rfr · H40WRFR20 · 2017-01-01 00:00:00 — Bilden visar att om förmår ta klivet in och börja använda det här, om vågar ta sig an internet of things, big data, VR och även automatiseringen kommer vi att kunna få en jobb- och tillväxtutveckling som ser ut som på bilden som visas på skärmen i kammaren. Alla de fyra områdena förutsätter att vi får access till den stora mängden data och att vi får verktygen för att söka i den. På frågan vad konsumentens behov kommer att vara är mitt svar att jag tror att konsumentens behov kommer att bygga väldigt mycket på access till de funktionaliteterna. I det ligger då frågan: Vad är i så fall infrastruktur? Är infrastruktur bara den – med all respekt – kalla, svarta fibern som ligger i marken? Eller behöver vi börja tänka och utvidga det till att omfatta även den här typen av funktionaliteter? Ordföranden: , och sist innan pausen lyssnar vi på . , : Tack för att vi får komma hit! Vårt uppdrag är att främja hållbar tillväxt och samhällsnytta. Det vi ska säga blir någon form av sammanfattning. Men jag tror ändå att det kan vara intressant, ur vårt perspektiv som handlar om forskning och innovation. Vi ser några tydliga trender i vår projektportfölj och i de omvärldsanalyser vi gör. Transformation är en sådan trend. Vi ser att digitalisering och ny teknik är drivande i samhällsutvecklingen. Vi går från det analoga till det digitala, och vi går från produkter till tjänster. Det förändrar väldigt mycket av det vi gör, hur vi gör det och vad vi kommer att göra . Det förändrar också värdekedjor. Vi måste utveckla nya affärsmodeller. Det ställer krav också på infrastrukturen. Den ska vara robust, och den ska vara tillförlitlig. En annan trend är att allting blir smart. Vi har hört om smarta städer, smart produktion och smarta transporter. Då blir data den nya oljan, som sa. Vi pratar om datadriven innovation. Med hjälp av data drivs det alltså på för nya innovativa lösningar. Men data måste också hanteras. Den måste lagras, och den ska analyseras och visualiseras – för att den ska kunna användas så att vi kan utveckla de smarta lösningarna. Då blir it-infrastrukturen en viktig för- Den behöver inte bara vara robust utan också ge skydd för den per- En tredje trend, som vi ser tydligt i de projekt som vi finansierar, är auto- Det är automation av processer, till exempel tillverkningsprocesser och robotik, till exempel robotar i industrin men också robotar i hemmet. det gäller också automatisering av produkter och tjänster. ciell intelligens in som en möjliggörare för att automatisera. Det här skapar, som vi ser det, möjligheter till hållbara lösningar. sierar till exempel projekt med automatiserade gruvor eller platooning av last- Det bidrar till minskad energiförbrukning men ställer också krav på tråd- När det gäller alla de här trenderna finns det många teknikområden som Vi måste forska och innovera inom dem. Några har nämnts – IOT, VR, AR och allt vad det är. För att ska bli framgångsrikt inom det här måste vi forska och utveckla inom digital säkerhet, mjukvaruutveck- ling och sensorer. Vi måste inte bara forska, utveckla och innovera utan också utbilda för att hålla oss i framkant. , : Jag har några ytterligare reflektioner. ens intåg på transportområdet är oerhört starkt. Det finns en massa förvänt- ningar och en massa förhoppningar. Det finns förhoppningar om säkerhet och miljö givetvis, om att den här ty- pen av digitalisering ska hjälpa oss att skärpa prestandan på säkerhets- och Det finns också förhoppningar när det gäller yteffek- Om vi kan packa eller trafikstyra våra fordon – det gäller alla trans- portslag – på ett bättre sätt skapar det nya ytor att kunna bygga på. Och det skapar förhoppningar om tillväxt hos de stora företagen som drivs mot en digitalisering och har gjort det . förhoppningar för nya aktörer. Vi ser att nya aktörer gör intåg i den ganska traditionella transportindustrin. En av de stora trenderna är automatisering, som var inne på. är inget nytt. Det har pågått ganska