urf · H4A5URF1 · 2017-06-14 00:00:00 — Fördraget om Europeiska unionen (konsoliderad version 2016), EGT C 202, 07.06.2016 Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (konsoliderad version 2016), EGT C 202, 07.06.2016 , EGT C 80, 10.3.2001 2016/17:URF1 REFERENSER och rådets förordning (EU) nr 537/2014 av om särskilda krav avseende lagstadgad revision av företag av allmänt intresse och om upphävande av kommissionens beslut /909/EG Förordning nr 31 (EEG), nr 11 (EKSG) om tjänsteföreskrifter för tjänstemän och anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen (konsoliderad version 2014) och rådets direktiv /43/EG av om lagstadgad revision av årsredovisning, årsbokslut och koncernredovisning och om ändring av rådets direktiv /660/EEG och 83/349/EEG samt om upphävande av rådets direktiv /253/EEG Europeiska revisionsrätten, European Implementing Guidelines for the Intosai Auditing Standards, 1998, tillgänglig på webbplatsen för Europeiska revisionsrätten Europeiska revisionsrätten, Court Audit Policies and Standards, 2011, tillgänglig på webbplatsen för Europeiska revisionsrätten Europeiska revisionsrätten, 2015, tillgänglig på webbplatsen för Europeiska revisionsrätten Rigsrevisorloven (Lovbekendtgørelse nr. 101 af 19. januar 2012) Instruks for rigsrevisor om Rigsrevisionens forhold til offentligheden samt sagsbehandling (bekendtgørelse nr. 96 af 24. januar 2014) grundlag (731/1999) Partilagen (10/1969) Lagen om rätt för att granska vissa överföringar av medel mellan och Europeiska gemenskaperna (353/1995) arbetsordning (40/1999) REFERENSER 2016/17:URF1 Lagen om (676/2000) Lag om tjänstemän (1197/2003) Lagen om kandidaters valfinansiering (273/2009) Lov 7 mai 2004 nr. 700 om Riksrevisjonens virksomhet National Audit Act 1983 Budget Responsibility and National Audit Act 2011 Europeiska revisionsrätten: eca.europa.eu International (Ifac): Intosai: , och Brittiska parlamentet: parliament.uk Brittiska regeringen: gov.uk Direktiv för en parlamentarisk utredning om översyn av Dnr 673-2016/17 En parlamentariskt sammansatt kommitté sammankallas med uppdrag att göra en översyn av . Översynen ska bl.a. belysa frågor som gäller riksrevisorerna, förhållandet mellan och , effektivitetsrevisionen och vissa förhållanden vid . Kommittén ska biträdas av sakkunniga, experter och sekreterare och får inrätta referens- och arbetsgrupper. Uppdraget ska delredovisas senast och slutredovisas så att eventuella grundlagsändringar ska kunna träda i kraft efter riksdagsvalet . BILAGA 1: DIREKTIV FÖR EN PARLAMENTARISK UTREDNING OM ÖVERSYN AV , som bildades , är en myndighet under och en del av kontrollmakt. granskar hur regeringen använder skattepengarna i den statliga verksamheten. Myndighetens mål är att bidra till att statens resurser används på ett bra sätt och att den statliga förvaltningen sköts effektivt. genomför både årliga revisioner samt effektivitetsrevisioner. Den obligatoriska årliga revisionen omfattar drygt 250 myndigheter och stiftelser och då granskas och bedöms om myndigheternas redovisning med underliggande räkenskaper är rättvisande samt om ledningen följer regler och särskilda beslut som påverkar årsredovisningen. Genom effektivitetsrevision granskar hur effektiv den statliga verksamheten är. rapporterade i en serie artiklar om . Rapporteringen rörde bl.a. myndighetens interna arbete och behandlade t.ex. förfarandet vid rekryteringar. gav riksrevisorn professorn i konstitutionell rätt i uppdrag att utreda om det har funnits några formella fel och brister i hanteringen och ledningen av det förändringsarbete som hade genomförts vid . överlämnade sin rapport till . I rapporten gör Axberger bedömningar av bl.a. riksrevisorernas förändringsarbete, rekryteringar, externa kontakter och nedlagda granskningar. meddelade riksrevisor att hon hade valt att begära sitt entledigande från uppdraget som riksrevisor. beviljade hennes entledigande . begärde riksrevisor sitt entledigande från uppdraget som riksrevisor. beviljade hans