rfr · H40WRFR11 · 2017-01-01 00:00:00 — Vi ville, likt , sänka skattesatsen på bolag och dra ned avskrivnings- och reserveringsmöjligheterna som låste in kapitalet och som gjorde att vi hade ett ineffektivt bolagsskattesystem. När jag kom in i och , under mycket skicklig ledning av , hade vi våldsamt mycket med oss in från olika delar, inte bara från våra två partier utan också från de andra ledamöterna och deras partier i en enligt mig fantastiskt bra diskussion oavsett vad slutsatserna sedan blev. Och, som sagt, och många experter och sekreterare gjorde mycket goda insatser i detta sammanhang. Bortsett från samtalet i , efter vilket vi inte längre fick vara med – och vi hade inte kunnat vara med i sista ändan – var slutsatserna från vår sida att man borde ha lagt in mer besparingar. Man skulle inte bara ha tagit skattesänkningar som balanserades med skattehöjningar. Man borde också ha haft en breddad bas. SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID Det fanns också andra detaljer i det hela. Men en väsentlig del var den rädsla som jag kände. När man tog bort den gamla schablonbeskattningen av bostadsinkomster – det blev en schabloninkomst på villor och småhus som togs upp till kapitalinkomstbeskattning, och sedan hade man avdragsrätten som en symmetrisk ansats vid sidan om – ersatte man den med en ren fastig- Jag var mycket rädd för att fastighetsskatten skulle tappa sin legiti- mitet, och det gjorde den. Det var till och med så att jag blev överkörd av mitt eget parti som ville ta bort fastighetsskatten. gjorde man det, vilket var helt fel. Det kan vi komma tillbaka till när det gäller framtiden. är där problemet ligger och inte i första hand i ränteavdragen. Sedan vann de borgerliga partierna valet . Det fanns förslag som det hade fattats beslut om av när det gällde de flesta delarna av skatte- När jag blev skatteminister var en av de första saker som jag fick göra att fullfölja en överenskommelse som hade med om att sänka livsmedelsmomsen från . När jag inte var lycklig över detta blev arg på mig. Men jag kunde inte sitta på en presskon- och säga att det som jag var emot lägger jag nu fram Det hoppas jag att han ursäktar mig, i alla fall i efterhand. Vi hade naturligtvis en hel del andra saker som behövde göras. budgetläge som höll på att bli bekymmersamt. exploderade budgetunderskottet, men jag ska inte gå in på detaljerna. alltså väldigt lite som man kunde göra på skatteområdet utan att finansiera det, oftast inom ramen för skatterna. Det var inte enbart så, men det var vad man kunde göra i alla fall. Vissa saker som fanns kvar efter skattereformen var sådant som jag menade att man var tvungen att göra något åt, nämligen att ta bort aktieomsättnings- Det var den sista delen av det gamla valpskatteresonemanget, som ni kanske kommer ihåg . En del andra delar hade försvunnit Förmögenhetsskatten skapade problem på flera sätt. Vi hade en progressiv förmögenhetsskatt med en högsta gräns på . Vi sänkte den, och vi tog till slut bort förmögenhetsskatten i tre steg. Sedan återinfördes den . När det gäller arvs- och gåvoskatten sänktes den högsta skattesatsen från Sedan har Socialdemokraterna gått vidare och dragit ned den till noll, vilket jag kan ha förståelse för. Men där hade man inte jobbat med den rena kapitalbeskattningen. Utredningarna gick inte in på detta, och det var ingenting som behandlades i samband med skattereformen. Inom ramen för det som kanske kan sägas vara skattereformen genomförde jag den räntefördelning och expansionsmedelsreform för handelsbolag och enskild firma som man hade börjat jobba på i . Det underlättade i företagssektorn. Bland annat såg man till att skogsinkomster kom fram, eftersom det inte blev en toppbeskattning för de trottoarbönder som det finns så många av här i . Jag tyckte att skattesatsen i grunden var för hög när det gäller Det var inte bara jag som tyckte det utan SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID Det ledde till att vi drog ned skattesatsen