rfr · H40WRFR7 · 2017-01-01 00:00:00 — •Det är oklart vilken påverkan överlåtbara fiskerättigheter har på det ekosystemet. Det är positivt att fisk tas upp i långsammare och mer plane- rad takt och att utkasten har minskat, men det är inte tydligt att minsk- ningen av antalet fiskeföretag faktiskt också har minskat trycket på fiske- resurserna. Det totala uttaget av fisk enligt kvoterna har inte förändrats. •Det är viktigt med dialog mellan olika intressenter. Det finns en stor sam- stämmighet kring synen på att det behövs en hållbar förvaltning av fiskbe- stånden. Det görs också försök till ökat samarbete mellan fiskare och fors- kare. Det är viktigt att i förvaltningen ta till vara både forskares och fiska- res kunskap och erfarenhet. Efterlevnaden av fiskepolitikens bestämmelser ska säkerställas genom fiskeri- kontrollen, vilken omfattar dels HaV:s landningskontroll och administrativa kontroll, dels fiskerikontroll till sjöss. I uppföljningen har det framkommit att fiskerikontrollen inte direkt har påverkats av införandet av systemet med överlåtbara fiskerättigheter. Kontrollen kan dock sägas ha un- derlättats genom att antalet fiskefartyg har minskat. Fiskenäringen menar att fiskerikontrollen är detaljrik. Enskilda fiskare kan uppleva att kontrollen är jobbig, men producentorganisationerna menar att kontrollen fungerar bra. Uppföljningen visar att HaV och upptäcker olika fel, bl.a. vad gäller fångstens fördelning på olika pelagiska arter. resulterade drygt var tionde landningskontroll i en anmärkning, och i vissa fall måste yrkesfiskarna betala sanktionsavgifter. Uppföljningen visar att landningsskyldigheten innebär nya utmaningar för fiskerikontrollen. Kontrollen är viktig för att skydda de ekosystemen. I uppföljningen har olika aktörer uppmärksammat frågan om kontrollen är lika noggrann i andra länder. 2016/17:RFR7 SAMMANFATTNING Uppföljnings- och utvärderingsgruppen lyfter i sina bedömningar fram bl.a. följande: •Kontrollen är en del i de statliga insatserna för ett miljömässigt, ekono- miskt och socialt hållbart fiske. Kontrollen är viktig för att skydda de ma- rina ekosystemen och för att se till att alla företag följer reglerna och där- igenom har möjlighet att konkurrera på samma villkor. •Det är angeläget att arbetar vidare för att kontroller och övervak- ningsåtgärder inom EU följer en gemensam standard. •För att yrkesfiskarna ska ha både förtroende för kontrollen och förståelse för dess syfte är det viktigt att fiskerikontrollen fungerar och genomförs på ett så bra sätt som möjligt. •I det fortsatta arbetet är det viktigt att utveckla kontrollen så att olagligt utkast av fisk förhindras. Ett sätt kan vara att inleda en försöksverksamhet med kamerakontroll. Det är viktigt att landningsskyldigheten kan säker- ställas och att får information från regeringen om vilka resultat som förstärkningen av fiskerikontrollen har gett. Regelförenkling och administrativ börda I uppföljningen har ett flertal aktörer redovisat sin syn på yrkesfiskarnas ad- ministrativa börda och arbetet med regelförenkling. Uppföljningen visar att det pelagiska systemet i sig inte upplevs vara administrativt betungande. Där- emot finns det i övrigt inom fisket mycket komplicerade regelverk som upp- levs ge en stor administrativ börda. Flera aktörer har framfört att det är nöd- vändigt med fortsatt arbete för att minska den administrativa bördan inom fisket. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen lyfter i sina bedömningar fram bl.a. följande: •Det är viktigt att fortsätta driva på arbetet för ett enkelt och tydligt regel- verk som utgår från målen. •Det är viktigt att minska fiskeföretagens administrativa kostnader utan att syftet med regelverket äventyras. Riksdagsbeslutet innebär att de överlåtbara fiskerättigheterna i det pela- giska fisket har en giltighetstid . Lagen om överlåtbara fiskerättigheter är inte tidsbegränsad. hade ett samråd med bl.a. yrkesfisket om systemet med överlåtbara fiskerättigheter. Uppfölj- ningen visar att alla aktörer utgår från att det pelagiska systemet med överlåt- bara fiskerättigheter kommer att fortsätta. Riksdagsbeslutet innebär att regeringen har rätt att utvidga systemet med överlåtbara fiskerättigheter till andra fisken än det pelagiska. Flera aktörer har tagit upp frågan om det behövs överlåtbara fiskerättigheter även i annat SAMMANFATTNING 2016/17:RFR7 fiske än det pelagiska. Som skäl till detta har bl.a. landningsskyldigheten förts fram. visar uppföljningen att det finns en oro för överlåtbara fiske- rättigheter i det demersala fisket, dvs. fisket av bl.a. torsk, och det har framförts att man inte löser något problem genom att införa överlåtbarhet i t.ex. torsk- fisket. Flera har pekat på behovet av att ett sådant system tar hänsyn till det småskaliga kustnära fisket. HaV uppger att man arbetar med att ta fram ett system med överlåtbara fiskerättigheter på årsbasis för vissa arter inom det demersala fisket. Fisk är en gemensam resurs. Det finns forskning som från ett ekonomiskt perspektiv har riktat kritik mot förvaltningssystem som bygger på individuella och överlåtbara fiskerättigheter, bl.a. för att utkomsten av fisket inte kommer allmänheten till godo. I uppföljningen har från flera håll framförts att det är otydligt vad staten vill uppnå med de fiskepolitiska insatserna. Bland annat har betydelsen av en gemensam målbild lyfts fram. Flera har betonat att det är bra att det pelagiska systemet följs upp och utvärderas. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen lyfter i sina bedömningar fram bl.a. följande: •Det är viktigt att det blir tydligt vad som gäller för de överlåtbara rättig- heterna efter 2019. Gruppen anser att det vore önskvärt att tydliggöra detta innan giltighetstiden närmar sig sitt slut, exempelvis genom att tillsätta en arbetsgrupp där politiker från de olika riksdagspartierna deltar för att ta fram förslag till vad som bör hända efter 2019. På så sätt får re- geringen ett underlag för att ta ställning och lämna besked. •Det finns en oro för att överlåtbara fiskerättigheter i det demersala fisket ska leda till att fiskerättigheter flyttas från småskaligt fiske till storskaligt fiske. Det är viktigt att ett förändrat system tar hänsyn till de eko- systemen och till det småskaliga kustnära fisket, t.ex. om det är möjligt att låsa fiskeresursen till olika regioner och storleksklasser inom fiskeflottan. •Det är viktigt att målen för statens fiskepolitiska insatser blir tydliga och att inriktningen för vad staten vill uppnå blir klar, liksom att det blir tydligt vad detta ska innebära för de olika myndigheternas fiskepolitiska insatser i praktiken. En utgångspunkt för fortsatt arbete bör vara bl.a. de iakttagel- ser och bedömningar som görs i denna uppföljning. •Det är viktigt att ta vara på bl.a. de lokala och regionala erfarenheter som görs i förvaltningen och att arbetet och insatserna utvecklas utifrån gjorda erfarenheter. Statens insatser måste bidra till att fisket blir ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbart. Fiskeflottans storlek har varit ett problem i hela EU. Individuella överlåtbara fiskerättigheter finns i flera länder, bl.a. , och , men ut- formningen av systemen varierar mellan länderna. I har systemet fo- 2016/17:RFR7 SAMMANFATTNING kuserat på hög flexibilitet för yrkesfiskarna. Vissa kvoter har avsatts för kust- fiskare med mindre båtar. Systemet har resulterat i färre fartyg. På har ett system med fiskerättigheter funnits . Systemet har varit föremål för omfattande debatt, inte minst på grund av de problem som har uppstått i mindre fiskesamhällen. Även i har system med fiskerättigheter funnits . Utvecklingen av kvotsystemet uppges ha gått i långsam takt, men systemet har efter olika förändringar bibehållits. Kvoter kan endast överföras inom ett begränsat geografiskt område och till en begränsad typ av fartyg. Den norska fiskeflottan har reducerats och kvoterna har koncentrerats till färre båtar. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen lyfter i sina bedömningar fram bl.a. följande: •Det är angeläget att ta vara på och lära av de erfarenheter som har gjorts i olika länder. Särskilt insatser för det småskaliga fisket bör studeras när- mare, inte minst hur kustkvoter hanteras och hur möjligheten att överföra fiskerättigheter kan regleras. Regeringen ska enligt budgetlagen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslu- tat. Regeringen har i sina årliga resultatredovisningar lämnat viss information om det pelagiska systemet med överlåtbara fiskerättigheter. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen lyfter i sina bedömningar fram bl.a. följande: •Statliga insatser inom fiskeområdet ska följas upp och utvärderas och re- geringen ska lämna årliga redovisningar till av de resultat som har uppnåtts i förhållande till de mål som har beslutat om. •Regeringens resultatredovisning inom fiskeområdet bör fortsätta att ut- vecklas i syfte att ge ett bättre beslutsunderlag. •Det är viktigt att fortsätter att följa utvecklingen när det gäller dels överlåtbara fiskerättigheter, dels vilka resultat som mer allmänt upp- nås genom de statliga fiskepolitiska insatserna. •Gruppen ser fram emot att regeringen i t.ex. resultatredovisningar i kom- mande budgetpropositioner redovisar de åtgärder som har vidtagits med anledning av vad som har framkommit i denna uppföljning. är ett land med en lång kuststräcka, ett mycket stort antal insjöar och tusentals mil strömmande vattendrag. Fisk och skaldjur har traditionellt varit ett betydelsefullt livsmedel och yrkesfisket är en av basnäringar. Yr- kesfisket består av olika delar, bl.a. det s.k. pelagiska fisket.1 Med pelagiskt fiske avses fiske av sill, skarpsill, makrill, taggmakrill, blåvitling och tobis. De största kvantiteterna i pelagiskt fiske fångas med trål. Pelagiskt fiske bedrivs i alla vatten där har rätt att fiska: , , , Nord- sjön och . Fisket efter pelagiska arter står för nära hälften av det totala värdet av svenskt fiske. Flottan för pelagiskt fiske har de största kommersiella fiskefartygen på svenska vatten. De största fartygen är uppåt och mäter i bredd. Utvecklingen inom svenskt fiske går mot färre och större fartyg allteftersom fisket rationaliseras. De svenska fiskefar- tygen konkurrerar med sina fångster på en internationell marknad. Svenska fartyg fiskar i samma vatten som andra länders fartyg och fångsterna lossas i huvudsak till industrier i , och . Dåvarande tog 2005 fram ett förslag om ett system med över- låtbara fiskerättigheter efter initiativ från fiskerinäringen. Utgångspunkten var den dåliga ekonomin inom det pelagiska yrkesfisket och att man bedömde att det fanns väl fungerande system i länder som , och Neder- länderna. Det pelagiska fisket bedrevs då genom ett tvåveckorsransonsystem, vilket inte upplevdes som effektivt. Ambitionen var att bedriva ett mer effek- tivt pelagiskt fiske. Fiskets organisationer framförde i en skrivelse till dåva- rande att man ville ha en förändring. Därefter inkom verket med en skrivelse till regeringen. Det pelagiska fisket bedömdes vara en väl avgrän- sad krets som lämpade sig väl för en förändring. Det fanns då ca 80 fiskebåtar och en stor enighet om förslaget bland yrkesfiskarna. Från början införde ett system med årsransoner som inte var överlåtbara. Verket ville få ner överkapaciteten, förbättra yrkesfiskarnas möjligheter till planering och stärka yrkesfiskarna i den hårda konkurrensen på marknaden.2 beslutade att införa ett system med överlåtbara fiskerättigheter i det pelagiska fisket.3 Systemet med överlåtbara fiskerättig- heter infördes och regleras genom lag. Enligt lagen är syftet att främja att fartygsstrukturen i den svenska fiskeflottan medverkar till att be- vara fiskeresurserna och till ett fiske som i övrigt är ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbart. Av den del av den nationella fiskekvoten som görs till- gänglig för fiske genom individuella kvoter får Havs- och vattenmyndigheten 1 Pelagiskt syftar på något, i första hand fisk och plankton, som lever i öppna havet, fritt från kustvatten och bottenskikt. Ofta rör sig de pelagiska arterna dit strömmarna för dem, men det finns också sådana som simmar av egen kraft. 