rfr · H40WRFR7 · 2017-01-01 00:00:00 — I propositionen som föregick riksdagsbeslutet konstaterade regeringen att det pelagiska systemet kan ge möjlighet till handel med de upplåtna fiskerättig- heterna. Handel kan ske endast mellan yrkesfiskare. Regeringen menade att det knappast finns något skyddsintresse för uppgifter till myndigheten om själva överlåtelsen. Parterna ska dock inte vara skyldiga att till myndigheten redovisa priset vid en överlåtelse, och någon annan uppgift av betydelse som kan vara ägnad att sekretessbeläggas i detta sammanhang kan inte heller sägas finnas.83 har i sin utvärdering konstaterat att priserna på fiskerättigheter fungerar som en viktig signal både för den enskilde fiskaren och för den fiskeförvaltande myndigheten. Om priserna är höga ges fiskare med dålig lönsamhet ett incitament för att sälja sina fiskerättigheter till fiskare som är beredda att betala högst pris för rättigheterna. Eftersom målet med denna typ av system är att minska överkapaciteten har fiskeförvaltande myn- dighet ett intresse av höga priser. Om priset är högt indikerar detta att yrkes- fiskaren räknar med god lönsamhet i det framtida fisket och därmed också med att fiskeförvaltningen kommer att leda till livskraftiga framtida fiskbestånd. konstaterar att fiskeförvaltaren därmed har ett starkt in- tresse av att övervaka prisbildningen, eftersom priset signalerar vilket förtro- ende som fiskaren har för fiskeförvaltningen. konstaterar att det i det pelagiska systemet inte finns med några krav på att priset ska re- dovisas: Det innebär att även om de samlade intäkterna och/eller kostnaderna från årets handel med rättigheter i princip ska räknas med när fiskare deklarerar är det i praktiken omöjligt att avgöra i efterhand till vilket pris en viss rät- tighet faktiskt handlats. […] Med tanke på att priset är helt centralt som informationskälla, både för den förvaltande myndigheten och för de fiskare som överväger att handla med fiskerättigheter, är det anmärkningsvärt att denna potentiella informationskälla inte utnyttjades bättre.84 I denna uppföljning har HaV betonat att man inte har några uppgifter när det gäller betalningar och priser på fiskerättigheterna. HaV konstaterar att man inte har den formella möjligheten att begära in prisuppgifterna och därför inte kan uttala sig om hur stora ersättningar som utgår från mottagaren till överlå- taren. För permanenta överlåtelser av fiskerättigheter kan det enligt HaV antas handla om ”förhållandevis stora summor”. Flera av de intervjuade aktörerna betonar att vilka belopp som betalas för fiskerättigheterna är en företagshemlighet. SPF konstaterar att priset på fiske- rättigheterna sätts på en fri marknad. SPF har inga uppgifter om betalningarna för fiskerättigheterna – det är en affär mellan säljaren och köparen, där produ- centorganisationen inte är inblandad. Även SFPO konstaterar att försäljning och köp av fiskerättigheter är vanliga affärstransaktioner. 2008/09:169. 84Havsmiljöinstitutet (2015). 5 ÖVERLÅTELSER AV FISKERÄTTIGHETER OCH FISKEMÖJLIGHETER Flertalet intervjuade aktörer menar att de överlåtbara fiskerättigheterna i det pelagiska systemet är mycket dyra. En av de intervjuade yrkesfiskarna uppger att riktmärke för hur priserna på rättigheterna sätts kan vara en faktor 10, dvs. om ett fartyg genererar kan fiskerättigheten värderas Ersättningsnivåerna verkar inte påverkas av hur lång tid av rättigheten som återstår eftersom alla räknar med att det pelagiska sy- stemet ska fortsätta även efter 2019. Den senaste fiskerättigheten uppges ha sålts för ca 79,9 miljoner kronor.85 SPF har i en kommentar framfört att man inte tror att någon sådan försäljning har förekommit eller att det angivna be- loppet är korrekt. Det kan enligt SPF i stället handla om ett företag som har sålt sin verksamhet och fartyg m.m. I uppföljningen har det också pekats på att betalning kan utgå vid tillfälliga En yrkesfiskare i uppger att det är dyrt att köpa tillfälliga fiskemöjligheter för det innevarande