till och skulle dra ned den till . Detta reverserades delvis, och då fick vi den splittring som talade om. Men det är klart att med den debatt som vi har om hushållens skuldsättning kan man fundera på hur hög skattesatsen ska vara när det gäller kapitalinkomstbeskattningen. Jag tyckte också att det fanns anledning att ta det steg som man bör ta att skapa likställighet mellan det riskbärande egna kapitalet och det lånade kapitalet i bolagssektorn. Dubbelbeskattningen avskaffades också, men på ett sätt som skapade politiska problem. Den återinfördes också relativt snabbt. Man kan säga att det var kompletteringar till skattereformen som genomfördes . De grundläggande dragen var kvar. Men, som sagt, utvecklingen därefter har blivit sådan att det finns all anledning att diskutera framtiden. Min slutsats är att de gamla grundelementen i skattereformen, som och även och liksom andra som var involverade ska ha stor kredd för, bör återställas men sedan kompletteras med de ytterligare förändringar som behövs med anledning av att tiderna har förändrats . Ordföranden: tackar för dessa värdefulla inspel från . Enligt tidigare program skulle , tidigare ordförande i finansutskottet, vara med här. Men han har tyvärr fått lämna återbud av familjeskäl. I och med detta lämnar vi historien och tittar framåt. Skatter och tillväxt är temat för de följande två anförandena. , : Jag tackar för att jag har fått komma hit. Jag tänkte ta upp två aspekter på tillväxtfrågan, dels om en stor offentlig sektor och ett högt aggregerat skattetryck i sig har någon betydelse, dels vad det gör med det entreprenöriella ekosystemet. Då har det väldigt mycket att göra med skattestrukturen, som talade om . Några av er som har varit med ett tag minns kanske hur det var i . Vi hade alla bilden av att vi var ett av världens rikaste länder. var vi nere på 17:e plats enligt . hade enligt OECD-data precis högre bni per capita än vad hade. Sedan vände allting, inte bara beroende på att kronan släpptes fri utan på grund av alla positiva effekter som kom av avregleringarna av svensk ekonomi, av uppstramningen av alla system och av den väldigt stora förändringen. Det system som vi har har nästan inga likheter med det system som vi hade tidigare, skulle jag vilja säga, även om man gillar att säga att det är samma modell. Men det är det inte. Om man går igenom och tittar på hur systemen såg ut , när vi fortfarande hade reglerade kreditmarknader, valutaregleringar och så vidare, inser man att det är ett helt annat system. SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID en klunga på runt 6:e till 10:e plats, och vi ligger över nivå. har vi med dragit ifrån , och vi har också haft en helt annan förmåga att dra nytta av globaliseringen och de möj- ligheter som den ger. Har det någonting med skatte- och utgiftstrycket att göra? Ja, det är en stor skillnad där också. Skattekvoten var högre 1990. Jag har själv jobbat med fem bidrag i olika vetenskapliga tidskrifter, och skrivit en bok på svenska och en amerikansk bok om dessa saker, tillsammans med på slutet. När man går igenom detta och tittar på allting kommer man fram till att denna typ av neddragning av den offentliga sektorns aggregerade storlek har bidragit med kanske en halv till högre årlig tillväxttakt. Över denna långa period talar vi kanske om 20–högre bnp. Hade vi inte gjort dessa saker hade vi inte alls haft denna utveckling. mycket viktigt att ha det med sig när man funderar på om man kan höja Var kommer tillväxt från? Det handlar framför allt om att kunskap ger innovation som med hjälp av entreprenörskap och företagande skapar nya eller Man kan säga att jobben netto kommer framför allt i unga företag som växer. Det är vad denna forskning visar. Det är unga företag som växer, och det är där som den stora utvecklingen sker. Då måste man ha ett förmånligt entreprenöriellt ekosystem, som man numera kallar det, där detta kan växa. Det kräver många aktörer och kompe- tenser som samverkar. Det räcker