2 Havs- och vattenmyndigheten, intervju . 2008/09:169, bet. 2008/09:MJU23. (HaV) bestämma en överlåtbar andel (fiskerättigheter). överlåtas till en annan fiskelicensinnehavare.4 Genom ändringar i lagen om överlåtbara fiskerättigheter som trädde i kraft bemyndigades regeringen att föreskriva vilka fisken som systemet med överlåtbara fiskerättigheter ska publicerade HaV en utvärdering av effekterna av systemet med överlåtbara fiskerättigheter inom pelagiskt fiske. heten sammanfattningsvis att införandet av överlåtbara fiskerättigheter har lett till en strukturomvandling i det pelagiska fisket. Antalet fartyg inom det pela- giska systemet minskade från 82 fartyg 2009 till 37 fartyg 2013. terades att flottkapaciteten har minskat och lönsamheten har ökat avsevärt för de större fartygen inom systemet. För de mindre fartygen under har dock lönsamheten minskat något. HaV menade att de effekter som observerats i systemet efter införandet av överlåtbara fiskerättigheter i hög grad stämde överens med målen för införande av systemet. menade att vid förändring i eller byte av förvaltningssystem för andra fisken är det viktigt att noga överväga fiskets förutsättningar och vilka effekter som Mot den bakgrunden beslutade miljö- och jordbruksutskottet 2016 att göra en fördjupande uppföljning av riksdagsbeslutet om systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pelagiska fisket.7 I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut.8 Miljö- och jordbruksutskottet har genomfört ett antal uppföljningar och forskningsöversikter som på olika sätt har berört fiskeområdet.9 Syftet med denna uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pelagiska fisket har varit att ge miljö- och jordbruksutskottet ökad kun- skap och ett fördjupat beslutsunderlag inför beredningen av ärenden om fiske- frågor. Uppföljningens resultat kan behandlas i ett betänkande . 4 Lag (2009:866) om överlåtbara fiskerättigheter. 2013/14:184. 6 Havs- och vattenmyndigheten (2014a). Som en del i utvärderingen fick SLU Agrifood Eco- nomics Centre i uppdrag att analysera fisket inom kustkvoten samt den regionala fördel- ningen av landningar inom det pelagiska systemet. 7 Protokoll utskottssammanträde /16:35. 8 4 kap. 8 § regeringsformen. 9 Uppföljning av de fiskepolitiska insatsernas resultat och konsekvenser (rapport /08:RFR3, bet. 2007/08:MJU2). Uppföljning av statens insatser inom havsmiljöområ- det (rapport /09:RFR3, bet. 2008/09:MJU1). Forskningsöversikt om fiskpopulationer i svenska vatten (rapport /09:RFR4). Forskningsöversikt om svenska fiskbestånd med framtidsfokus (rapport /10:RFR2). Uppföljning av skrotning av fiskefartyg (bet. 2011/12:MJU2). 1.3 Inriktning och huvudfrågor Utskottets uppföljning har inriktats på att utifrån Havs- och vattenmyndighet- ens utvärdering fördjupa kunskapen inom ett antal områden. Föl- jande frågeområden har styrt uppföljningens upplägg: •Förvaltning: Hur har systemet med överlåtbara fiskerättigheter påverkat en hållbar förvaltning av fiskbestånden? Har systemet påverkat yrkesfisk- arnas incitament att använda naturresurserna på ett hållbart sätt? Hur flex- ibelt är systemet i förhållande till ny information om bestånd? Hur fungerar övervakning och kontroll? Hur mycket resurser läggs på kontrollen? Är systemet kostnadseffektivt utifrån ett kontrollperspektiv? •Konsekvenser för fiskerinäringen och regionerna: Vilka konsekvenser har systemet med överlåtbara fiskerättigheter fått på fiskerinäringen, det småskaliga fisket och berörda regioner? Hur har landningsmönstret påver- kats av reformen? Har antal båtar och storlek på fångst påverkat