året – inte minst för småskaliga fiskare. Forskare vid har uppmärksammat att det pelagiska syste- met innebär att på personnivå ställs enskilda fiskare inför svåra val: att sälja sina fiskerättigheter för mycket pengar eller att fortsätta fiska för att stötta den Uppgifter om överlåtelser är inte transparenta Uppgifter om omfattningen av fiskerättigheternas fördelning på enskilda fiskeföretag är offentliga.87 I uppföljningen har det framkommit att flera myn- dighetsföreträdare och andra aktörer inte upplever det pelagiska systemet som transparent. Det är t.ex. svårt att hitta uppgifter om överlåtelser av fiskerättig- heter på HaV:s webbplats. Flera intervjuade aktörer har pekat på att uppgifter om hanteringen av pelagiska rättigheter endast i mycket begränsad omfattning är öppet tillgängliga för allmänheten. Länsstyrelserna i och framhåller följande: Ingen vet vilken handel med fiskerättigheter som pågår. Priserna är mycket höga – för en medelstor trålares fiskerättighet. Det finns t.ex. inga uppgifter kring detta på HaV:s webbplats. Det vore naturligt om dessa uppgifter publicerades eftersom fisk är en gemensam resurs som alla borde ha intresse av.88 85Yrkesfiskare från , möte i . 86Säwe & , , intervju . 2008/09:169. 88Länsstyrelserna i och , intervju . 6 Konsekvenser för omstruktureringen av fiskeflottan I detta avsnitt behandlas vilka konsekvenser som systemet med överlåtbara fiskerättigheter har fått på fiskeflottan. Uppföljningen visar att antalet pela- giska fiskefartyg har halverats, och lönsamheten har förbättrats. Hälften av dem som sålt alla sina pelagiska fiskerättigheter var 2014 fortfarande verk- samma inom svenskt fiske. Möjligheten att planera fisket och försäljningen av fångsten har förbättrats, som uppdelningen på pelagiskt och demer- salt fiske har blivit tydligare. Som framgår av avsnitt 2 förväntades systemet med överlåtbarhet ge positiva incitament för en omstrukturering av den pelagiska fartygsflottan genom marknadsmekanismer. skulle komma att utöka sitt fångst- utrymme för att förbättra lönsamheten, medan andra fiskeföretag skulle komma att avveckla fiskefartyg. Den förväntade effekten var färre fartyg som använder fiskeresurserna effektivare. Obalansen mellan fiskemöjligheterna och flottkapaciteten innebar att fiskeföretagen endast delvis kunde utnyttja far- tygens kapacitet. Att fiskerättigheter kan köpas och säljas förväntades bidra till att fartygens kapacitet skulle utnyttjas bättre och att lönsamheten i kvarva- rande fiskeföretag skulle förbättras. skulle kapacitet kunna föras ut från flottan genom att fiskare som så önskar kan sälja sina fiskerättigheter och avveckla sin verksamhet på ett ekonomiskt godtagbart sätt.89 6.2 Havs- och vattenmyndighetens utvärdering och utvecklingen därefter Utvecklingen av antalet fartyg Havs- och vattenmyndigheten konstaterade i sin utvärdering att an- talet fartyg i det pelagiska systemet –2013 minskade från 82 fartyg till 37 (se tabell A i bilaga 6). minskade den totala svenska flottan . efter HaV:s utvärdering har minskningen av antalet fartyg i den totala svenska flottan fort- satt. Flottan uppgick till 1 256 fartyg jämfört med 1 479 fartyg 2009. Inom det pelagiska systemet minskade antalet fartyg som fartygen minskade (se figuren nedan). ingick 36 fartyg i det pelagiska systemet. 2008/09:MJU23. 6 KONSEKVENSER FÖR OMSTRUKTURERINGEN AV FLOTTAN Figur 5 Antal fartyg i det pelagiska systemet Fartyg < 24 m, pelagiskt Fartyg > 24 m, pelagiskt Källa: Havs- och vattenmyndigheten (2014a), (2016a) och e-brev . HaV konstaterade i utvärderingen att andelen inaktiva fartyg i det pelagiska systemet minskade till noll.90 fanns ett inak- tivt fartyg. Den tillfälliga ökningen av antalet inaktiva fartyg i det pelagiska systemet förklarades av de sammanslagningar och överlåtelser som föregick den kraftiga minskningen av fartyg . Sam- tidigt låg andelen inaktiva fartyg i flottan som helhet runt 24–25 pro- cent som HaV analyserade. efter HaV:s utvär- dering har antalet inaktiva fartyg