rfr · H40WRFR10 · 2017-01-01 00:00:00 — fick pengar för att starta en verksamhet med mentorer till företagare i kulturella och kreativa näringar. Närmare 800 mentorspar etablerades mellan blivande företagare i kulturella och kreativa näringar och etablerade företagare när handlingsplanen var i kraft. och Rådet för kulturella och kreativa näringar fick tillsammans ca . Resultatet blev några rapporter om bl.a. framgångsrika arkitekt- och designföretag samt ledning och kommersialisering av kreativa processer. På är resultaten mer oklara är resultaten av satsningen dock inte lika klara längre. Av figur 2 nedan framgår att det för vissa av satsningarna är svårt att se några långsiktiga effekter. Dessa är vitmarkerade i figuren. För övriga verksamheter ses mer bestående effekter. De är blåmarkerade i figuren. Siffrorna som anges i figuren är dels regeringens ursprungliga satsning (61,), dels satsningens fördelning på myndigheterna i nästa led. Som har nämnts har myndigheterna byggt ut regeringens ursprungliga satsning med ytterligare medel och satsningen kom slutligen att omfatta . Avmattning av intresset i regionerna Uppföljningen tyder på att regionernas aktivitet kring kulturella och kreativa näringar är lägre än vad den var 2013. Det bör dock noteras att kulturella och kreativa näringar nämns i så gott som samtliga de nu aktuella regionala kulturplanerna, men då tillsammans med många andra initiativ på kulturområdet som också är prioriterade. Svårt att veta om den kunskap som togs fram har använts Uppföljningen har inte kunnat påvisa några tecken på att kunskap i form av rapporter från eller Rådet för kulturella och kreativa näringar har fått någon särskilt stor spridning eller användning. Flera av handlingsplanens satsningar fick ingen fortsättning finns inga satsningar på designcheckar, sommardesignkontor eller resebidrag. Modesatsningen Pop-up stores liksom flera av de projekt som satsade på inom ramen för mäklaruppdraget, däribland organisationen , finns inte heller kvar. Inom vissa andra av handlingsplanens åtgärder har dock de långsiktiga effekterna varit mer påtagliga. Detta skildras nedan. Stödet till inkubatorer har varit framgångsrikt när det gäller bredd och överlevnad Regeringens mål att öka bredden och den kulturella och kreativa kompetensen i inkubatorerna bedöms vara nått. Alla inkubatorer är fortfarande verksamma och arbetar bl.a. med företag inom kulturella och kreativa näringar. De företag som fick stöd inom handlingsplanen representerar hela fältet av företag inom kulturella och kreativa näringar från kärnan och utåt, men med en tyngdpunkt på företag som verkar nära marknaden. Överlevnadsgraden har varit god – av företagen finns kvar. Konstnärer utbildas i entreprenörskap Flertalet av de konsthögskolor som fick stöd för att utveckla inslag av entreprenörskap i sina utbildningar har även kvar sådana inslag i sina utbildningar. Vissa av designprojekt lever vidare Även om en del av satsningar på design inte har fått någon fortsättning finns annat som fortfarande drivs, exempelvis inkubatorn Minc och stiftelsen som delar ut prispengar till kreativa företag. Oklart om regional tillväxt och ökad konkurrenskraft har skapats Bedömningen är att målet om regional tillväxt och ökad konkurrenskraft inte är nått, om man med tillväxt menar mätbara effekter på regionernas ekonomi. Målet var för ambitiöst med tanke på att statens bidrag var försumbart i förhållande till kulturella och kreativa näringars totala omsättning i och med tanke på hur företagande i den kulturella och kreativa sektorn tycks fungera. som fick stöd har inte vuxit Inom de områden där handlingsplanen kan tänkas ha haft närmast koppling till tillväxt såsom direkt företagsstöd i designsatsningen och inkubatorsatsningen finns inga entydiga forskningsbevis för att stöd leder till tillväxt. I den undersökning som sekretariatet har gjort av de nittiotal företag som fick stöd inom ramen för inkubatorsatsningen har sekretariatet inte heller, annat