detta? •Systemet med överlåtelse av fiskerättigheter: Hur har systemet fungerat i praktiken när det gäller överlåtelser av fiskerättigheter, exempelvis hur de går till, hur priser på rättigheterna sätts vid överlåtelse, hur stora ersätt- ningar som utgår i samband med överlåtelser, vad ersättningsnivåerna på- verkas av och bl.a. vad som händer när fiskerättigheterna upphör? Hur stor andel utgör de överlåtbara fiskerättigheterna av nationella kvot? Vilka följder har systemet för ägarstrukturen och frågan om ägarkoncent- ration? •Generationsväxling: Vilka följder har systemet med överlåtbara fiskerät- tigheter när det gäller möjligheten för nya, unga fiskare att komma in i yrkesfisket? •Internationell utblick: Vilka erfarenheter finns i länder som , och när det gäller system med överlåtbara fiskerättigheter inom olika typer av fiske? •Framtiden: Vad kan man lära av systemet med överlåtbara fiskerättig- heter inför framtida ställningstaganden i fiskefrågor? Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderings- grupp. Underlagen till uppföljningen har tagits fram av tjänstemän vid ut- skottsavdelningens utvärderings- och forskningssekretariat i nära samarbete med utskottets kansli. I detta har ingått intervjuer med och skriftliga frågor till olika aktörer. På central nivå har uppgifter tagits in från , Havs- och vattenmyndigheten (HaV), och samt (), Fiskares Producentorgani- sation (SFPO), () och Världsnaturfonden WWF. På regional nivå har uppgifter tagits in från ett antal länsstyrelser och på lokal nivå har olika aktörer – yrkesfiskare, kommuner, beredningsindustri och fiskauktion – kontaktats, i första hand i , och Västra Göta- I uppföljningen har även nätverk som Fiskekommunerna10 och Östersjö- fiske 202011 kontaktats.12 Vidare har tillgänglig statistik samt rapporter och andra dokument studerats. genomförde uppföljnings- och utvärderingsgruppens ledamöter ett studiebesök i . I uppföljningen har det även gjorts en genomgång av forskningen inom om- rådet och ett antal forskare har kontaktats, bl.a. vid lantbruksuniver- sitet (SLU) och . En kort internationell utblick har gjorts vad gäller erfarenheter av överlåtbara fiskerättigheter i , och Ett utkast till rapportens beskrivande delar har överlämnats till Näringsde- partementet, HaV, , , forskare vid SLU och , , , , , Fiskekommunerna, kommun samt länsstyrelserna i och för faktagransk- 10Fiskekommunerna är ett nätverk där nio kommuner och sam- verkar för en hållbar utveckling av fiskerinäring. Nätverket samverkar med olika intressenter inom fiskerinäringen och bygger upp kunskap och påverkar processer och regel- verk av betydelse för havsmiljön, yrkesfiske och vattenbruk. Fiskekommunerna drivs som projekt med finansiering från och kommunerna. 11Östersjöfiske 2020 är en informell samverkansplattform som startades av , och . 12Även , samt läns- styrelserna i , , och har kontaktats men inte lämnat några synpunkter. 2.1 förslag om individuella fiskemöjligheter föreslog dåvarande att regleringen av det pela- giska fisket borde ske i ett system med årsvis individuella fiskemöjligheter, vilka skulle vara överlåtbara mellan fartygstillståndshavare inom det pelagiska fisket. De pelagiska fiskemöjligheter som var individuellt fördelade , dvs. sill i och samt makrillfisket, skulle även de ingå i systemet. Förslaget syftade till att skapa förutsättningar för en struktur- omvandling inom fiskeflottan. Den pelagiska fiskeflottan bestod då av ett åt- tiotal fartyg. Beståndssituationen bedömdes inte vara kritisk för de aktuella fiskslagen, men en alltför stor flottkapacitet i förhållande till tillgängligt fångstutrymme hade bidragit till att lönsamheten varit otillfredsställande och att ett stort tryck på fiskeresursen fanns med risk för överfiske och felrapportering. Syftet med överlåtbara fiskerättigheter var att fartygsstruk- turen i den svenska fiskeflottan i det yrkesmässiga pelagiska fisket skulle änd- ras och medverka till att bevara