länge, med alltifrån ABS-bromsar i bilar är vi snart framme vid självkörande bilar. inom flygindustrin och sjöfartsnäringen. Det kommer att komma. bara hur vi ska förhålla oss till det. Det påverkar också hur vi planerar för vår infrastruktur, den fysiska infrastrukturen. Hur förhåller sig infrastrukturpropo- sitionen till den digitala infrastrukturen? Behöver vi bygga så mycket som vi Kan vi utnyttja det på ett helt annat sätt? Vi bygger framåt. Det här går exceptionellt fort. Det måste vi föra in. En annan trend som faktiskt är ny – automatisering är nämligen inte nytt – är mobilitetstjänster, som var inne på. Det är egentligen samma sak som sker på andra områden, till exempel inom musikindustrin och filmindu- strin med Spotify, Netflix och liknande. kommer det allt hårdare krav på Man paketerar till familjer. Det drivs också av trenden om en delandets ekonomi, att gå mot att inte behöva äga men att ha tillgång till. Vi ser tydligt, , att hela transportforskningsportföljen går åt de hållen. Problemet är att de traditionella aktörerna inte alltid hänger med. Det är inte teknikfrågorna det handlar om. Det handlar om policyfrågor. Det är politik, lagstiftning och juridik. Det är traditionella uppfattningar om vad en transporttjänst är. Hur vi förhåller oss till olika delar av den framtida digitaliseringen är oerhört viktigt att ha med sig när man planerar sin infrastruktur. En tredje sak som jag vill ta upp utifrån ett forsknings- och innovationsperspektiv är att vi med digitaliseringen kan hantera helt andra, mycket större, samhällsutmaningar. Men det ställer också krav på forsknings- och innovationsprojekten. Innovation är mycket mer än teknik – man fastnar ofta i tekniken. Det handlar om policy, det handlar om organisationsfrågor och det handlar om affärsmodeller. De är lika centrala som tekniken. Tekniken kommer nämligen att slå emot dem ändå. De perspektiven måste alltså in i forsknings- och innovationsprojekten . Det ser vi . En annan tydlig aktör är den offentliga verksamheten. Och den kommer att bli än viktigare . Myndigheter, kommuner och städer måste tidigt in i forsknings- och innovationsprojekten. Ordföranden: är det paus i trafikutskottets utfrågning om infrastruktur. Pausen varar till fem i elva. Efter det börjar en utfrågning. Det är riksdagsledamöter som ställer frågor. Och frågor kan ställas till såväl föredragshållarna som vem som helst i salen. Ordföranden: Då har vi klarat av pausen och fortsätter trafikutskottets utfrågning om it-infrastruktur. går det till så att riksdagsledamöter ställer frågor som ska vara så precisa som möjligt för att vi ska hinna med många frågor och många svar. Detsamma gäller svaren. Ställ gärna distinkta frågor till en eller max två av dem som pratat. Först ut är (S). (S): Jag tackar alla föredragshållare. Det var otroligt intressanta föredragningar. Egentligen kanske det hade varit mer intressant att ha en paneldebatt där ni fick ställa frågor till varandra. Men ser inte formen ut så. Jag anar ändå en tydlig konflikt. Vi har en bredbandsstrategi som höjer ribban. Det är naturligtvis bra och behövligt. Det är de politiska ambitionerna som har lett till att vi är där vi är när det gäller bredbandsutbyggnaden. visar Googles framtidsspaning på att vi bara är i början av vad som komma skall. Jag tror inte riktigt att vi kan föreställa oss hur det kommer att bli, men kraven på ökad kapacitet och ökad uppkoppling kommer bara att bli större och större. Behoven kommer att växa. Det tror jag är någonting som vi kan fastslå. Där handlar det både om hela innovations- och konkurrenskraft och om våra möjligheter framåt. Men det handlar också om säkerhet och ro- busthet och om redundansen. Det handlar om utvecklingen med smarta städer och så vidare, ökad urbanisering och krav på en fungerande glesbygd. där frågorna driver saker framåt. Den konflikt som jag ändå upplever som starkast här hänger ihop med det som lyfte fram, alltså att vi behöver ha en infrastruktur för alla tjänster för att klara