än i undantagsfall, funnit belägg för att företagen har ökat sin omsättning eller antalet anställda nämnvärt efter det att handlingsplanen avslutades. piskt sett fortfarande små enpersonsföretag med en omsättning på runt 500 000 Företagen i kulturella och kreativa näringar vill inte öka personalen Företag i kulturella och kreativa näringar arbetar gärna i nätverk och med andra företag som kunder. Man samverkar gärna med andra företag i olika projekt, men behåller det egna företagets lilla storlek. Att satsa på kulturella och kreativa företag tycks alltså inte vara någon garanti för tillväxt om man med tillväxt menar att de företag som stöds växer i omsättning eller antal anställda. Det bör dock noteras att antalet verksamma företag i kulturella och kreativa näringar har ökat stadigt . Tillväxten i näringen har varit ett par procent högre än tillväxten i genomsnitt för andra näringar, som kulturella och kreativa näringars totala bidrag till BNP än så länge är blygsamt relativt vissa andra näringar, . Näringens bidrag till ekonomins tillväxt kan dock tänkas följa andra mer indirekta vägar än att de kulturella och kreativa företagen växer. Näringens bidrag till BNP kan vara större De som företräder kulturella och kreativa näringar menar att de tjänster som produceras inom näringen i flera fall kapitaliseras av företag längre ut i näringskedjan, t.ex. inom it-sektorn eller besöksnäringen. På något sätt borde detta extra värde kunna mätas, menar man. Svårt att beräkna mervärdet i nationalräkenskaperna Ett sätt skulle kunna vara att beräkna hur stor andel av en annan branschs förädlingsvärde som uppstått tack vare en tjänst som har utvecklats i kulturella och kreativa näringar och därmed skulle kunna tillgodoräknas kulturella och kreativa näringar. Då skulle det kunna visas att sektorns bidrag till BNP är större än . Sådana beräkningar är dock inte självklara eller enkla att göra eftersom alla branscher i större eller mindre utsträckning bygger på bidrag från andra branscher. Det svåra i att göra en sådan beräkning kan illustreras med följande exempel. Om kulturella och kreativa näringar exempelvis ska tillgodoräkna sig en del av besöksnäringens förädlingsvärde (x) måste besöksnäringen dra av den summan (x) från sitt förädlingsvärde. Ett alternativ om besöksnäringen vill behålla sitt ursprungliga bidrag till BNP är att räkna hem summan den har förlorat till kulturella och kreativa näringar (x) genom att ange att den bidrar med motsvarande förädlingsvärde (x) i någon annan näring, exempelvis transportnäringen. Transportnäringen måste då i sin tur också dra av besöksnäringens bidrag till tillväxt från sitt förädlingsvärde eller … osv. Om sådana avdrag inte görs går beräkningarna om näringslivets totala bidrag till BNP inte ihop. Om alla näringar ska räkna hem förädlingsvärden i andra näringar utan att avdrag för det görs i de olika leden kommer näringslivets bidrag till BNP att bli grovt överskattat. Andra sätt att visa på näringens bidrag till tillväxt En möjlighet att visa på kulturella och kreativa näringars bidrag till tillväxt är att vidga definitionen av vilka delbranscher som ingår i näringen. räknar t.ex. bort butiksledet i modebranschen. Om det ledet skulle vara med skulle bidraget till BNP öka betydligt. Ett ytterligare sätt att visa hur näringen bidrar till tillväxt i fler branscher är att göra mer avgränsade regionalekonomiska studier. Sådana har bl.a. gjorts för i och visar att kulturutbudet ledde till en ökning av antalet bokade hotellnätter. Kulturellt och kreativt innehåll anses också vara det som driver den digitala ekonomin. Enligt vissa beräkningar är det kulturella innehållet med bred marginal den största intäktskällan i den digitala ekonomin. Mer samverkan mellan näringslivet och kulturlivet först efter satsningen De förhoppningar om ett närmare samarbete mellan näringsliv och kultur som regeringen uttryckte i handlingsplanen infriades inte. Kulturmyndigheterna kände sig underordnade i samarbetet