inte med bara en entreprenör eller en före- tagare, utan pengarna måste nå fram till denna person, och det måste gå att rekrytera bra arbetskraft och det måste kanske komma in andra ägare. ningom kanske detta ska säljas vidare till ytterligare någon ägare. När det gäller sparandet är det i princip så att allt nettosparande i nästan hela västvärlden är av ett enda slag, nämligen sparande till ålderdomen. sparar pengar nu som ska investeras och växa för att vi sedan ska plocka ut dem i form av uppskjuten lön . Detta förvaltas av olika finansiella Då gäller det att ha ett system där dessa finansiella institutioner kanaliserar en betydande del av detta till unga, nya och växande företag och inte bara jagar existerande tillgångar. Det är mycket lättare att jaga existerande tillgångar än att försöka hitta dessa företag och kanske engagera sig i dem. är här som skattereglerna blir centrala. Det är en komplicerad bild jag visar från idé och innovation till att det blir ett stort företag. Det är alltså fem viktiga huvudkomponenter. entreprenörskap och nyckelpersoner som rekryteras och som kan rätt saker. Sedan måste pengarna nå fram till dessa. Det kräver investerare som så små- ningom går in och investerar i bolagen för att bolagen bara ska kunna växa med egna medel och kanske inte ens är i början av ett forsknings- Var kommer dessa pengar från? En del pengar kommer kanske från privat- personer och affärsänglar. Men mycket kommer från specialister, så kallade SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID kanske detta ska säljas vidare till en aktör på andrahandsmarknaden. Kapitalförvaltaren är då en som jobbar med OPM, other people´s money. Denna kapitalförvaltare måste då se att det är lämpligt att ge pengar till en specialist som hittar växande, unga, små och nya företag. Eller också säger man att det inte funkar utan att det är mycket enklare att gå in på aktiemarknaden eller att fortsätta köpa fastigheter. De gick ju upp , så det gör de säkert också. De som förvaltar kapital, spararna, förvaltar i normalfallet det åt oss och i praktiken till vår pension. Sedan finns det naturligtvis en del privatpersoner och annat sparande också. När det gäller skattereglerna var det i princip omöjligt. Den reala beskattningen av en företagare som hade en bra avkastning och rimlig skuldsättning var . , pappa , och flyttade från . har många av dem flyttat tillbaka. Jo, därför att det är förmånligt för ägare och grundare och för dem som har ett kapital. Det är förmånligt för sparande i allmänhet , vilket det inte var tidigare. Då var det hög inflation, och större delen av skatten som då var var bara inflationsbeskattning. Realt blev det alltså mycket dåligt. har vi infört system som gör det mycket lönsamt att spara i fondprodukter och i noterade värdepapper och via arbetsgivarens pensionssparande och förstås i bostäder, i och med att vi inte har någon fastighetsskatt. Att däremot gå in i riskfyllda bolag är en helt annan sak. De nyckelpersoner som måste rekryteras har en skattekil på . Skattesystemet är nu åter mycket progressivt, vilket det inte var förut. Låga inkomster, marginalskatter på maximalt och nästan hela de sociala avgifterna ger förmåner. Där uppe ger de inga förmåner alls. Och vi har ett mycket progressivt skattesystem. Om man ska bygga bolag måste alla dessa fem samverka. Då måste man kunna skriva vettiga och skatteeffektiva avtal, så att alla fem vill vara med och bygga bolaget. De nyckelpersoner som ska rekryteras har ett alternativ. Det kan vara ett bra jobb på , , eller något annat storbolag. Men om man lyckas bygga dessa bolag skapas det mycket stora ekonomiska värden. På ett skatteeffektivt sätt kan då grundare och kapitalförvaltare få ut det värde som skapas till låg eller ingen beskattning. sålde sitt bolag till Microsoft för 16 miljarder . Inte betalar han ett öre i skatt i för det, utan det finns redan ett upplägg – ett holdingbolag eller möjligen ett cypriotiskt bolag. Därför betalar man ingen