redundansen och de framtida utmaningarna. ter dock fram behovet av säkerhet och trygghet, alltså den separata uppkopp- Det handlar om ett bevarande av egna nät och om , men också om att ta i anspråk delar av 700-bandet. Min fråga är: Är parallella vägar verkligen lösningen, det vill säga att vi bygger vägar som är specifika för vissa funktioner? Borde man inte i stället kunna se till att vi samordnar allting i en enda väg, men möjliggör för säkra kanaler när det behövs? Frågan riktas främst till och . , : Det är en alldeles korrekt be- Det som det egentligen handlar om är skillnaden mellan det tradi- sättet att bygga nät och det mer moderna sätt som vi förespråkar, där man har en gemensam kommunikationsarkitektur och en gemensam infra- struktur som kan rymma alla tjänster genom att det finns en möjlighet att bygga så robust och redundant som möjligt. , MSB: Frågan var, som jag uppfattade den, om det verkligen är en god idé att ha separata lösningar. Den användarkrets som vi har att hantera är de som ser till att människors liv, hälsa och egendom liksom samhällets demokratiska värden och ytterst vår suveränitet kan vidmakthållas . De krav som våra användare har på kommunikationsinfrastrukturens funk- tionalitet är andra än de som vi som privata konsumenter har . du och jag lever vårt vanliga liv kan vi klara av ett bortfall av tillgänglighet. Men en polis som jagar en rånare, en brandman som släcker ett brinnande hus eller en ambulansförare som kör en hjärtsjuk patient till sjukhuset måste kunna förlita sig på en robust och alltid tillgänglig kommunikation som också upp- fyller de säkerhetskrav som man har på den informationsdelning som ska ske Därför ser vi att det är nödvändigt att ha särskilda lösningar för sam- I den nya säkerhetspolitiska situation som vi har behöver vi också alldeles särskilt ha kontroll över drift och vilka som använder infra- strukturen, och vi måste också kunna kontrollera detta genom långsiktiga ägar- Ordföranden: så mycket, då är det (M). (M): Fru ordförande! Tack, alla föredragshållare, för mycket intressanta inspel och föredrag! Jag tänkte försöka mig på en fråga som blickar framåt ur ett strikt politiskt perspektiv och handlar om det som vi ägnar oss åt här i huset, alltså lagstiftning. Jag skulle vilja be om en önskelista för att möjliggöra i stället för att begränsa den intressanta utveckling som bland annat beskrevs av på Google och när det gäller utvecklingen av transportsektorn. Vad tror ni att det finns för nyckelfaktorer som vi inom politiken behöver ägna oss åt för att undanröja hinder för en positiv utveckling utan att också naivt undanröja hinder för en negativ utveckling som skulle kunna komma att slå tillbaka? , Google: Jag vill ge två korta svar. Det första kanske till viss del återknyter till föregående fråga. En av de centrala frågorna är ju fri rörlighet av data. Vi kan ta Google som exempel. För de flesta av er som använder Googles tjänster passerar data på något sätt gränsen över till och processas i vårt datacenter i Kotka- Hamina. Likaså tror jag att det är snävt att tala om kommunikation i den gamla betydelsen. Vi behöver kunna föra data fritt över gränserna, för det är då vi på riktigt kan använda internets storhet. Jag tror alltså att datarörlighet och inte krav på datalokalisering till vissa länder och så vidare är en helt central fråga. Det andra svaret jag har att ge är att jag tror att när vi talar om viktiga frågor som integritet och exempelvis upphovsrätt adresserar vi hitintills de frågorna i ett mycket defensivt perspektiv. I stället bör vi se att när det gäller exempelvis integritet ligger det givetvis i allas intresse att hitta en form för integritet som säkerställer användarnas tillit. Men integriteten förändras också över tiden, och det gör att man också måste titta på integritet ur ett forskningsperspektiv eller ett innovationsperspektiv och så vidare. Jag skulle alltså vilja ge som en reflektion att man måste våga se båda sidor av myntet när det gäller de här