och ansåg inte heller att deras kunskap togs till vara. De näringspolitiska myndigheterna ansåg å sin sida att kulturmyndigheterna inte engagerade sig tillräckligt i de åtgärder som planerades. Samverkan försvårades av satsningens fokus på tillväxt Att samverkan inte fungerade som det var tänkt kan ha flera orsaker. En viktig bidragande orsak var säkerligen att i stort sett alla pengar i satsningen hanterades av två näringslivsmyndigheter, och . Dessa myndigheter arbetade också i relativt stor utsträckning med traditionella näringspolitiska åtgärder såsom företagsstöd i olika former. Att de gjorde det är inte heller så överraskande mot bakgrund av att regeringen såvitt kan utläsas av handlingsplanen främst betonade tillväxt som motiv för sina satsningar. Kulturella och kreativa näringar består av olika delbranscher, var och en med sin särart och sina förutsättningar att driva och finansiera sin verksamhet. Figur 3 visar hur handlingsplanens olika åtgärder till övervägande del inrik- tades mot verksamheter som ligger relativt långt från den kulturella kärnan. Figur 3 Statens åtgärder i handlingsplanen låg långt från den kulturella Kulturmyndigheterna är specialiserade på att stödja och utveckla verksamheter nära den kulturella kärnan. Många av dessa verksamheter kan inte enbart finansieras av en marknad, åtminstone inte om de ska vara tillgängliga för alla. Tankar om tillväxt och kommersialisering följer en annan logik i den kulturella kärnan än i dess periferi. I periferin finns de verksamheter som regeringen valde att lägga tyngdpunkten på i handlingsplanen. Dessa verksamheter ligger närmare marknaden och därmed möjligheter för kommersialisering och tillväxt. Det är också inom denna sfär som och har specialiserat sig. Mot bakgrund av myndigheternas olika inriktning och logik i den kulturella och kreativa sfären är det kanske inte så anmärkningsvärt att man under handlingsplanens genomförande inte samverkade fullt ut. Man hade svårt att förstå och dra nytta av varandra. anser kulturmyndigheterna och näringslivsmyndigheterna att samarbetet fungerar bättre. Ett viktigt skäl för det är att regeringen inte, som i fallet med handlingsplanen, föreskrivit samverkan och avgränsat satsningarna till specifika sektorer såsom mode och design. samarbetar man för att man vill, inte för att man måste. Reflektioner om framtida policy på området Utöver att undersöka om satsningens mål uppfylldes finns ett annat viktigt syfte med denna uppföljning, nämligen att ge näringsutskottet ökad kunskap och fördjupat beslutsunderlag inför beredningen av kommande ärenden som berör frågor om näringslivsstöd. I det avseendet kan uppföljningen motivera följande reflektioner. Handlingsplaner kan ha ett värde på vissa villkor Staten ska inte ersätta marknaden I handlingsplanen, liksom för en del andra näringspolitiska stöd, finns en risk för att staten stöder näringar som skulle kunna vara lönsamma på en öppen marknad utan stöd. Om statliga stöd ska ges bör det finnas argument för att statens stöd kompletterar det som marknaden inte kan tillhandahålla. I fallet med handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar fick många verksamheter som låg nära marknaden stöd. I handlingsplanen framförs många argument för att kulturella och kreativa näringar är en framtidsbransch, men inga argument för varför kulturella och kreativa näringar behöver just statliga stöd för att växa. En handlingsplan skapar fokus Genom en handlingsplan och en relativt begränsad summa pengar kan mycket aktivitet skapas kring en fråga. Det visar satsningen på kulturella och kreativa näringar. Näringen var utvecklingsbar, det fanns en stor efterfrågan på åtgärder som den politiska nivån kunde ta fasta på och utveckla till en handlingsplan. Därmed kunde ett starkt fokus skapas . Se till att ge tillräcklig tid för handlingsplanen Många av de som var föremål för handlingsplanen anser att satsningen genomfördes . Många verksamheter hade precis kommit igång och börjat