uppgått till mellan 2 och 3 (se tabell A i bi- laga 6). Utvecklingen av motorstyrka och fartygstonnage HaV konstaterade i sin utvärdering att den genomsnittliga motorstyrkan för fartyg i det pelagiska systemet ökade , från en genomsnittlig motorstyrka på 820 kW till 968 kW . efter HaV:s utvärdering har den genomsnittliga motorstyrkan för de pe- lagiska fartygen fortsatt att öka till 1 096 kW. För flottan som helhet kan där- emot en marginell minskning i genomsnittlig motorstyrka observeras , från 141 kW till 131 kW. Fartygstonnaget, som är ett mått på fartygets storlek och lastförmåga, ökade något för det genomsnittliga fartyget i det pelagiska systemet –2013, från 270 bruttotonnage (BT) till 309 BT. efter HaV:s utvärdering har fartygstonnaget fortsatt att öka för det genomsnittliga fartyget i det pelagiska systemet till 374 BT 2015. När det gäller fartygstonnage för det 90 Inaktiva fartyg avser fartyg utan till sjöss. 6 KONSEKVENSER FÖR OMSTRUKTURERINGEN AV FLOTTAN genomsnittliga fartyget i den totala svenska flottan har det skett en minskning från 28 BT 2009 till 24 BT 2015 (se tabell C i bilaga 6). Figur 6 Genomsnittlig motorstyrka och fartygstonnage i det pelagiska sy- stemet Medel motorstyrka (kW) Medel fartygstonnage (BT) Källa: Havs- och vattenmyndigheten (2014a), (2016a) och e-brev . Den sammanlagda motorstyrkan i det pelagiska systemet minskade från 67 200 kW 2009 till 35 800 kW 2013 som en följd av minsk- ningen i antalet fartyg. efter HaV:s utvärdering har den ökat något för att 2015 uppgå till 39 400 kW. Den sammanlagda motorstyrkan i hela flot- tan minskade . efter HaV:s utvärdering har den totala motorstyrkan i flottan fortsatt att sjunka till 164 500 kW (se tabell B i bilaga 6). Totalt sett minskade tonnaget inom det pelagiska systemet med , från 22 100 BT 2009 till 11 400 BT 2013. efter HaV:s utvärdering har det totala fartygstonnaget för det pelagiska systemet ökat till 13 500 BT 2015. När det gäller flottan som helhet har den procentuella minsk- ningen varit något lägre, (från 41 700 BT till 30 400 BT). 6 KONSEKVENSER FÖR OMSTRUKTURERINGEN AV FLOTTAN Figur 7 Total motorstyrka och totalt fartygstonnage i det pelagiska systemet Källa: Havs- och vattenmyndigheten (2014a), (2016a) och e-brev . Antal dagar till sjöss Totalt sett minskade antalet dagar till sjöss för både det pelagiska systemet och flottan som helhet. För det pelagiska systemet minskade det totala antalet da- gar till sjöss och för flottan som helhet minskade det totala antalet dagar till sjöss . Landad vikt och värde Intäkterna i det svenska fisket styrs till största delen av kvoter, vilka bestäm- mer den mängd som får fiskas och priset på den landade fångsten, vilket på- verkas av utvecklingen på världsmarknaden, valutakurser, inhemsk efterfrå- gan, kvalitet, avsaluförbud och beredningsformerna för fisken. Yrkesfisket har även andra intäkter än de som kommer från landningen av fisk. HaV konstaterade i sin utvärdering att fartygen i det pelagiska systemet svarade för av det totala fisket både 2009 och 2013 (mätt i vikt) men att denna andel varierade en del . uppgick den totala landade vikten till , varav det pelagiska systemet svarade för . efter HaV:s utvärdering ökade den landade vikten till för fartygen i det pelagiska systemet, vilket ledde till samma ök- ning för flottan i sin helhet. Det totala värdet av det pelagiska systemets fiske låg av värdet för det totala fisket (med viss årlig varia- tion). 