sakfrågorna som kommer att dyka upp på vägen . , : Jag berörde som kortast den osäkerhet vi har om de här tjänsterna och vilken påverkan det får på vårt beteende. Jag tror att det är mycket viktigt att vi får pröva de här tjänsterna under kontrollerade former, även om det finns policyer eller till och med regelverk som förbjuder eller hindrar dem. Ett exempel är de självkörande bilarna som ska rulla på gatorna i . Transportstyrelsen har fått vara behjälplig med att hitta möjligheter att göra detta. Det kan vara avsteg från skattelagstiftning, undantag eller dispenser under framför allt som behövs för att verkligen kunna se hur människor kan ta åt sig av de här tjänsterna. Då är vi tillbaka vid det här med policy labs och inte bara de offentliga aktörerna som finansiärer eller regelverkssättare eller policy makers utan att de också deltar i de här projekten. inte bara en finansiär eller en regelsättare utan deltar också i utvecklingen. gäller också Transportstyrelsen, , kommunerna. sig ibland på varsin sida av ett bord och väntar tills förslaget kommer, och sedan ska man ta ställning till det. Men det är viktigt att den här samverkan finns inte bara på papperet utan också i de här innovationsprojekten. soner från lagstiftning, offentlig verksamhet och policy makers som är med och är aktiva i de här innovations- och utvecklingsprojekten behövs alltså. Ordföranden: Jag ser att det är fler som vill yttra sig, men för att vi ska få en dynamisk diskussion är det ledamöterna som bestämmer vem som ska frågas och inte så många. Per Klarberg (SD) är nästa. Per Klarberg (SD): Fru ordförande! Jag har en fråga till PTS och hör gärna också ett inspel från på MSB. väckte ett utskottsinitiativ efter PTS beslut att inte följa Säpos och angående bevarandet av 2x10 MHz i det som kallas FDD-segmentet av 700 MHz-bandet. stoppade regeringen som bekant auktionen av 700 MHz-bandet. Min fråga till PTS är: Var står PTS avseende en auktion av 700 MHz- Och kommer PTS att ta hänsyn till Säpos, Försvarsmak- tens och MSB:s rekommendation att bevara 2x10 MHz i FDD-segmentet av , PTS: Vi avbröt som sagt den pågående auktionen då Vi står nu i ett läge där det pågår en regerings- kansliintern utredning om behov och möjligheter, och den kommer med sitt Vad vi har sagt är att eftersom det just nu råder oklarhet kring mängden spektrum som finns tillgängligt för tilldelning och tid- punkten för det kan vi inte starta om en tilldelning av något spektrum just nu eftersom det är för oklart. Med detta sagt förbereder vi fortfarande för att gå ut med valda delar av 700 MHz-bandet. När det gäller hur stora delar det blir får vi avvakta politiska beslut och vad som händer efter pågående utredning. , MSB: Kan du repetera frågan och hur den berörde just MSB? Ordföranden: Den handlade om att MSB har haft synpunkter på frekvensför- delningen, och därför förväntas ni svara på den frågan. , MSB: Vi har ju haft synpunkten att man ska avsätta 2x10 MHz till att kunna bygga ett kommunikationsnät för samhällsviktiga aktörer. att de delarna ligger i de kommersiella delarna av 700 MHz-bandet. Det här är just för att vi ska kunna skapa en lösning som inte är en nischlösning rent utvecklingsmässigt utan att vi ska kunna vidareutveckla den kommunikationstjänst vi utvecklar utifrån kommande teknikutveckling. Vår bedömning är att vi hoppas att man kommer att fatta beslut om att 2x10 MHz avsätts för samhällsviktig verksamhet. Det betyder å andra sidan att man faktiskt kan auktionera ut resten närhelst man vill. Vi gör inte bedömningen att man måste vänta ända till 2018 då de här frekvenserna släpps fria igen. Ordföranden: Då är det tur att ställa en fråga, och det är jag som ska göra det. Vi har förstått av den information som vi har fått från att världsradiokonferensen är ganska avgörande för i vilken utsträckning 5G kan få en internationell utbredning för att man kan tillgodogöra sig de nyttor som 5G kan medföra för samhället. är ju ett företag som är världsledande i det här