entledigande . begärde riksrevisor sitt entledigande fr.o.m. den dag en ny riksrevisor tillträtt. leds enligt 13 kap. 8 § regeringsformen (RF) av tre riksrevisorer, som väljs av . Riksrevisorerna beslutar självständigt, med beaktande av de bestämmelser som finns i lag, vad som ska granskas. De beslutar självständigt och var för sig hur granskningen ska bedrivas och om slutsatserna av sin granskning. Kompletterande bestämmelser om meddelas i riksdagsordningen och i annan lag. Enligt 13 kap. 5 § riksdagsordningen (RO) utses en av de tre riksrevisorerna att vara riksrevisor med administrativt ansvar. Han eller hon svarar för myndighetens administrativa ledning. Av 13 kap. 6 § RO BILAGA 1: DIREKTIV FÖR EN PARLAMENTARISK UTREDNING OM ÖVERSYN AV framgår att en riksrevisors mandatperiod är utan möjlighet till omval. Val av riksrevisor bereds av (RO:s tilläggsbestämmelse Riksrevisorerna beslutar gemensamt om fördelningen av gransknings- områden mellan sig. Riksrevisorerna beslutar inom sina respektive granskningsområden vilken huvudsaklig inriktning granskningen ska ha. ska samråda med varandra. En riksrevisor får uppdra åt en tjänsteman vid att i riksrevisorns ställe avgöra Riksrevisorernas beslut om granskningens huvudsakliga inriktning ska redovisas i en granskningsplan. Enligt 12 kap. 6 § RF ska riksrevisorerna vara svenska medborgare. formella krav som ställs på en riksrevisor är att han eller hon inte får sakna En riksrevisor får således inte vara i konkurs, omfattas av näringsförbud eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . riksrevisor får inte ha en anställning eller ett uppdrag eller utöva verksamhet som kan påverka riksrevisorns självständiga ställning. finns i 13 kap. 5 § andra stycket RO. Båda kraven gäller såväl för valbarhet som för behörighet . Vidare får ingen av revisorerna vara riksdagsledamot eller statsråd (prop. 2001/02:190 s. 110–111). Det finns även andra befattningar eller uppdrag som det inte är lämpligt att en riksrevisor har. Det är t.ex. otänkbart att en riksrevisor skulle kunna ha en ledande ställning eller vara styrelseledamot i en myndighet eller ett statligt aktiebolag eller en statlig stiftelse som ska eller får granska. Genom bestämmelsen om jäv i 11 § förvaltningslagen (1986:223) förhindras bl.a. en riksrevisor att granska sådant som han eller hon själv har tagit del i. Enligt 12 kap. 4 § RO får den som har valts till ett uppdrag inte lämna uppdraget utan att medger det. Om en riksrevisor självmant vill avgå måste avsägelsen alltså godkännas av . Vidare får , enligt 13 kap. 7 § första stycket RO, på begäran av skilja en riksrevisor från uppdraget. Enligt andra stycket gäller att om en riksrevisor avgår ska välja efterträdare för en ny sjuårsperiod. För att ska få skilja en riksrevisor från uppdraget krävs att riksrevisorn inte längre uppfyller de krav som gäller för uppdraget eller att riksrevisorn har gjort sig skyldig till allvarlig försummelse. 13 kap. 8 § RF. Regleringen skiljer sig från den som gäller för ombudsmän, som får entledigas av vid bristande förtroende (se 13 kap. 4 § RO). För varje mandatperiod väljer parlamentariska Rådet består av en riksdagsledamot från varje partigrupp i . ska verka för samsyn och insyn i Rådet ska följa granskningsverksamheten och riksrevisorerna ska redovisa arbetet i de viktigaste granskningarna och hur granskningsplanen BILAGA 1: DIREKTIV FÖR EN PARLAMENTARISK UTREDNING OM ÖVERSYN AV En parlamentariskt sammansatt kommitté sammankallas med uppdrag att genomföra en översyn av . Kommittén ska klarlägga hur ordningen med tre riksrevisorer, varav en med administrativt ansvar, fungerat. Fördelar och nackdelar med den nuvarande ordningen ska övervägas. En utgångspunkt är att både den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen också fortsättningsvis ska vara placerade under , vilket även i fortsättningen ska regleras i grundlag. Följande frågor ska inte heller ingå i kommitténs uppdrag: •riksdagens och regeringens hantering av effektivitetsrevisionens