dnr 012-2010-2662 Statliga stöd till innovation och företagande, , RiR 2016:22 Svensk medverkan i EU-programmet 2015, , 2016 The concentric circles model of cultural industries, , 2008 i Cultural Trends, vol. The Game Incubators slutrapport till , dnr 2011-04002 Tillväxt genom stöd, Tillväxtanalys, 2015 Tre förslag för tillväxt och innovation med Kulturella och kreativa näringar, Rådet för kulturella och kreativa näringar, Uminova slutrapport till , Utvärdering av KreaNord, , 2015 REFERENSER 2016/17:RFR10 – The Creative Plot (telefonintervju) Minnesanteckningar från nationellt dialogmöte om utveckling på nationell och regional nivå kring kulturella och kreativa näringar vid idékonventet i Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med särskild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriade bränslen i industriella processer, så kallade offentliga utfrågning om idrott och fysisk aktivitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa hearing om journalisters och medie- redaktioners säkerhet och arbetsförutsättningar Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av offentliga utfrågning om Finsam – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser seminarium om internationellt samarbete mot Offentlig utfrågning om ett handelsavtal mellan och offentliga utfrågning om unga vuxnas möjlighet att finansiera ett eget boende Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Om krisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitiken 2010- Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport öppna utfrågning om lärarbrist seminarium om cancervården – utmaningar och öppna utfrågning om brist på utbildade inom offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden Offentlig utfrågning om finansieringsmodeller för offentliga utfrågning om familjerätten är i takt med Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 27 Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 15 offentliga utfrågning om Finsams fortsatta utveckling - nästa steg Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det Konkurrenskraften hos svenska multinationella företag i ljuset av nya regler inom internationell beskattning offentliga utfrågning om marknadsföring i sociala