skatt. Men forskningen visar att om man ska bygga fler bolag av detta slag måste man kunna dela med sig av ägandet redan i förväg. Varför ska någon annars gå med och göra detta och sedan bara göra grundare, kapitalförvaltare eller SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID affärsänglar rika och inte själv få vara med och dela på detta? Det är ju inte alls säkert att det blir någonting, och ofta blir det ingenting. Det är här som skattesystemet fallerar. Nyckelpersonerna och de som behöver vara med och bygga kan inte få en bra beskattning, utan det är bara så att säga kapitalförvaltarna och den som hade aktier från början som kan få det. Det tenderar ofta att leda till att man säljer av allt i ett tidigt skede. växer inte företaget vidare i . Det är tyvärr ofta så att Google eller Microsoft köper upp det billigt för att lägga ned det för att kunna döda en eventuell framtida konkurrent. Men i vill vi att alla dessa olika aktörer samverkar och bygger bolagen tillsammans, så att vi får unga växande företag i . måste man kunna göra upp i förväg om att om man lyckas skapa en stor kaka måste man redan från början kunna bestämma hur den ska delas, och alla som behövs för att bygga detta företag måste kunna få ta del av detta. Då sägs det att det handlar om omvandling av dessa arbetsinkomster, som skulle beskattas till kanske , till lågt beskattad kapitalinkomst. gör det inte. Först och främst skulle bolaget inte ha byggts upp. Om de andra, till exempel och , delar med sig av ägandet delar de med sig till någon som faktiskt kommer att betala kapitalvinstskatt De kommer aldrig att göra det. Det gör inte svenska pensionsförval- tare heller, eller för den delen de som redan har byggt upp en stor förmögen- De äger detta i ett holdingbolag – näringsbetingade aktier – och det fortsätter bara att växa. Med tanke på att vi dessutom har minskat incitamenten till att sprida för- mögenhetsfördelningen eller förmögenhetsuppbyggnaden i form av företags- förmögenheter till fler personer har vi inte heller någon arvsskatt i den andra änden, utan de som råkar födas i dessa familjer kan ograverat föra detta vidare till nästa generation. var det i stället en extrem beskattning. har det blivit så att det är svårt att skapa nya förmögenheter, det vill säga att det också är svårt att utmana de existerande förmögenhetsägarna och kapital- kan deras barn ärva detta ograverat. att detta är bra för tillväxten. Det är inte heller långsiktigt stabilt att göra på detta sätt politiskt. Detta måste vi rätta till, så att alla kan vara med och dela dessa värden. kommer många fler värden att byggas upp. Det är inte så att det är brist på Finansiellt kapital söker sig dock inte till den sektor där det handlar om att bygga det nya, eftersom de inte kan sluta vettiga och effektiva avtal med dem som faktiskt ska bygga detta åt dem. De kan inte bygga, utan de kommer att gå in med pengar. En svensk uppfattning verkar vara att det bara är finansiella investerare som tar risk, inte de andra. Den största risken tar den som hoppar av ett säkert jobb med ITP-plan och så vidare i ett storföretag och går in i det lilla nya företaget med en möjlighet att tjäna mycket, men med risken att det inte blir någonting efter fem, sex eller mycket hårt arbete. Det är inte den som sitter på ett SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID stort pensionsbolag och bestämmer sig för att allokera pengar till olika delar som tar den största risken. Detta gör att lovande idéer inte når sin potential, eller också försvinner de utomlands. Detta behöver rättas till, och det handlar omatt våga tänka på strukturen och inte bara på nivån. , LO: Jag tackar för inbjudan. Jag är LO-ekonom, och jag ska också tala om skatter och tillväxt. Jag ska tala om tre saker. Först ska jag tala om sambandet mellan skattekvot och tillväxt. Sedan ska jag framför allt tala om en idé som jag har talat om ett antal gånger och som handlar om att växla skatt från arbete till kapital. Slutligen