rfr · H40WRFR11 · 2017-01-01 00:00:00 — Sedan har vi favoritskatten nummer ett bland ekonomer, även för mig, och det är fastighetsskatten. Men jag skulle också vilja se stramare ränteavdrag och en avtrappning på det sätt som sker i många andra europeiska länder. Detta kan summeras till en ganska ordentlig summa, och de pengarna kan användas till att pressa ned kommunalskatterna. har aldrig haft så höga kommunalskatter som vi har . Summa summarum: Det finns inget uppenbart samband mellan skattekvot och tillväxt. Det handlar om vilka skatter man har och vad man gör med pengarna. Jag har pekat på att finansiell instabilitet kan orsaka problem för tillväxten, jag har pratat om att klyftor är negativt för tillväxten och jag har avslutat med att ge er några pigga idéer. Det var det hela. Ordföranden: , , för det inspelet! Vi har kommit fram till en första paus. Vi kommer att återsamlas . Ordföranden: fortsätter med vårt program och har fokus mot framtiden. är temat likformig eller optimal beskattning. , : Tack för inbjudan. Det är en stor ära att få komma hit och prata om skatter. Ämnet som föll på mig var Likformig eller optimal beskattning, och jag tänkta prata om det lite mer principiellt. Det finns två olika vägskäl. Ska man välja ett likformigt skattesystem eller ett system med optimal beskattning? Min presentation handlar mer om principer, hur man ska tänka och vad man egentligen menar. Vad menar man egentligen med likformigt eller optimalt skattesystem? Likformigt skattesystem kallas också ibland för neutralt. I det systemet ska allt beskattas lika i så stor utsträckning som möjligt. Som vi har hört här tidigare var det ju det som var mantrat i århundradets skattereform. Allt skulle beskattas med . Den stora fördelen med det är att det då inte finns så mycket incitament till att försöka omvandla inkomst från en grupp till en annan. Allt beskattas lika. Den andra principen vid utformning av ett skattesystem är att använda optimal beskattning. I korthet handlar optimal beskattning om att man ska beskatta de skattebaser som inte är så rörliga högre än de som är rörliga. Man ska ha olika skattesatser beroende på hur känslig skattebasen är. SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID Eftersom kapital är mer lättrörligt ska det vara en lägre skattesats på kapital än på arbetskraft. Olika typer av arbetskraft är mer eller mindre rörliga. Enligt den optimala beskattningen differentieras skattesatserna. Båda principerna handlar egentligen om att utforma ett skattesystem som har så små samhällsekonomiska kostnader som möjligt och att det ska vara effektivt. Sedan kan man diskutera om skattesystemet ska ha som mål att vara så effektivt som möjligt. Men de flesta ekonomer håller nog med om att det är viktigt att ha ett effektivt skattesystem, speciellt i eftersom vi har höga skatter i ett internationellt perspektiv. Vi behöver ett effektivt skattesystem. Frågan är då: Ska vi välja ett likformigt skattesystem där allt beskattas lika, eller ska vi gå mer mot en optimal beskattning med mera differentierade skattesatser? Som jag sa innan är poängen med likformig beskattning att man inte vill störa individers beslut. Man vill inte att skatter ska vara det som avgör vad man väljer att göra, om man väljer att bli egenföretagare, att bli anställd, att bli läkare eller att bli fritidspedagog. Problemet med likformig beskattning är till att börja med att allt inte kan beskattas lika. Det som inte kan beskattas är fritid. Det första problemet som man stöter på vid likformig beskattning är hur man ska hantera fritid. Beskattas arbete, men inte fritid har det redan där blivit en snedvridning som gör att vi vill ha mer fritid än arbete, eftersom skatten är hög på arbete. Det är en fråga hur man ska hantera detta. En annan fråga är vad som menas med likformighet eller neutralitet. Likformigt med avseende på vad? Ska det vara neutralt eller likformigt över tiden, så att en individ har samma skattebörda under hela livet oavsett