rapporter, dvs. ordningen att rapporterna överlämnas till och kommenteras av regeringen i skrivelser till •den årliga revisionens inriktning •den internationella verksamhetens inriktning. I uppdraget ska inte heller ingå att lägga fram lagförslag om förändrat antal riksrevisorer. Kommittén ska överväga uppgiftsfördelningen mellan riksrevisorerna. Om det också fortsättningsvis bör finnas en administrativt ansvarig riksrevisor ska kommittén överväga om, och i så fall på vilket sätt, den rollen bör förstärkas i förhållande till de andra riksrevisorerna. Kommittén ska överväga om en ordning liknande den för JO, med en chefsjustitieombudsman, bör införas för . Utredningen ska även överväga om en ordning med ställföreträdare, som gäller för JO, bör införas för riksrevisorerna. Kommittén ska pröva frågan om mandatperiodens längd och utformning, och även möjligheten till omval. Det kan således övervägas om mandatperioden bör förändras. Vidare kan övervägas om det, när det föreligger särskilda skäl, ska finnas en möjlighet att välja en riksrevisor för kortare eller än den huvudsakligen föreskrivna. Särskilda skäl för en avvikande mandatperiod skulle kunna vara att successionsordningen ska komma i fas eller att personen säger sig vilja bli vald . En annan möjlighet är att en riksrevisor väljs med möjlighet till omval . Eventuellt kan riksrevisorn själv få avgöra om han eller hon ska få sitta . I regeringsformen och annan lagstiftning finns vissa behörighetskrav för en riksrevisor. Kommittén ska se över kvalifikations- och behörighetskraven för riksrevisorer. Kriterierna för entledigande av en riksrevisor ska ses över. Även processen när frågor om entledigande aktualiseras kan behandlas i det sammanhanget. BILAGA 1: DIREKTIV FÖR EN PARLAMENTARISK UTREDNING OM ÖVERSYN AV Kommittén ska pröva om det bör finnas en karenstid efter att ha varit riks- Vidare ska kommittén beakta vad den utredare kommer fram till som har fått i uppdrag av regeringen att undersöka om det behövs förändringar av förutsättningarna för statsråd och statssekreterare att, inom efter det att de har lämnat sitt uppdrag respektive sin anställning, ingå avtal om, respek- tive åta sig, vissa typer av anställningar och uppdrag (dir. 2016:26). ningen om översyn av möjligheter till föräldraledighet för statsråds uppdrag ska slutredovisa sitt uppdrag . Kommittén ska överväga om det finns skäl att utveckla vilka villkor som bör gälla för en riksrevisor som slutar, särskilt om han eller hon slutar , och hur en eventuell karenstid bör påverka avgångsvillkoren. En särskild fråga för översynen rör självständighet. Det synes ha funnits olika uppfattningar om vad självständigheten innebär. I regeringsformen anges att riksrevisorerna självständigt, med beaktande av de bestämmelser som finns i lag, beslutar vad som ska granskas. De beslutar självständigt och var för sig hur granskningen ska bedrivas och om slutsatserna av sin granskning. Detta innebär inte att är självständig i andra avseenden. är en myndighet under och beslutar genom lag om instruktion för myndigheten och anvisar anslag över statens budget för . I likhet med övriga myndigheter ska följa lagar och regler t.ex. om offentlighet och sekretess. Kommittén ska analysera vad självständighet består i och om det finns skäl att tydliggöra begränsningarna för självständigheten. Detta är inte minst relevant för frågan om relationen till huvudmannen, , men kan också vara relevant i andra avseenden. Även frågor om ansvarsfördelningen mellan , finansutskottet och parlamentariska råd har uppmärksammats. Kommittén ska behandla frågan hur roll som huvudman för fungerar och kan utvecklas. En fråga är om den parlamentariska insynen i och uppföljningen av verksamhet bör öka och i så fall i vilka avseenden. Det kan finnas skäl att samordna eller samla ansvaret i för . Kommittén ska således analysera ansvarsfördelningen mellan , finansutskottet och parlamentariska råd, och dessa organs verksamhet när det gäller . Ett alternativ till den