ska jag också ge några vilda förslag, och det är mina egna privata förslag. Jag ska börja med att tala om en metastudie som kom där man helt enkelt har sammanställt vad andra som har studerat området har kommit fram till. Sedan drar man en slutsats utifrån detta. Man har sammanställt ett fyrtiotal studier på området om samband mellan skatter och tillväxt. Man kom föga förvånande fram till att det inte finns något signifikant samband mellan skattenivå och tillväxt på ett övergripande plan. Däremot kan skatter som är snedvridande i kombination med en finanspolitik som är improduktiv sänka tillväxten. På samma sätt kan skattehöjningar som görs på icke snedvridande områden som används till bra saker vara produktiva. Med detta som utgångspunkt kan man fråga sig: Är det svenska skattesystemet välbalanserat givet detta? Mitt svar är då nej. Jag ska ge några exempel. Det är alltid bra att jämföra med andra länder. Här har jag tittat på hur mycket av de svenska skatterna som kommer från fastigheter och jämfört med EU-15- länder och med . Ni ser att kommer nästan längst ned bland de här länderna. Vi är ett av de länder som tar in absolut minst andel via fastigheter. Det är inte bara privata fastigheter utan även kommersiella fastigheter och stämpelskatt som jag tror ryms här. Detta är andelen av den totala skatten. Det betyder att tar man in en låg andel av sina skatter från fastigheter måste man ta in en högre andel via någonting annat, till exempel arbete. Det är knappast någon bra balans. Ett annat exempel, som ni är väl medvetna om, är hur starka skatteincitament det finns för att äga sin bostad i . På bilden jag nu visar kan ni se sammanställning av vilka länder som har starkast skatteincitament att äga sin bostad. Det handlar delvis om fastighetsskatt såklart, men det handlar också om ränteavdragen. och har absolut starkast skatteincitament. Då ska man veta att i princip alla länder i EU har skruvat ned eller håller på att skruva ned sina skatteincitament, inklusive , och . har avskaffat dem. Man ska veta att en gång kommer om . Där står det med stora bokstäver att vi måste göra någonting åt SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID skatteincitamenten, och gör vi inget åt det. Det får naturligtvis konse- kvenser när det gäller bostadspriser och hushållens skuldsättning. Låt mig nämna ett tredje exempel som också var inne på. det som står här på bilden, vilket är mycket tillspetsat men som det ligger Det står: I är det billigt att vara rik men dyrt att arbeta. har alltså ingen arvsskatt i . Det normala är att ha en arvsskatt. tre EU-länder har en arvsskatt. Även liberala ekonomier som och har en arvskatt. Däremot har vi världens högsta marginalskatt Jag tror att vi gick om . heller en bra balans. Det skickar fel signaler både på ett moraliskt plan och för hur man beter sig. Förslaget är helt enkelt: Varför inte växla, alltså sänka skatten på arbete och höja skatten på kapital? Jag ska presentera två argument för varför det skulle vara tillväxtfrämjande att göra så. Det första argumentet är finansiell stabilitet. Vi vet alla, mer än de flesta andra länder, hur farligt det är för en ekonomi om man skapar finansiell Den kris som vi hade fick naturligtvis dramatiska kon- sekvenser, inte minst för arbetsmarknaden där stora grupper slogs ut perma- Vi har alltså all anledning att försöka undvika en finansiell kris. att till exempel skruva åt skatteincitamenten för att äga sin bostad kan man Jag vill uppmärksamma inte minst ledamöter på den här bilden som presenterade för någon vecka sedan. Det är inte någon offi- ciell produkt men den kommer från ekonomer och är någon typ av indikator på den finansiella risknivån i . Det handlar mycket om hur utvecklingen av hushållens skulder och bostadspriserna ser ut. indikatorn är nu risknivån i samma som innan finanskrisen och till och med något högre än innan krisen . Jag tror att man ska ta detta på stort allvar, och man kan konstatera att skattereglerna driver