hur man väljer att konsumera och spara? En individ som väljer att konsumera för hela sin inkomst behandlas lika som den som väljer att spara en del av sin inkomst för att konsumera för den . Det är bra med ett system som är neutralt som inte snedvrider när vi konsumerar. I dagens system beskattas sparande två gånger, så det är inte neutralt över livscykeln, utan det uppmuntrar till konsumtion . Det är kanske viktigt att systemet är neutralt över livscykeln. En annan typ av neutralitet – som vi kanske bäst känner igen – är att det ska vara neutralt mellan olika intäktskällor. Oavsett hur pengarna tjänas ska de beskattas lika. Kapitalinkomst och arbetsinkomst ska beskattas lika. Det ska alltså vara neutralt mellan olika intäktskällor. Det var det som låg bakom reformen 1990/91. När man pratar om neutralitet är det ofta detta som man menar. Men så behöver inte vara fallet. var inne på detta med risktagande. Vi har ett skattesystem som har lägre skatt på passivt ägande än på aktivt ägande. Skattesystemet är alltså inte neutralt sett till risktagande. Är det någonting som man ska ta med i beräkningen? Ska systemet vara neutralt baserat på risk? Sedan finns det inhemska aspekter som man kan tänka på när man pratar om neutralitet. Vad menar man egentligen och vad vill man uppnå? SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID Man kan konstatera att det har hänt väldigt mycket /91. nu i en mycket mer global värld och måste kanske titta mer på omvärlden och vad som händer där. När det gäller internationella aspekter finns det olika typer av neutralitet, till exempel kapitalexportneutralitet och kapitalimportneutralitet. investeringar, oavsett vem som investerar i ett land, beskattas lika? alla i betala samma skatt, oavsett om man investerar i , i Där kan man också välja olika system. Olika skattesystem får olika effekter, och vad är det som är viktigast? det att investeringar inte snedvrids? Eller är det viktigare att sparandet inte Ägarneutralitet är en annan typ av neutralitet. Mer och mer forskning visar att vem som äger tillgångar spelar roll. Då ska kanske skattesystemet vara neutralt till ägandestruktur. Om man vill ha ett verkligt neutralt system med samma skattesats i en internationell kontext kanske det inte ska spela någon roll om man är ett svenskt företag eller ett engelskt företag som väljer att göra en investering i Då får vi ett marknadsneutralt skattesystem som inte snedvrider var företaget förlägger sin verksamhet och sina investeringar. Detta är vi långt Min poäng med neutralitet och likformighet är ju att det inte är helt uppen- bart vad man egentligen vill uppnå med neutralitet. Det som vi ville uppnå 1990/91 kanske är relevant . När vi har så höga skatter som vi har i , eftersom vi har valt att ha en stor offentlig sektor, blir det svårt att ha samma skattesats på kapital som på arbetsinkomst, eftersom kapital är mycket mer rörligt. Det är väl det som har föranlett att vi har ett dualt skattesystem då vi får den här spännvidden mellan beskattning av arbetskraft och kapital. var inne på alla 600 avsteg /skattereform. dessa avsteg – långt ifrån alla – har ju varit ett steg mot optimal beskattning. Man har differentierat för att göra skattesystemet mer effektivt. Vi har en hög skattekil på att utföra tjänsterna på marknaden jämfört med om de utförs svart. Om man minskar den skattekilen får man också ett effektivare skattesystem. Jag kan tänka mig att man kan motivera och utifrån optimal Det är likadant med jobbskatteavdraget i teorin. skatteavdraget skulle kanske inte kunna motiveras utifrån optimal beskattning. Men ett jobbskatteavdrag är ett sätt att få lågproduktiva individer in i arbete, och det gör systemet mer effektivt. Det finns en väldigt stor skattekil mellan att stå utanför och innanför arbetskraften. Sänkt bolagsskatt är också ett tecken på en optimal beskattning som blir Vi har infört en expertskatt för att kunna attrahera utländska arbets- Det är också ett tecken på att skatterna