sammanhanget, och vi har en representant för här i salen, nämligen . Jag skulle vilja veta hur ni ser på strategin inför världsradiokonferensen och om ni har några synpunkter på vad politiken kan göra för att underlätta att den här tekniken tas i bruk och hur ni ser på er egen roll i det. Jag har samma fråga till som är representerat här och sköter uppdrag till PTS med mera. Hur förbereder man sig inför den här konferensen för att man ska kunna se till att frekvenser och spektrum gör det möjligt att tillgodogöra sig 5G på ett bra sätt? Jag tror att det är som är här från . , : Fru ordförande! Som sas är det alldeles korrekt att nästa världsradiokonferens äger rum 2019. Den senaste var 2015. Vid den världsradiokonferensen togs det beslut om radiofrekvenser och spektrum för 4G som förhoppningsvis kommer att implementeras och som vi från industrins sida och uppfattar som mycket positivt. Dessutom identifierade man ett antal frekvensband för 5G för studier fram till världsradiokonferensen . Det var ett positivt steg. ser , som jobbar intensivt tillsammans med kunder, operatörer, myndigheter och universitet runt om i världen, att just nu är det ett väldigt momentum kring frekvensband som inte har identifierats i världsradiokonferensen. Det sker framför allt i , , och Ja- pan. Det blir rätt tekniskt det här, men det rör sig om det så kallade 28 GHz- bandet. som är närvarande på den här marknaden arbetar med detta. Jag tror att det finns en risk att , som inte har stött just det frekvensbandet, kan riskera att hamna på efterkälken. Från industrins och från sida ser vi gärna att kan harmonisera sin hållning också kring detta frekvensband där det nu är en hög aktivitet och där vi kan se att det kom- mer att lanseras tjänster . Det finns alltså tekniska lösningar på detta som vi tror att man kan ställa sig bakom. Det är viktigt också att slå fast att det inte bara är nya frekvensband som kommer att behövas för 5G. Vi är övertygade om att 5G kommer att lanseras i de flesta licensierade frekvensband som finns . Även där är det vik- tigt att och är proaktiva när det gäller det så kallade C-bandet som är 3 400–och kanske med en utvidgning där. Där tror vi att kanske de första 5G-tjänsterna kommer att kunna lanseras. Det är ett utomor- dentligt frekvensband för detta. Vi ser gärna att och PTS som ansvarig myndighet kan ligga i framkant och möjliggöra en tidig lansering av 5G också i det frekvensbandet. , : Frågan gällde hur vi förbereder oss inför den kommande världsradiokonferensen. Det pågår intensiva förberedel- ser inför nästkommande världsradiokonferens. Det är framför allt Post- och som driver det förberedelsearbetet eftersom det är förhållandevis tekniska frågor, detaljerade frekvensfrågor, som diskuteras. inkluderas i de här diskussionerna. Vi håller alltså på med ett kontinuerligt arbete med att ta fram de svenska ståndpunkterna rörande de olika punkterna som ska tas upp under världsradiokonferensen. Ordföranden: Då är det (C). (C): Tack för spännande inspel! Det känns som att vi är över- ens om målet, ett uppkopplat samhälle överallt. Frågan är hur vägen dit ska se Jag tyckte att det var bra att exemplet från var med här. tolkade lösning var det en kombination av marknad och offentliga insatser i fördelningen 70/30 som möjliggjorde en total utbyggnad. uppfattade jag möjligtvis en liten dissonans i diskussionen fram- förd av SKL:s företrädare här, , att det var lite för mycket mark- nad i den statliga bredbandsstrategi som har presenterats. jag att ställa min fråga till från IT- & Telekomföretagen som fö- Jag lämnar öppet till ordföranden att ge möjlighet för fler Du nämnde, , i din föredragning om landsbygden, eller hela landet, som en utmaning när det gäller att nå de uppsatta bredbandsmålen. vilja höra om IT- & Telekomföretagens syn på hur vi når en så bra och robust uppkoppling som möjligt i hela landet till lägsta möjliga kostnad. , IT- & Telekomföretagen: är ett bra exempel på god sam- verkan mellan marknad och kommun. Utmaningen