upp den här risknivån. Det andra argumentet för att växla skatt från arbete till kapital är att det kan vara gynnsamt för att minska klyftor. Klyftor kan faktiskt vara mycket nega- tiva för tillväxten. Jag tror att ni säkert har hört talas om att fortfarande har ganska små klyftor jämfört med många andra länder, men vi har gått från att för 30 år sedan vara landet med minst klyftor till att vara ett mer mediokert land i den De andra nordiska länderna har mindre klyftor än vad Här på bilden visar strecket var vi var , och pilen visar Ökningen är alltså större i än i alla andra länder. visar efter disponibel inkomst, alltså det gängse måttet för att mäta SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID Drivande bakom den här utvecklingen har faktiskt inte så mycket varit ökade skillnader i arbetsinkomster – det har påverkat marginalen – utan framför allt handlar det om kapitalinkomster och också mindre utjämnande skatter, och förstås också transfereringar. Detta har effekter. har försökt göra en uppskattning av på vilket sätt de ökade klyftorna påverkar tillväxten. På bilden jag visar nu ser ni staplar för hur bnp per capita har utvecklats i olika länder. kommer som fjärde land, så vi har haft en bra utveckling av bnp per capita . Den delen nedanför visar hur mycket lägre tillväxten är på grund av att klyftorna har ökat. uppskattning, vilket är en mycket grov uppskattning men ändå en indikation på vilka proportioner vi pratar om, är att svensk bnp per capita skulle vara högre om klyftorna inte hade ökat. Det finns ett samband mellan ökade klyftor och minskad tillväxt. Även där finns alltså anledning att agera med skatteförändringar. Jag kan nämna lite grann om vilka mekanismer vi talar om när det gäller sambandet mellan ökade klyftor och minskad tillväxt. Här på bilden finns några möjliga kopplingar. När klyftorna ökar tenderar begåvning att hållas tillbaka. Om man ska hårdra det tenderar arbetarklassens begåvningar att inte komma till sin rätt. Jag tror det finns en berömd valaffisch där det står: Begåvad men fattig. Ni känner säkert igen det. Det där riskerar att hända igen. Vi använder inte vår begåvningsreserv i inte minst arbetarklassen när klyftorna ökar. Andra mekanismer som har samband med ökade klyftor och minskad tillväxt är ökad ohälsa. Folk slits ut . En tredje mekanism, som vi ser extremt tydligt för tillfället, är att ökade klyftor driver fram korkad politik. Ökade klyftor driver fram brexit och protektionism, och det är negativt för den ekonomiska utvecklingen. Ökade klyftor innebär också problemet att efterfrågan kan minska därför att mer normala löntagargrupper tenderar att konsumera sina ökade inkomster medan de som redan har det gott ställt inte konsumerar i samma utsträckning. En annan kanal mellan ökade klyftor och problemför tillväxten är att det driver fram finansiell instabilitet. Vi såg detta i där man i princip inte har haft en reallöneutveckling för breda löntagargrupper . De har kompenserat genom att låna så att man ska kunna hålla levnadsstandarden uppe. Det var några av mekanismerna. kommer jag till slutbilden. Den visar några vilda förslag, och vi får ta dem för vad de är. Detta är inte någon officiell LO-policy på något sätt, men jag tycker ändå att det kan vara saker man kan fundera på när det gäller skatteväxling från arbete till kapital. Varför inte införa arvsskatten igen och använda den till att avskaffa värnskatten? Det är ungefär samma proportioner och sannolikt ungefär samma intäkter vi kan tänka oss. Arvsskatten har små snedvridande effekter. Värnskatten har ganska stora snedvridande effekter. SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID Varför inte införa en bankskatt? Den kan kanske till och med vara mer omfattande än den som föreslås nu i utredningen som presenterades . Den utredningen handlar om bankskatt bara på lönedelen. Varför inte också låta vinstdelen omfattas? Det kan bli en relativt omfattande slant som kan finansiera ett höjt grundavdrag.