är för höga. För att man ska kunna konkurrera om utländska experter måste de ha lägre skatt. SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID Det har genomförts många andra skattereformer /91. Det har skett flera avsteg som inte kan motiveras av optimal beskattning. Det gäller till exempel fastighetsskatten. Alla ekonomer är rörande överens om att det är en bra skatt. Det är förbryllande att , som är ett högskatteland, inte har någon fastighetsskatt. Momsen är differentierad. Det är en stor andel som inte inkluderas i momsskattebasen. Internationellt finns det också mycket som tyder på att det blir fler och fler avsteg, patentboxar, för att attrahera de mest mobila intäkterna. Just nu sker det ett skifte mot mer optimal beskattning. På grund av skattekonkurrens blir det svårare att avvika från andra länder. Optimal beskattning har som mål att minimera de samhällsekonomiska kostnaderna. Det har gjorts många studier inom optimal beskattning. De är väldigt häftiga och sofistikerade med mycket matematik, och det gillar vi nationalekonomer. Det finns en uppsjö av studier inom optimal beskattning som är mer eller mindre komplicerade. Men kontentan handlar i slutändan om elasticiteter. Hur känsliga är skattebaser? De skattebaser som är känsliga har en lägre skattesats än dem som är mindre känsliga. Fastigheter flyttar inte på sig. De klarar av en högre skattesats än rörliga kapitalinkomster såsom till exempel bolagsskatten. Skattekonkurrensen har gjort att det har blivit ett skifte till mer optimal beskattning. Om man ska ha ett renodlat optimalt skattesystem enligt teorin ska skatten baseras på olika skattebasers elasticitet, vilket innebär att vi ska ha ett differentierat skattesystem. I praktiken är det omöjligt att införa. Det leder till väldigt många komplikationer. Det blir till exempel administrativt väldigt kostsamt. Det är svårt att utforma eftersom vi måste känna till elasticiteterna. Så fort de ändras måste skattesatsen ändras. Det öppnar också upp för att intressegrupper försöker att motivera avsteg för att man själv ska få en lägre skattesats än andra. Det ökar också spännvidden mellan olika skattebaser. Ett renodlat optimalt inkomstskattesystem är alltså inte att rekommendera. Angående dessa två olika principer säger skatteforskningen att det som gällde 1991 gäller fortfarande. Man ska ha breda skattebaser, låga skattesatser och ett enkelt skattesystem. Likformig beskattning har många fördelar. enkelt och transparent och man undviker gränsdragningsproblem. Principen gäller nog lika väl som den gällde 1991, men med den lilla akilleshälen: Vad menar man egentligen med neutralitet? Den ökade internationella konkurrensen har gjort att man måste ta hänsyn även till andra länders skattesystem i mycket större uträckning än vad vi gjorde 1990/91 när vi levde i en liten i princip sluten ekonomi. Vi var inte ens med i EU. Vi måste se mycket mera på vad som händer utomlands. Det kan också föreligga allvarliga externaliteter, det vill säga att den ekonomiska aktiviteten leder till negativa effekter, till exempel miljöeffekter och alkoholkonsumtion. Men det kan också leda till positiva effekter såsom entreprenörskap och annat. SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID Om det finns stora samhälleliga värden är det ett motiv för att avvika från Slutsatsen från skatteforskningen är att ett neutralt skattesystem och neutralitet med hänsyn till internationella aspekter och konkurrens är att Om det förekommer externaliteter som är tillräckligt stora bör man avvika från neutraliteten. En annan sak som man också måste ta hänsyn till och som har med den internationella konkurrensen att göra är ju incidensen av en skatt, det vill säga vem som i slutändan betalar skatten. Har vi en hög bolagsskatt vet vi att det inte är aktieägarna som får betala den skatten därför att de är så rörliga. En bolagsskatt kommer i slutändan att hamna på arbetstagarna som en skatt på arbete, eftersom företagen flyttar ut. Då