nuvarande ordningen kan vara att någon typ av nämnd inrättas inom för frågor om styrning av . I uppdraget till kommittén ska det vidare ingå att överväga vilka resurser som bör finnas för myndighetsstöd och myndighetsstyrning särskilt när det gäller . I sammanhanget ska frågor om tillsyn av och av den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen tas upp. En möjlighet kan vara att en privat revisor granskar ett antal enskilda revisionsuppdrag. BILAGA 1: DIREKTIV FÖR EN PARLAMENTARISK UTREDNING OM ÖVERSYN AV är att genomföra s.k. peer-reviews av effektivitetsrevisionen. Kommittén ska överväga om tillsynen av revisionen bör förändras och i så fall på vilket sätt samt på vems uppdrag tillsynen genomförs. Kommittén ska också utreda effektivitetsrevisionens uppdrag, kvalitet och genomslag. En del av detta är att analysera hur beslut om effektivitetsrevisionens inriktning har genomförts av . Om kommittén bedömer att genomslaget av effektivitetsrevisionens arbete behöver bli bättre bör kommittén överväga åtgärder för att öka genomslaget. Kommittén ska överväga om det finns skäl att föreslå någon ändring av regleringen i syfte att förtydliga och/eller förändra avgränsningen av effektivitetsrevisionens uppdrag. Vidare ska kommittén se över kravet på redovisning av granskningar som passerat det förberedande stadiet, och om det finns skäl att förtydliga krav på när och hur ska redovisa granskningar för . ledning består av riksrevisorerna, i vilkas uppdrag det ingår att företräda myndigheten utåt. Härutöver finns bestämmelser i arbetsordning om i vilken form företräds externt. Kommittén ska analysera hur företräds externt. I granskningen är utgångspunkten att ärendena beslutas av respektive riksrevisor. Kommittén ska analysera frågor om delegering från riksrevisorerna och vem som beslutar revisionsrapporter inom både den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen. Det finns regler om jäv som gäller även för . Kommittén ska överväga om dessa regler är tillräckliga när det gäller verksamheten vid . Kommittén ska analysera på vilka nivåer – grundlag, riksdagsordningens huvudbestämmelser och tilläggsbestämmelser, vanlig lag eller interna föreskrifter – som verksamheten vid regleras. En jämförelse med regleringen av JO ska göras av kommittén, som när det bedöms lämpligt ska lägga fram förslag som innebär att regleringen av de båda kontrollorganen görs på en mer enhetlig nivå. Kommittén ska beakta forskning om när det är påkallat. Varje land har sina konstitutionella traditioner, men kommittén bör överväga om det finns skäl för den att ta del av relevanta lösningar i andra länder på de BILAGA 1: DIREKTIV FÖR EN PARLAMENTARISK UTREDNING OM ÖVERSYN AV frågor som kommittén har att hantera. I utredningsarbetet bör utrymme ges för att hämta in experters synpunkter inom aktuella områden. Det finns professionsinterna riktlinjer som antagits av Intosai, de statliga revisionsmyndigheternas internationella samarbetsorganisation. ska bedöma dessa riktlinjers relevans för de frågor som kommittén behandlar och riktlinjernas överensstämmelse med svensk lagstiftning. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 2) anförde rege- ringen att den avsåg att låta utreda regeringens utvärderingsresurser och deras Inriktningen på en översyn av omfattningen av regeringens ut- värderingsinsatser och av hur dessa bör organiseras bereds Kommittén ska i sin översyn följa arbetet i utredningen under regeringen och vid behov ska kommittén samråda med Kommittén ska ledas av en opartisk ordförande. Talmannen utser ledamöter i kommittén. Riksdagsdirektören utser sekreterare, sakkunniga, experter och annat biträde åt kommittén samt fastställer kommitténs budget. Kommittén får inrätta referens- och arbetsgrupper. Kommittén ska inleda sitt arbete /2017. Översynen ska bedrivas så att eventuella grundlagsändringar kan träda i kraft efter riksdagsvalet . Kommittén ska därför i ett delbetänkande senast redovisa sin bedömning av om sådana förändringar är