ge resultat när satsningen avslutades. Många moment ingår i en satsning som handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar. Involverade myndigheter måste samlas och ena sig, utlysningar ordnas, ansökningar prövas, projektmedel betalas ut och uppföljningar genomföras. Det bör också finnas tid att samla ihop erfarenheter för att lära inför liknande initiativ. Då är för genomförande, som var fallet med handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar, inte tillräckligt. Ha rätt förväntningar på en handlingsplan I en handlingsplan bör målen anpassas till de medel man har till sitt förfogande. Det är orealistiskt att förvänta sig tillväxt med en monetärt och tidsmässigt En handlingsplan med kort tidshorisont och begränsade me- del bör styras mot kortsiktiga mål av typen ”skapa förutsättningar för ...” eller ”öka samverkan mellan …”. Ett annat sätt att säga detta är att hand- lingsplanen bör innehålla mål där de inblandade aktörerna har möjlighet att Om en näring ska stödjas bör motiv och målgrupp avgränsas noga I handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar definierade regeringen inte den näring som skulle stödjas. ställde man krav på att stödet skulle leda till tillväxt och ökad konkurrenskraft. tades på en mycket bred uppsättning av projekt, långt ifrån alla med tillväxt- Om satsningens målgrupp hade definierats utifrån tillväxtpotential skulle fler projekt ha riktat sig till aktörerna närmast marknaden, t.ex. mode Den infrastruktur som gör tillväxten möjlig, den kulturella kärnan, behöver också stödjas. Men inte med argument om tillväxt. göras med grundforskning respektive tillämpad forskning. kunskap och därmed tillväxt i samhället, men grundforskningen brukar inte främst motiveras med instrumentella argument om tillväxt. Ett annat motiv för en tydligare avgränsning är att kulturella och kreativa näringar långt ifrån är en homogen företeelse. Helt olika typer av verksamheter ryms inom näringen. Det är stor skillnad i drivkrafter och förutsättningar för kommersialisering mellan den enskilda bildkonstnären och ett företag som ut- vecklar dataspel med sikte på den internationella marknaden, likaväl som det är stor skillnad mellan två företag i näringen som förvisso arbetar i samma bransch, säg spel eller mode, men där det ena är nystartat och det andra redan etablerat med storskalig försäljning på en världsmarknad. formuleringar och avsaknad av definition av kulturella och kreativa näringar gav regeringens handlingsplan i vissa avseenden ett intryck av att alla typer av verksamheter inom näringen kunde stödjas. är det uppenbart att det multinationella modeföretaget inte behöver stöd och att stödet som riktas till en enskild konstnär bör skilja sig från det som riktas till ett nystartat bolag i Ha god kännedom om hur den näring som stöds finansierar sig i I uppföljningen visas att verksamheter inom kulturella och kreativa näringar kan finna finansiering från många håll. Det har dock funnits få resonemang från regeringens och myndigheternas sida om hur andra finansieringskällor länkar in i det stöd som regeringen gav. Kulturella och kreativa näringar kan finansieras både av kulturmyndigheter inom olika konstområden och av nä- Därtill kommer bl.a. EU-fonder. andra typer av näringslivsstöd bör grundas på god kännedom om de olika stöd- ordningar och logiker som gäller verksamheter i de branscher man vill stödja. Annars finns risk att man parallellfinansierar samma sak, men med olika syften och eventuellt med mer pengar än nödvändigt. Om en ny satsning ska utformas bör man ta hänsyn till hur hela finansieringssituationen ser ut. Ha en realistisk syn på näringarna och statens roll När statliga stöd ska ges kan det finnas ett behov av att avgränsa stödet inom t.ex. kulturella och kreativa näringar till de delbranscher eller aktörer inom delbranscher som behöver stödet. För att kunna göra sådana avgränsningar är det naturligt att tänka sig att man också behöver skapa begreppet