säger forskningen att det är bättre att beskatta den basen direkt än att göra det indirekt via bolagsskatten. Det är mycket svårare att utforma ett neutralt skattesystem. lar inte bara om att det ska se likadant ut på papperet. Det handlar också om på vilka aktörer som skatten faller ut. Sedan kan man bara konstatera att det just nu förs diskussioner runt om i världen om ganska radikala skattereformer. Framför allt Trumps skatteförslag i innebär en ganska kraftig protektionistisk skattebas. Även i andra länder sker det ett skifte mot mer konsumtionsbaserade skattesatser. Min poäng är att om man skulle få till ett brett skattesystem tror jag inte att det räcker med att backa /91. Vi lever i en helt annan värld och det händer väldigt mycket, vilket i sig talar för att vi ska börja titta på detta och göra någonting. , : Det var trevligt att höra . med om allting. Först vill jag göra en personlig reflektion kring detta med skatter. har jag jobbat i rätt många olika länder och betalat skatt i bland annat , , och . Inte minst i gäller det som vi hade det då folk samlade på kassar och kappsäckar med kvitton. Alla luncher och allting är avdragsgilla. Det är ett absurt slöseri med resurser. och andra har pratat om den breda utmaningen när det gäller skatte- Det är ett samspel mellan rättvisa, transparens och effektivitet i utformningen för att finansiera offentlig sektor. Jag ska prata om punktskatter Jag vill ta upp ytterligare en aspekt. Vi ekonomer pratar ofta om det opti- Vi har våra matematiska modeller och ett slags ingenjörsmässig approach inför vad som är ett optimalt skattesystem som balanserar likformig- het, rättvisa och effektivitet. Men det finns ett annat sätt att se på skattesystemet. budgetproppen om koldioxidskatter och annat. Det är hundratals sidor med små förslag om dataservrar, fiskebåtar, som ska särbehandlas. SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID Det andra sättet att se på skatter är att det är en politisk kamp där olika lobbyister försöker att främja sina egna intressen. Dessa två saker samverkar väl också på sitt sätt. Åter till miljön. Det råkar vara så att om man har externa effekter, som nämnde, är det bra att beskatta dem. Då kan det också ge ett litet bidrag till skattesystemet. Just för tillfället lever vi vid en speciell historisk tidpunkt där vi står inför gigantiska utmaningar. Det är kanske ett område som skatteutskottet inte nödvändigtvis är experter på, men just nu står vi inför en global utmaning av sällan skådat slag. Skatteintäkter från miljösidan kan då vara ganska relevanta. Korallrev är väldigt vackra. Det gäller att passa på att se dem snabbt. Redan vid 1½ graders uppvärmning kommer de i princip att försvinna. Att vi skulle hålla oss under 1½ graders uppvärmning är väldigt osannolikt, som ni vet. Ni har sett många spindelsvävsdiagram här. Vi ligger alltid på den översta kurvan medan vi borde vara på den understa. Det är svårt att ta sig dit. Vad som ska hända under de närmaste decennierna är att vi helt ska omforma elsystemet, transportsystemet, bebyggelsen. Kanske ska vi elektrifiera allt, basera allting på förnybar energi, effektivisera alla industriella processer, minska användningen av sådana produkter som inte går att tillverka utan koldioxid, plast och aluminium. Kanske ska vi göra en del andra förändringar i vår konsumtion som somliga gläder sig åt och som andra betraktar som makabra. Det är stora utmaningar. tänkte jag ställa en fråga till er: Blir ni glada när ni läser i eller i Svenskan att oljepriset har fallit, eller blir ni ledsna? Folk brukar svara lite olika. De som är arga och ledsna tänker på att det förstör eftersom man just har tänkt att installera solceller, men kommer det inte att vara lönsamt längre. Man ser framför sig att allt med effektivitet och förnybar energi går åt pepparn. Å andra sidan finns det faktiskt starka skäl att vara glad. Detfinns en Supply side-rörelse som säger att klimatfrågan egentligen är en fråga om att låta bli