nödvändiga och i förekommande fall lägga fram förslag. Övriga frågor ska slutredovisas av kommittén senast /18. Val av riksrevisorer 2016/17 Enligt 13 kap. 8 § regeringsformen (RF) leds av tre riksrevisorer, som väljs av . får skilja en riksrevisor från uppdraget endast om riksrevisorn inte längre uppfyller de krav som gäller för uppdraget eller om riksrevisorn har gjort sig skyldig till allvarlig försummelse. I 12 kap. 6 § RF anges att riksrevisorerna ska vara svenska medborgare. I det beslut som kom att leda till att bildades anfördes att den person som innehar ämbetet som riksrevisor måste ha stor integritet och åtnjuta högt anseende både inom förvaltning och hos politiska företrädare. Riksrevisorn måste således ha goda såväl professionella som personliga egenskaper, sannolikt förvärvade under en lång tjänstgöringstid på hög nivå inom statsförvaltningen (1999/2000:RS1 s. 42, bet. 2000/01:KU8 s. 7). I 13 kap. 5 § riksdagsordningen (RO) erinras om att enligt 13 kap. 8 § RF ska välja tre riksrevisorer. En av riksrevisorerna ska vara riksrevisor med administrativt ansvar och svara för myndighetens administrativa ledning. bestämmer vem av riksrevisorerna som ska ha denna uppgift. En riksrevisor får inte vara i konkurs, underkastad näringsförbud eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . En riksrevisor får inte heller inneha anställning eller uppdrag eller utöva verksamhet som kan påverka riksrevisorns självständiga ställning. I 13 kap. 6 § RO anges att riksrevisorerna väljs var för sig. Vid val med slutna sedlar tillämpas samma förfarande som vid val av talman enligt 3 kap. 4 § andra stycket. Valet av en riksrevisor gäller från valet eller den senare tidpunkt som bestämmer till dess att ett nytt val har genomförts under sjunde året därefter och den då valde har tillträtt uppdraget. Valet ska aldrig gälla längre än till utgången av . En riksrevisor kan inte väljas om. I tilläggsbestämmelse 13.6.1 RO anges ska bereda val av riksrevisorer. Enligt 13 kap. 7 § RO får på begäran av skilja en riksrevisor från uppdraget. Om en riksrevisor avgår , ska välja efterträdare för en ny sjuårsperiod. BILAGA 2: BEREDNINGSDELEGATIONENS ARBETE gäller sekretess i ärende om val av riksrevisor för uppgift som lämnar eller kan bidra till upplysning om en enskild kandidats identitet, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider men. Sekretessen gäller i högst . Detta regleras i 39 kap. 5 c § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). rapporterade i en serie artiklar om . Rapporteringen rörde bl.a. myndighetens interna arbete och behandlade t.ex. förfarandet vid rekryteringar. meddelade riksrevisor att hon hade valt att begära sitt entledigande från uppdraget som riksrevisor. beviljade hennes entledigande . begärde riksrevisor sitt entledigande från uppdraget som riksrevisor. beviljade hans entledigande . begärde riksrevisor sitt entledigande fr.o.m. den dag en ny riksrevisor tillträtt. meddelade förste vice talmannen i kammaren att avsagt sig uppdraget som riksrevisor . Kammaren biföll denna avsägelse (prot. 2016/17:69 2 §). beredning av valet av riksrevisorer bedrevs i utskottets beredningsdelegation, som består av en företrädare per parti. Beredningsdelegationen, som höll sitt första sammanträde , höll 22 sammanträden. Sammanträdestiden var och . Beredningsdelegationen inhämtade förslag på möjliga kandidater på flera olika sätt. tog fram en lista genom ett eftersök bland bl.a. höga statstjänstemän. Information om att KU inleder rekryteringsarbetet lades ut på hemsida , bilaga 1. var annonser om detta införda i , , och , bilaga 2. Det inkom ett 20-tal intresseanmälningar och även några nomineringar från andra personer. Listan över kandidater kompletterades under arbetets gång, t.ex. med förslag från beredningsdelegationens egna ledamöter. Man gjorde också fortsatta breda eftersök i grupper där riksrevisorer ofta har rekryterats, t.ex. bland myndighetschefer och domstolschefer. Sökprocessen avgränsades på ett BILAGA 