kulturella och kreativa näringar. kan det finnas problem med att definiera dessa näringar. Risken med att definiera en näring har fått i uppdrag av regeringen att fastställa en definition av kulturella och kreativa näringar. När kulturella och kreativa näringar definieras skapas åtminstone två grupper. De som är med och de som inte är med. Om staten dessutom kopplar förmåner (bidrag, status, synlighet etc.) till den grupp som omfattas kommer den grupp som inte omfattas sannolikt att vilja inkluderas. Den grupp som är med kan antas vilja motverka detta eftersom de resurser man har fått kommer att spridas på flera. En dragkamp uppstår då sannolikt vilket – om man vill undvika konflikter – resulterar i att branschen utvidgas så långt att det är meningsfullt att försöka avgränsa den. Den kommer i stället att bestå av en mängd delbranscher som överlappar redan existerande branscher vilka i sin tur mest troligt värnar sina egna intressen. En tänkbar utveckling redovisas i figur 4. Figur 4 Definitionen av näringen blir allt vidare Statliga stöd utifrån en statlig definition av kulturella och kreativa näringar kommer sannolikt att ha svårt att passa verkligheten. kens mål bl.a. är att skapa fler växande företag framstår det som enklare att satsa på generella stöd till företag med tillväxtpotential oavsett vilken bransch finns det i andra sammanhang ett behov av att identifiera och avgränsa en näring. Det kan bl.a. handla om att visa näringens betydelse för ekonomin eller att hitta problem och lösningar som är gemensamma för många verksamheter inom näringen. Det kan också handla om att hitta nya kopplingar mellan olika näringar. Att ha både ett avgränsat och ett utvidgat synsätt på näringen behöver inte vara ett problem Om man ser att en avgränsad respektive en utvidgad definition av kulturella och kreativa näringar kan och bör ha olika syften blir det enklare att hantera eventuella problem med hur sektorn definieras. En avgränsad definition är nödvändig i ett sammanhang där staten ska vara en kompletterande marknadsaktör och där statliga stöd ska fördelas. Med en alltför bred definition kommer statens stöd inte att vara träffsäkert, dvs. hitta de verksamheter som tydligt hör hemma i kulturella och kreativa näringar och som kan behöva stöd eftersom de inte klarar sig på marknadens villkor. En utvidgad definition kan behövas för att visa näringens betydelse m.m. bör man vara tydlig med att det i beskrivningen av kulturella och kreativa näringar då också ingår verksamheter som lika gärna kan tillhöra andra branscher såsom digital teknik, turism etc. Vidare behöver många av de verksamheter som ingår i den utvidgade definitionen inte uppenbart vara föremål för statliga åtgärder som handlingsplaner eller stöd. beslutade näringsutskottet att göra en fördjupad uppföljning av handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar. Beslutet utgick från en förstudie som näringsutskottets grupp för uppföljning och utvärdering gjorde i samarbete med utvärderings- och forskningssekretariat (nedan sekretariatet).2 I förstudien konstaterades att inom näringspolitikens område hade beviljat för genomförandet av den förra regeringens handlingsplan för kulturella och kreativa näringar. I förstudien föreslogs att en huvudstudie skulle genomföras i två steg. I ett första steg skulle de åtgärder som hade genomförts med anledning av handlingsplanen kartläggas. Även genomförda uppföljningar skulle kartläggas. I ett andra steg skulle en fördjupning göras antingen inom en bransch (t.ex. formgivning och design) eller inom ett av de områden som tas upp i handlingsplanen. Exempel på sådana områden är mäklarfunktioner mellan näringsliv och kultur eller stödfunktioner för nystartade företag inom kulturella och kreativa näringar. 