att exploatera kolreserver. Man bör låta dem vara kvar i marken och stänga gruvor. har ju sett hur svårt eller lätt det är att stänga gruvor utomlands, och har också debatterat frågan. Det är i alla fall lättare om gruvorna inte är värda särskilt mycket. Det finns naturligtvis ett svar på detta. Vi vill ha höga priser för konsumtionen och låga priser och vinster för de fossila producenterna. Detta är ett unikt bra tillfälle för en miljöskatt, till exempel på koldioxid, metan och kväveoxid. Sedan finns det många detaljer. Det ska helst genomföras internationellt, och det är svårt att få till. Många av mina studenter, kollegor och andra säger att det här med miljöskatter inte är någon idé. Den översta bilden till vänster säger att det inte är SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID någon idé för det har ingen effekt. Man kan tänka på svensk alkoholbeskatt- Man kan beskatta jättemycket, men det har en begränsad effekt. fungerar kommer det inte att ge några skatteintäkter, och då kan vi inte ha det till någon skatteväxling. Bilden till höger förmedlar ganska bra vad som händer. Vi har ju en av världens högsta svavelskatter. Följaktligen är det inga svavelutsläpp i . Vi har reducerat våra svavelutsläpp , och det är jättebra. Det var ett angeläget problem, och är vi av med svavlet. Men det blir ju ingen skattebas. Det är mycket som talar för att använd- ningen av koldioxid under några decennier kommer att se ut mera som den Det krävs en ganska hög skattesats. Det kommer att ta tid att helt sluta att använda fossila bränslen. Under några decennier kommer man att få Sedan finns det de som oroar sig för att det inte blir några skatte- intäkter från fossilt bränsle. Tax base erosion, kallas ju detta. Jag vill säga: får vi återgå till att beskatta vanligt arbete och kapital. lång sikt är ju detta den naturliga skattebasen. Men vi har några decennier där skatt på fossila bränslen kommer att vara en bra skatt, och det är intressant. Det öppnar upp för möjligheter. Om man anlägger ett miljöperspektiv på detta är det viktiga att det finns ett pris, att det kostar att förorena. Vårt beteende påverkas mycket av priserna. Sedan är det inte alltid optimalt att det utgör en skatt. Det finns olika sätt att Man kan till exempel skapa äganderätter, och det gör vi skapade inte världen med något slags äganderätt till 88 mega- Det hittade vi på ganska . Vi håller på att skapa rättigheter till svenskt fiske, men vi ger bort dem Det var inte givet att vi skulle det. Vi hade kunnat auktionera ut dem. Jag kan ta upp fler exempel . Många tycker att man borde ha utsläppskvoter i stället för koldioxidskatter. Det är lite olika i olika länder. På sina håll rasar det debatter. Jag har deltagit i debatter där folk har slagits och skrikit åt varandra att det är bättre med antingen koldioxidskatt eller utsläppsrätter. Om man auktionerar ut utsläppsrätter blir det väldigt lika en koldioxidskatt. Man kan också ha avgifter som återbetalas till en snävare grupp. för kväveoxider i . Ursprungligen inbringade kväveoxiderna bortemot är det lite mindre eftersom systemet har varit framgångsrikt. Men dessa pengar går inte till statskassan utan de återbetalas till industrin. är tack vare det systemet som så extremt höga kväveavgifter är politiskt möj- liga att genomföra. I det fallet är det ur miljösynpunkt mycket viktigare att ha en hög avgift än att ha en skatteintäkt. Det kan i vissa lägen – det är lite sådant nördigt som jag arbetar med – vara bra att fundera på när det är bättre att ha en återbetald avgift och när det är bättre att ha utsläppsrätter. Man kan också ha skatter som bidrar Antingen kan de bidra mycket, som koldioxidskatten kommer SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID att göra, eller mycket lite och tillfälligt som svavelskatten eller skatten på bly i bensin gjorde. har en helt unikt hög koldioxidskatt. Om man gjorde den skalenlig skulle skillnaden inte märkas i alla andra länder, utan de skulle då i stort sett