6 KONSEKVENSER FÖR OMSTRUKTURERINGEN AV FLOTTAN HaV har i sin utvärdering konstaterat att merparten av segmenten för den mer aktiva delen91 av den svenska fiskeflottan har ett positivt förädlingsvärde per heltidsekvivalent. De större fartygen som ingår i det pela- giska systemet har högst förädlingsvärden samt högst avkastning på kapital. Fartyg mindre än som ingår i det pelagiska systemet har enligt HaV inte haft samma positiva utveckling. Denna grupp av fartyg har inte haft samma höga rationaliseringsgrad, och en stor andel av dessa fartyg fiskar på de tilldelade regionala kvoterna. Av utvärderingen framgår att andelen lön- samma fartyg med ett positivt förädlingsvärde i de olika segmenten varierar stort. Utvecklingen efter att permanenta överlåtelser har genomförts HaV konstaterade i utvärderingen att en oro som fanns inför det pelagiska sy- stemets införande var att de tillståndshavare som överlät samtliga sina fiske- rättigheter permanent skulle fortsätta att vara fartygstillståndshavare92 inom den svenska fiskeflottan. HaV:s utvärdering visade att sedan det pela- giska systemets införande 2009 hade 53 fartygstillståndsinnehavare sålt samt- liga sina pelagiska fiskerättigheter permanent. Av dessa var 29 fortfarande verksamma inom det svenska fisket som fiskelicensinnehavare. Huruvida de även var ägare av sitt eget fartyg eller andras kontrollerades dock inte. Flertalet av de 29 fick vid systemets införande pelagiskt tillstånd på två fartyg och har därför kunnat fortsätta att fiska efter pelagiska arter inom systemet, efter att ha överlåtit och samlat samtliga sina fiskerättigheter till ett tillstånd. Övriga har effort- och/eller räktillstånd i samt torsktillstånd i . Dessa särskilda tillstånd har dock fiskelicensinnehavarna haft från det att de ursprungligen tilldelades, och det är därför enligt HaV inte frågan om att någon utökning i antalet tillstånd har skett på grund av att de överlåtit sina pelagiska fiskerättigheter. Två av de 53 fartygstillståndsinnehavarna har emellertid, efter det att de överlåtit sina pelagiska fiskerättigheter, införskaffat nya fiskefartyg som de fiskat på med efter främst havskräfta respektive pelagiska arter på kustkvoten i . Övriga 24 fartygstillståndsinnehavare som överlåtit samtliga sina pelagiska fiskerättigheter permanent är inte längre verksamma inom den svenska fiske- flottan som fiskelicensinnehavare. De kan emellertid fortfarande vara med och fiska som lottkarlar, vara befälhavare på ett fiskefartyg eller vara involverade i det svenska fisket på annat sätt, men flertalet har inte längre någon koppling till det svenska fisket. Någon uppföljning om vad som skett med dessa till- ståndshavares fiskefartyg efter att de exporterats eller lämnat den svenska fiskeflottan var enligt HaV inte möjlig att utföra utifrån de uppgifter som finns tillgängliga i HaV:s fartygsregister. 91Den mer aktiva delen av flottan definieras som de fartyg som fiskar för mer än två bas- belopp . utgjorde dessa fartyg drygt hälften av det totala antalet aktiva fartyg i flottan. 92Från och med ”fiskelicensinnehavare”. 6 KONSEKVENSER FÖR OMSTRUKTURERINGEN AV FLOTTAN rådde en överkapacitet inom den pelagiska flottan Även i denna uppföljning kan det konstateras att den avsedda minskningen av den pelagiska flottan har uppnåtts genom införandet av det pelagiska systemet. SPF har i uppföljningen betonat att det tidigare rådde en stor överkapacitet inom den pelagiska flottan i , vilket ledde till dålig lönsamhet och över- fiske genom oönskade utkast. Detta i sin tur berodde enligt SPF på det ranson- system som då praktiserades. De årliga kvoterna var otillräckliga för att få till stånd ett lönsamt fiske. SPF uppger att fisket inledde en dialog med dåvarande och departementet. En förankringsprocess startades med 23 båt- lag. Samtliga kuststräckor medverkade och olika båttyper, inklusive kust- fisket, var representerade. Parallellt med dessa möten fördes enligt SPF diskussioner med dåvarande . De pelagiska yrkesfiskarna ville ha ett nytt pelagiskt system Flertalet aktörer har framfört att det tidigare systemet inte var bra. SFPO har pekat på att kollektiva system som innebär att enskilda aktörer utlämnas till andra fiskares fiskelycka inte är hållbara. Om t.ex. en nationell kvot tar slut tidigt måste allt fiske med redskap som fångar den arten förbjudas och delar av det svenska fisket måste då stoppas tidigt . SFPO menar att konsekvenserna för den enskilde fiskaren kan vara förödande. Om inte fiska- ren kan hantera fisket långsiktigt ekonomiskt i sitt enskilda företag