2: BEREDNINGSDELEGATIONENS ARBETE sätt som innebar att vissa kategorier av kandidater inte var aktuella. Man breddade dock även eftersöken jämfört med tidigare rekryteringar och tog fram förteckningar över ledande auktoriserade revisorer, över seniora statstjänstemän – dvs. personer med lång erfarenhet av ledande positioner – och över akademiker med revisionskunskap. Totalt gick man igenom över 90 namn. genomförde beredningsdelegationen intervjuer med ett antal kandidater. Intervjuerna förbereddes med ett frågebatteri så att relevanta områden belystes med likalydande frågor till alla kandidater. Bland det som togs upp var hur de skulle de fungera i en trojka och deras förmåga att hantera olika slags konflikter. Synen på och erfarenhet av ledarskap togs också upp. Utifrån dessa intervjuer gick beredningsdelegationen vidare med några kandidater. Ett rekryteringsföretag genomförde en så kallad second opinion med de tre kandidater som senare föreslagits och rekryteringsföretaget redovisade sitt arbete för beredningsdelegationen. Delegationen träffade sedan de tre kandidaterna igen, gick igenom utfallet av rekryteringsföretagets analys och diskuterade vissa frågor om . Beredningsdelegationen beslutade därefter att rekommendera utskottet att föreslå att välja de tre. Utskottets presidium träffade sedan de tre kandidaterna igen och meddelade dem beredningsdelegationens beslut. Innan frågan sedan togs upp vid ett utskottssammanträde genomfördes säkerhetsprövning av kandidaterna i flera steg. Vid sammanträde beslutade (prot. 2016/17:25 2 §) enhälligt att föreslå att till nya riksrevisorer efter , och välja generaldirektören fr.o.m. till dess nytt val genomförts under sjunde året därefter, generaldirektören fr.o.m. till dess nytt val genomförts under sjunde året därefter och generaldirektören fr.o.m. till dess nytt val genomförts under sjunde året därefter samt att utser till riksrevisor med administrativt ansvar. En pressträff hölls med presidium och de tre föreslagna riksrevisorerna. Ett pressmeddelande om detta lades ut på hemsida, bilaga 3. Presidiet och de föreslagna riksrevisorerna besökte . biföll kammare (prot. 2016/17:68 1 §) förslag och valde därmed för tiden till dess nytt val genomförts under sjunde året därefter till riksrevisorer . BILAGA 2: BEREDNINGSDELEGATIONENS ARBETE Vidare biföll kammaren förslag och utsåg därmed till riksrevisor med administrativt ansvar . beslutade att påbörja ett beredningsarbete i syfte att kunna ta ett utskottsinitiativ om en översyn av (13 § prot. 2015/16:57). Utskottet föreslog med stöd av sin initiativrätt ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om en översyn av vissa frågor beträffande . Detta skedde i betänkande 2016/17:KU14 Översyn av , som justerades och debatterades och beslutades i kammaren (prot. 2016/17:29, rskr. 2016/17:34). Riksdagsstyrelsen beslutade direktiv till utredningen (dnr 673-2016/17). Utredningsuppdraget ska delredovisas och slutredovisas . höll en utfrågning med riksrevisorerna . En del av utfrågningen var offentlig, och en del hölls vid ett slutet sammanträde. En utskrift av båda delarna av utfrågningen finns i bilaga till betänkandet 2016/17:KU14 Översyn av . Professor fick i uppdrag av riksrevisor att utreda om det har funnits några formella fel och brister i hanteringen och ledningen av det förändringsarbete som genomförts vid . Axberger redovisade sitt arbetsläge för utskottet . redovisade han rapporten för utskottet. Rapporten, som är ställd till riksrevisor , överlämnades till utskottet (dnr 280-2016/17). frågades ut vid utskottets sammanträde . Företrädare för de fackliga organisationerna ST och Saco-S vid informerade utskottet vid sammanträdet . Dokumentation av medskick från beredningsdelegationen I beredningsdelegationens diskussioner gjordes vissa medskick till de tre tilltänkta riksrevisorerna om . Medskicket från beredningsdelegation till de tre föreslagna riksrevisorerna dokumenterades i en promemoria, bilaga 4. Medskicket gällde fem områden: