eunbil · H50N48CA7C · 2017-10-02 00:00:00 — Enligt den preliminära dagordning som framkom . Godkännande av den preliminära dagordningen Aktuella lagstiftningsförslag som rör finansiella tjänster Ordförandeskapet väntas informera om hur arbetet går med aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster. Kommissionen väntas informera om ett paket med förslag till reformer av mervärdesskattesystemet för gränsöverskridande handel för företag. Ärendet har inte tidigare behandlats i . I skrivande stund har förslagen inte presenterats. Regeringen återkommer till när förslagen lagts fram. Den europeiska – erfarenheter ska diskutera genomförandet och erfarenheter av den europeiska . Den europeiska terminen 2017 har behandlats i vid ett flertal tillfällen, inför godkännande av de ekonomisk-politiska aspekterna av de landsspecifika rekommendationerna . Den europeiska terminen 2017 inleddes då kommissionen publicerade den årliga tillväxtöversikten, den årliga förvarningsrapporten, utkast till den gemensamma sysselsättningsrapporten och rekommendationer för euroområdet. Årets europeiska termin avslutades då rådet antog de landsspecifika rekommendationerna. Detta år har kommissionens arbete för att effektivisera och förenkla terminen fortsatt. För att göra det lättare att se utmaningar i ett långsiktigt perspektiv har kommissionen infört en flerårig utvärdering av genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar en diskussion om erfarenheter från detta års europeiska termin. Generellt sett är det välkommet att kommissionen genomför förändringar av den europeiska terminen i syfte att effektivisera processerna och göra dem mer lättöverskådliga. Regeringen anser att terminens ökade fokus på horisontella problem och de mest centrala utmaningarna utgör förändringar i denna riktning. Det är viktigt att den europeiska terminen fokuserar på reformgenomförande då det finns behov av att genomföra åtgärder för att stärka den långsiktiga tillväxten i . En utgångspunkt för regeringen i den europeiska terminen är att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstater rörande den ekonomiska politiken (inklusive på skatteområdet), sysselsättningspolitiken, utbildningspolitiken och sociala frågor även fortsättningsvis respekteras. Förberedelser inför med finansministrar och centralbankschefer och IMF:s årsmöten i den 12– Rådet ska förbereda G20-mötet och IMF:s årsmöten som kommer att äga rum den 12-13 respektive i . Ärendet har inte tidigare behandlats i . Information inför IMF:s och årsmöten gavs i finans- och utrikesutskotten . G20-mötet med finansministrar och centralbankschefer äger rum i . Som ett led i förberedelserna inför ska fastställa EU:s gemensamma positioner i form av ett mandat, Terms of Reference. Mandatet fokuserar på åtgärder för att säkra en långsiktigt hållbar och inkluderande ekonomisk tillväxt, samt en global ekonomi som präglas av öppenhet och samverkan. ska även fastställa EU:s gemensamma uttalande inför i . Uttalandet handlar dels om åtgärder för att stärka EU:s bidrag till den globala ekonomin, dels om IMF:s roll i det globala finansiella skyddsnätet. I uttalandet vidhåller EU sitt åtagande om att motverka protektionism och stärka det globala ekonomiska samarbetet. Det framgår även att EU arbetar för att genomföra IMF:s 15:e kvotöversyn, inklusive en möjlig ny kvotformel, innan . Avancerade europeiska ekonomier upprepar sitt löfte om att minska sin representation i med två platser. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom både utkastet till EU:s gemensamma positioner inför och uttalandet inför . Positionerna ligger väl i linje med regeringens syn på vilka områden som bör prioriteras i det fortsatta arbetet. Regeringen välkomnar särskilt att betydelsen av att motverka protektionism och stärka det globala ekonomiska samarbetet lyfts fram. Klimatfinansiering inför klimatkonferensen 23 Rådet ska anta rådsslutsatser om internationell klimatfinansiering inför klimatkonferensen 23 i , , . Samråd i frågan om internationell klimatfinansiering skedde senast i inför Ekofin , då rådsslutsatser antogs inför klimatkonferensen 22. Rådsslutsatserna utgör tillsammans med rådsslutsatserna som väntas anta EU:s mandat under COP 23-mötet. Rådsslutsatserna beskriver dels EU:s arbete och ambition med klimatfinansiering generellt, dels EU:s arbete med genomförandet av mer specifikt. Precis som innehåller rådsslutsatserna ingen sammantagen siffra för EU:s rapporterade klimatfinansiering . Tidpunkten för COP 23, vilken är , gör att många medlemsländer, till skillnad från , inte har hunnit rapportera sin klimatfinansiering. Inför antagandet av rådsslutsatserna har regeringen varit pådrivande för ambitiösa skrivningar om klimat- och energifinansiering som kan bidra till genomförandet av målsättningar. Förslag till svensk ståndpunkt Mot bakgrund av diskussionerna avser regeringen att ställa sig bakom rådsslutsatserna. Kommissionen kommer att presentera sitt meddelande Ett rättvist och effektivt skattesystem för den digitala inre marknaden och ordförandeskapet ska informera om det digitala toppmötet som ägde rum i . Information gavs till skatteutskottet . Ärendet har inte tidigare behandlats i . publicerade kommissionen meddelandet Ett rättvist och effektivt skattesystem för den digitala inre marknaden. I meddelandet redogör kommissionen för utvecklingen av den så kallade digitala ekonomin och kortfattat för hur den fungerar. Enligt kommissionen bör nuvarande skattesystem reformeras med anledning av denna utveckling. Kommissionen menar att det finns både kort- och långsiktiga lösningar. Till de långsiktiga lösningarna hör, enligt kommissionen, att inordna beskattningen av den digitala ekonomin i det befintliga bolagsskattesystemet, vilket kräver ändringar av reglerna om fast driftställe och internprissättning. Som exempel på kortsiktiga lösningar nämner kommissionen skatt på digitala företags omsättning, källskatt på digitala transaktioner och en pålaga på provision på digitala tjänster och marknadsföringsåtgärder. Kommissionen framhåller att EU bör koordinera sig i denna fråga i syfte att ha en enad front inom ramen för det internationella arbetet och att, om inte tillräckliga framsteg görs på global nivå, EU kan gå före med lagstiftningsåtgärder. hölls ett digitalt toppmöte i . Förslag till svensk ståndpunkt Digitaliseringen är en global företeelse och eventuella förändringar som rör beskattning bör lösas på en global nivå. Det är viktigt att EU inte beslutar om åtgärder som är oförenliga med internationella skatteregler och BEPS-arbete. En diskussion om eventuella skatteåtgärder riktade mot digitala ekonomin bör baseras på en grundlig analys av frågan. EU bör därför avvakta den analys som gör innan EU fattar beslut om åtgärder. Det är också viktigt att små, öppna och exportberoende ekonomiers legitima intressen beaktas i denna fråga. Läget när det gäller genomförandet av lagstiftningen om finansiella tjänster Rådet väntas få en lägesuppdatering om genomförandet av aktuella EU-rättsakter på finansmarknadsområdet. Information om genomförandet av EU-rättsakter på finansmarknadsområdet gavs till inför . Därtill har genomförandet av specifika rättsakter behandlats vid ett flertal tillfällen. Sedan den finansiella krisen har ett stort antal direktiv och förordningar tagits fram på finansmarknadsområdet. Alla EU:s medlemsstater ska anpassa sin nationella lagstiftning efter dessa. På rådsmötet väntas kommissionen ge information om medlemsstaternas genomförande av aktuella EU-rättsakter på finansmarknadsområdet.