ha ingenting, och skulle ha en hög koldioxidskatt. Jag får bra betalt för mina föreläsningar i , och folk häpnar. Allt jag gör är egentligen att berätta att detta har hänt i och att finns kvar. Folk tror att jag har räknat fel när jag har översatt kronor per liter till dollar per gallon. Men det har jag ju inte alls, utan det är verkligen så här dyrt i . är ni som är här en speciell grupp, för ni vaknade för att gå till skatteutskottets möte. Men jag brukar annars fråga svensk publik när jag talar om detta: Hur har ni tänkt på koldioxidskatten ? Det visar sig ofta att publiken inte alls har tänkt på den. Men i är det annorlunda. Jag har haft glädjen att tala i kongressen inför olika senatorer och kongressledamöter när jag jobbade åt en amerikansk miljöorganisation. Vi tog fram en modell över vad en koldioxidskatt skulle ge till budgeten i . Vi vågade aldrig gå längre än till 5 eller högst per ton. Jag visade modellen för kongressledamoten i fråga och hans stab. De sa: Oj, vad mycket pengar! And it´s good for the environment! Ja, det är bra. Men sedan sa de att det vore politiskt omöjligt att genomföra något sådant. Jag sa lite artigt: Ja, så är det säkert. Men jag kommer från ett litet land där vi har en skatt på per ton, och ingen har märkt det. Det är inte så att folk vaknar och är deprimerade på grund av koldioxidskatten. Man funderar i stället på var man har sin pojkvän eller flickvän, var man får en bra espresso och så vidare. Livet går vidare. Vi eldar inte med olja längre, och sedan går livet vidare. Man anpassar sig. Politiskt var denna skatt populär, för den bidrog till en skattereform där de som inte tycker om höga skatter blev av med förmögenhetsskatt, arvsskatt, progressivitet i inkomstskatt och många andra saker. De tyckte kanske inte att en koldioxidskatt var så rolig, men man bedömer en helhet. Man gör inte stora reformer av beskattning så ofta, för de är komplicerade. Jag tror att det är viktigt att tänka igenom att de är ett tillfälle att se på helheten. Mina kollegor i IPCC älskar att göra världskartor, som en sådan jag visar här, där de färgar in allt fler länder där koldioxiden är prissatt. Det skapar något slags känsla av framsteg. Men de flesta länder har som sagt ett pris på ett par dollar per ton. har växelkursen ändrat sig, och med nuvarande växelkurs är den svenska koldioxidskatten per ton. För att göra avtryck, för att ha någon effekt och för att faktiskt bidra till en fossilfri värld behövs en koldioxidskatt på ungefär svensk nivå. Det andra bidrar inte mycket. När det gäller effekten av svensk koldioxidskatt har vi inte överraskande haft en viss decoupling. Koldioxidutsläppen har minskat något som bnp har vuxit. Det är inte så konstigt. I viss mån har en sådan process skett i många länder, men det har gått mycket längre och snabbare i än i andra jämförbara . Mycket av detta är välkänt. Vi har till exempel byggt ut fjärrvärmen, som i sig är ett effektivt sätt att värma sig. Vi gör av med SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID mycket mindre energi i per kvadratmeter än vad man gör i långt varmare och mildare länder i södra . Vi brukade elda systemet med olja, och eldar vi det med ved, som kallas för biomassa för att det låter lite finare, restvärme och annat. Just när det gäller bensin har hela i princip liknande system. är unikt när det gäller att ha hög beskattning av inte riktigt allt, men i alla fall av det som gäller uppvärmning och transport. Men hela , och några länder till har hög beskattning på transportanvändning av fossila Konstigt nog är det just i de länder som har högst beskattning och dyrast bensin som man använder minst per capita. De som inte gillar national- ekonomi tycker att vi pratar en massa trams, och det händer kanske att en del ekonomer gör det. Men på vissa basala nivåer fungerar nationalekonomi jätte- bra: Om någonting är dyrt använder folk mindre av det, både företagare och Det är inte alls svårt. Här på bilden ser ni några länder med högt