1.2 Syftet med denna uppföljning uppföljnings- och utvärderingsgrupp beslutade att den fördjupade uppföljningens två steg ska bedrivas parallellt och avrapporteras i en uppföljningsrapport. I uppföljningen undersöks om satsningens genomförande och resultat ligger i linje med de målsättningar som beslutades i regeringens handlingsplan. Målsättningarna för satsningen var att •ge förutsättningar för entreprenörer och företagare inom kulturella och kreativa näringar att utveckla sina affärsidéer och sitt företagande •skapa regional tillväxt och ökad konkurrenskraft •skapa ökad samverkan mellan näringslivet och kulturlivet. Genom uppföljningen ges näringsutskottet ökad kunskap och fördjupat beslutsunderlag inför beredningen av ärenden som berör frågor om näringslivsstöd. 2 Uppföljning av satsningen på kulturella och kreativa näringar – En förstudie, . 1.3 Hur uppföljningen har genomförts Rapportens faktaunderlag bygger på flera källor. Intervjuer har genomförts med ett tiotal personer på , och . De som intervjuades på och är de på myndighetsnivå som svarade för genomförandet och uppföljningen av merparten av de olika åtgärderna i regeringens handlingsplan för kulturella och kreativa näringar. Därutöver har samtal förts med ansvariga handläggare på och . Uppgifter har även begärts in från (hädanefter benämnt ), konsultbolag m.fl. för att få information om de projekt där inga intervjuer genomfördes. Intervjuerna och inhämtningen av övriga uppgifter har syftat till dels att få en uppfattning om genomförandet av själva handlingsplanen och dess kortsiktiga resultat, dels att få en bild av situationen för kulturella och kreativa näringar . Sekretariatet har också gått igenom de slutrapporter som de ansvariga myndigheterna har lämnat för sina respektive ansvarsområden i handlingsplanen. Fokus i genomgången har varit genomförda aktiviteter och rapporterade resultat. För att få en bild av handlingsplanens långsiktiga resultat har sekretariatet utöver intervjuerna också gjort omfattande sökningar på internet för att få information om hur de verksamheter som fick stöd utvecklats eller inte från det att handlingsplanen avslutades –2013 fram . När det gäller de långsiktiga resultaten har sekretariatet även gjort en fördjupad uppföljning av de s.k. inkubatorerna och de företag i inkubatorerna som fick stöd av och 2010–2012. I den fördjupade uppföljningen har sekretariatet genomfört intervjuer och begärt in skriftliga svar på frågor. Analysen av handlingsplanens resultat har breddats genom att även forskning om effekter av företagsstöd och andra rapporter om kulturella och kreativa näringar har använts som underlag för denna rapports slutsatser. Slutligen har rapportens kapitel 1–5 faktagranskats av berörda myndigheter, företag och företagsinkubatorer. I rapportens andra kapitel redovisas utgångspunkterna för uppföljningen. Handlingsplanens innehåll, vilka myndigheter som drev arbetet och regeringens fördelning av pengar till olika åtgärder gås igenom. Vidare förs resonemang om avgränsningarna av kulturella och kreativa näringar. Den modell som har använts i uppföljningen presenteras också. I kapitel 3 analyseras, med undantag för satsningen på inkubatorer, de resultat som uppnåddes genom satsningens olika åtgärder. Resultaten analyseras både på kort sikt (2012–2013 när satsningen avslutades) och på lite (). I kapitel 4 görs en fördjupad uppföljning av och satsning på inkubatorer för företag i kulturella och kreativa näringar. Sekretariatet har bl.a. följt upp hur det har gått för det nittiotal företag som fick stöd av inkubatorerna –2013. I kapitel 5 redovisas hur regeringen och myndigheterna arbetar med kulturella och kreativa näringar. I kapitlet berörs även framtidsfrågor, bl.a. finansieringen av näringen och behovet av att skilja ut näringen särskilt i näringspolitiken. I det avslutande sjätte kapitlet dras slutsatser om huruvida satsningen nådde de mål som sattes upp i regeringens handlingsplan. Det förs också ett resonemang om värdet av handlingsplaner för att genomföra satsningar på särskilda områden. 2 Statens satsning på kulturella och kreativa näringar I detta kapitel redogörs för utgångspunkterna i uppföljningen av satsningens resultat.