kan detta också hota fisket lokalt i viktiga orter för näringen. I uppföljningen har det framkommit att det inom det pelagiska fisket redan tidigt fanns en samstämmighet bland yrkesfiskarna om att det nya systemet behövdes.93 Några aktörer har lyft fram att den önskade omstruktureringen av den pelagiska flottan också hade kunnat uppnås genom andra insatser, t.ex. att låta de olönsamma fiskeföretagen gå i konkurs. Olika aktörer i och Ble- kinge har i uppföljningen framhållit att det finns en svårighet i att bedöma hur utvecklingen hade sett ut om det nya pelagiska systemet inte hade genomförts. Det finns olika utfall som hade varit möjliga.94 När det pelagiska systemet infördes ville inte de småskaliga yrkesfiskarna ingå i det. Bland annat SFPO har förklarat detta med att de dels inte ville avstå från torskfisket, dels ville bevara det småskaliga kustnära fisket. Det kan vidare konstateras att fr.o.m 2016 ingår sex trålare i och i det pelagiska systemet. Dessa fartyg var inte med från bör- jan eftersom de inte ville, men en ändring skedde dock då de själva föreslog att de skulle ingå i systemet. De fiskar enbart pelagiska arter i och och kan bara överlåta kvantiteter tillfälligt, eftersom de 93Bland annat Havs- och vattenmyndigheten, intervju . 94Länsstyrelserna och , intervju , och Östersjöfiske 2020, e-brev . 6 KONSEKVENSER FÖR OMSTRUKTURERINGEN AV FLOTTAN ursprungliga tilldelningsbesluten gäller . De pelagiska fiske- fartygen i och har endast årliga tilldelningsbeslut.95 Den pelagiska fiskeflottan har halverats En av tankarna bakom modellen med överlåtbara fiskerättigheter var att nä- ringen själv ska reglera överkapaciteten i fiskeflottan utifrån marknadsmässiga principer för att skapa en flotta som harmoniserar med fiskemöjligheterna. Lönsamheten i fiskenäringen skulle öka genom att marknaden fördelar fiske- rättigheterna till de fartyg där fisket är mest lönsamt eftersom dessa kan betala mest för fiskerättigheterna.96 I uppföljningen har alla aktörer konstaterat att det pelagiska systemet har lett till att det har blivit färre fiskefartyg som de kvarvarande yrkes- fiskarna har fått bättre ekonomi. Den avsedda halveringen av antalet fartyg har uppnåtts: •Antalet fartyg som har pelagiskt tillstånd har minskat från 82 fartyg 2009 till 41 fartyg oktober 2016.97 •Antalet fartyg med grundtilldelning av pelagiska fiskerättigheter har mins- kat från 2009 till 2015.98 Det finns enligt HaV totalt mer än 450 fiskefartyg med inkomster som under- stiger två basbelopp per år.99 Av dessa är 40 inom det pelagiska systemet, och 207 fiskar sill och makrill på kustkvoten. HaV menar att antalet fartyg inom den pelagiska flottan nu har nått en nivå som är ganska stabil. HaV samman- fattar sin syn på det pelagiska systemet på följande sätt: Systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pelagiska fisket har varit mycket lyckat. Syftet med lagen har uppfyllts. Antalet fiskefartyg, motor- styrkan och tonnaget har halverats.100 Också SPF menar att det pelagiska systemet är mycket bra och har lett till det resultat som eftersträvades: Genom införandet av det pelagiska systemet har samtliga negativa faktorer kunnat vändas genom att näringen själv har kunnat belåna sina fiskebåtar, strukturera flottan och påtagligt kunna reducera antalet fartyg och kapa- citeten.101 SPF betonar att fisket inom det pelagiska systemet är väsentligt för att det ska finnas ett levande fiske i . Bland annat FR konstaterar att det nya sy- stemet har lett till en förnyelse av den pelagiska fiskeflottan, och genom infö- randet av det pelagiska systemet har det pelagiska fisket kunnat omstrukturera 95Havs- och vattenmyndigheten, intervju , e-brev och SPF, intervju . 96Se bl.a. Fiskeområde (2015). 97Av dessa är det 6 fartyg som har tilldelats en årlig individuell fiskemöjlighet för fiske av sill och skarpsill i eller . 98Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . 99År 2016 uppgår prisbasbeloppet till . 100Havs- och vattenmyndigheten, intervju . 