när det gäller landsbygden är ju att det är glesare och längre sträckor att bygga, och det blir givetvis mer Det vi ser är att det finns ett stort intresse från marknadens aktörer att bygga ut även i stora delar av landsbygden, men det krävs en god samverkan med kommun, vilket man bland annat har haft i . När det gäller landsbygden vill jag också lyfta fram vikten av mer spektrum till marknadens aktörer för att kunna bygga just glesbygdstäckning, alltså bra bredband via de mobila näten. Vi anser att det var mycket olyckligt att man var tvungen att stoppa tilldelningen av 700 MHz-bandet, för det drabbar landsbygden. Vi från IT- & Telekomföretagen ser att blåljusmyndigheternas behov kan baseras på de kommersiella näten. För att skapa en bra konkurrens och en bra täckning i hela landet bör man fördela så mycket som möjligt av 700 MHz- bandet till marknaden så att marknaden kan bygga de här mobilnäten i konkurrens. Baserat på det kan staten upphandla de framtida blåljusnäten därifrån. Alternativet som man pratar om, att bygga ett statligt nät, kommer att innebära dels att frekvenser kommer att ligga oanvända framöver, dels att blåljusmyndigheterna kommer att få vänta mycket länge på en ersättare till . Bygget av ett nytt nät kommer att bli oerhört dyrt. Vi har hört uppskattningar på runt 10 miljarder för att bygga ett statligt nät. Det skulle bli väldigt mycket mer kostnadseffektivt om man från marknadsaktörerna i konkurrens kan bygga det nätet. Sedan pratar man om att överskottskapaciteten från det här nätet skulle säljas på marknaden för att tjäna in pengar till staten. Vi menar att man då skapar en aktör som konkurrerar på helt andra villkor än någon annan av marknadens aktörer. Det skulle störa konkurrensen på marknaden. För att få bra bredband till en så stor del av landet som möjligt ska man fördela mer spektrum till marknadens aktörer som bygger det här. Vi menar att en kommersiell lösning för blåljusmyndigheterna skulle vara minst lika säker, mer kostnadseffektiv, implementeras snabbare och ha bättre funktionalitet och kapacitet än ett eget nät. Ordföranden: så mycket, jag tror att synpunkten har gått fram där. (V) är nästa. (V): Jag har två frågor till SKL och MSB. Jag funderar på om SKL har en dialog med MSB när det gäller just robustheten i sådana funktioner som välfärden kan ha behov av. Jag tänker på om man bygger ut sjukvård i där det är glesbefolkat så att den blir mer it-baserad och så vidare men även på ambulanssjukvård och andra sårbara verksamheter som kräver en tydlig robusthet. Jag är nyfiken på att höra om det finns en dialog däremellan. Vi i har varit ledande just för att vi har haft en sorts blandekonomi i utbyggnaden av nätet där vi har haft stadsnäten och det privata. Internationella aktörer pekar på att vi har gått fortare framåt här just för att vi har den blandningen. Det känns viktigt att värna detta, särskilt när det gäller robustheten. Det som vi hörde från SKL om att stadsnäten kan bidra till att vi har kontroll över det hela är viktigt. När vi bygger för välfärdsverksamheter som utgör grunden i de här mer livsuppehållande systemen, som kanske kommer att bli mer sårbara nu i en mer osäker värld, är just tryggheten i systemen och att de är robusta och kvalitativa viktigt. Då måste man ändå säga att om vi bygger ut under hård konkurrens kanske risken finns att det inte blir samma robusta kva- Jag uppehåller mig vid den första frågan till MSB och SKL. , MSB: Vi har ett nära samarbete med SKL. Ett exempel på det är att vi kom ut med gemensamma rekommendationer till kommu- nerna om hur man ska förstärka informationssäkerheten i sju punkter. kuterar också långsiktigt hur vi kan ställa gemensamma krav. I det försöker vi också blanda in länsstyrelserna så att det blir en sammansatt bild helt och hål- Svaret på frågan är alltså ja från mitt perspektiv. att säga också. , MSB: SKL deltar också i myndighetens råd för samhällsviktiga kommunikationstjänster där ett antal aktörer ses med jämna mellanrum för att