101Swedish (), intervju . 6 KONSEKVENSER FÖR OMSTRUKTURERINGEN AV FLOTTAN på egen hand. SFPO sammanfattar sin syn på det pelagiska systemet på föl- jande sätt: Det pelagiska systemet var nödvändigt och har fungerat bra. Det har gett en bättre struktur, bättre lönsamhet, en föryngring inom yrkesfisket och ökat ansvarstagande. Fiskaren tar ansvar om han eller hon tilldelas an- svar.102 Uppföljningen visar att fiskare som är inne i det pelagiska systemet är positiva till det. formulerar sig på följande sätt: För dem som är inne i systemet fungerar det uppenbarligen väl. De kan genom sitt ägande och kapitalstyrka effektivt blockera konkurrens och ny- etablering.103 Vid uppföljnings- och utvärderingsgruppens studiebesök i fram- förde yrkesfiskare som ingår i det pelagiska systemet att införandet av syste- met var nödvändigt och att det fungerar bra: Systemet har räddat det pelagiska fisket – tidigare var de flesta skuld- satta.104 WWF konstaterar att den sammanlagda motorstyrkan i det pelagiska fisket har minskat och att antalet pelagiska fartyg har halverats, men konstaterar samti- digt att det inte har utvärderats vilken effekt detta har på klimatpåverkan eller vilken effekt det har på de ekosystemen. Pelagiska systemet innebär en omstrukturering utan offentliga bidrag Flera aktörer har framfört att införandet av systemet med överlåtbara fiskerät- tigheter var ett sätt för fiskerinäringen att omstrukturera den pelagiska fiske- flottan utan offentliga bidrag, som tidigare skrotningsbidraget.105 SPF betonar att den omställning som har skett av fartyg med pelagiska rättigheter har skett helt på näringens egen bekostnad. En av de intervjuade beredningsindustrierna betonar det faktum att inga offentliga bidrag har beviljats: Systemet med överlåtbara fiskerättigheter är bra för det pelagiska fisket. Det har på naturlig väg lett till en bra struktur på flottan utan att statliga EU-pengar har varit inblandade. Det har gett starka och lönsamma fiske- företag.106 I uppföljningen har flera aktörer tagit upp att andra försök att omstrukturera flottan genom skrotningsbidrag inte har gått bra. SPF menar att strukturinsat- ser genom skrotning med statligt stöd var helt otillräckliga för att uppnå en nödvändig halvering av kapaciteten. Det skrotningsbidrag som fanns då fun- gerade inte. FR menar att skrotningskampanjerna sköttes dåligt för exempelvis det demersala fisket – för skrotningsbidragen köpte vissa yrkesfiskare båtar 102Sveriges Fiskares (), intervju . 103Länsstyrelsen , e-brev . 104Yrkesfiskare från , gruppens studiebesök i . 105Bland annat Havs- och vattenmyndigheten, intervju . 106Västkustfisk och Pelagic, intervju . 6 KONSEKVENSER FÖR OMSTRUKTURERINGEN AV FLOTTAN som var och började fiska på icke reglerade kvoter i stället.107 FR betonar att genom införandet av pelagiska systemet 2009 kunde det pela- giska fisket omstrukturera på egen hand. menar att oberoende av införandet av överlåtbarhet i det pelagiska fisket har det pågått en strukturrationalisering inom fisket. Förbättrad lönsamhet i det pelagiska fisket har i uppföljningen framfört att för att fiskerisektorn ska fin- nas kvar på lång sikt behöver den vara lönsam. Lönsamheten bestäms av in- täkter och kostnader. Intäkterna är beroende av volym och pris. Eftersom det pelagiska fisket huvudsakligen verkar på en global marknad, genom att förse berednings- och foderindustri med råvara, har detta segment svårt att påverka priset. Den totala volymen som kan fiskas begränsas av kvoter; däremot är det möjligt att köpa eller att byta till sig ytterligare volym genom systemet med överförbarhet. Sammantaget resulterar denna marknadssituation i att det finns ett behov att effektivisera genom att minska kostnaderna per fångad fisk. Jord- bruksverket har betonat att utkomsten från fisket behöver vara på jämförbar nivå med andra sektorer. Flertalet intervjuade aktörer konstaterar att lönsamheten i det pelagiska fisket har förbättrats avsevärt till följd av systemet med överlåtbara fiske- rättigheter.