fiskeresurserna och leda till ett i övrigt ekono- miskt, miljömässigt och socialt hållbart fiske. Tanken var även att pelagiska fiskare som inte fått lönsamhet i sin verksamhet skulle hitta en lönsam väg ut ur fisket genom att kunna sälja sina fiskerättigheter och utan offentlig finan- siering genom skrotningsbidrag. Även beredningsindustrin skulle få förbätt- rade möjligheter att planera sin verksamhet i och med att den genom avtal med enskilda fiskeföretag skulle kunna få dessa att anpassa sitt fiske efter bered- ningsindustrins behov. Från början införde ett system med årsransoner som inte var överlåtbara. Verket ville få ner överkapaciteten, för- bättra yrkesfiskarnas möjligheter till planering och stärka yrkesfiskarna i den hårda konkurrensen på marknaden. Målgruppen var lätt att avgränsa och ut- gjordes av ett litet antal fartyg. Bifångsterna var mycket små, och därmed kunde det pelagiska fisket lätt avgränsas från andra typer av fiskerier. Som ett första steg inför införandet av systemet med överlåtbara individu- ella fiskemöjligheter beslutade 2007 att införa årsransoner för respektive fartyg i den pelagiska fiskeflottan. Dessa var dock inte möjliga att överlåta. Tanken med årsransoner var att skapa bättre förutsättningar för fis- keföretagen att planera sin verksamhet över året, att ge en förlängd fiskesä- song, mer förutsägbara inkomster samt en stärkt konkurrenskraft i förhållande till närliggande länder. Även beredningsindustrin skulle därmed få bättre möj- ligheter att planera mottagning och produktion över tid.13 Den dåvarande regeringen gav i uppdrag åt att vidareutveckla och komplettera förslaget om överförbara fiskemöjligheter 13 Havs- och vattenmyndigheten (2014a) och intervju . inom det pelagiska fisket. redovisade en rapport till regeringen, vilken remissbehandlades. 2.2 Regeringens proposition om överlåtbara fiskerättigheter Inom dåvarande utarbetades en promemoria om överlåtbara fiskerättigheter som behandlade de legala förutsättningarna för överlåtbarhet.14 Promemorian remissbehandlades och lämnade den dåvarande regeringen sitt förslag till om en lag om överlåtbara fiskerättigheter i syfte att främja fartygsstrukturen i det pelagiska yrkesfisket. Förslaget innebar att de överlåtbara fiskerättigheterna skulle avse fiske efter sill, skarpsill, makrill, taggmakrill, blåvitling och tobis. Av den del av den na- fiskekvoten som skulle göras tillgänglig för pelagiskt fiske genom individuella kvoter, skulle dåvarande för yrkesfiskare med far- tygstillstånd15 bestämma en överlåtbar andel (fiskerättigheter). Andelens stor- lek skulle fastställas av med ledning av omfattningen av yrkes- fiskarens tidigare fiske . Enligt regeringens förslag skulle fiskerättigheter få överlåtas till en annan yrkesfiskare med fartygstillstånd, om överlåtelsen inte motverkar syftet med lagen. Enligt förslaget skulle godkänna överlåtelserna. För att motverka en alltför stor ägarkoncentration föreslog regeringen att en yrkes- fiskares högsta innehav av fiskerättigheter skulle begränsas. Förslaget innebar att en överlåtbar fiskerättighet skulle vara tidsbegränsad och gälla . skulle kunna besluta att rättigheterna dras in eller begränsas om innehavarens fartygstillstånd skulle återkallas eller begrän- sas. Regeringens förslag innebar att beslut angående överlåtbara fiskerättig- heter enligt lagen skulle kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol.16 2.3 beslut om överlåtbara fiskerättigheter ställde sig miljö- och jordbruksutskottet bakom de bedömningar som regeringen gjorde i propositionen och tillstyrkte regeringens lagförslag. Utskottet instämde bl.a. i att ett system med överlåtbarhet baserad på frivillig- het kunde förväntas ge positiva incitament för en omstrukturering av den pe- lagiska fartygsflottan genom marknadsmekanismer. Utskottet menade att vissa fiskeföretag skulle komma att utöka sitt fångstutrymme för att förbättra lönsamheten, medan andra fiskeföretag skulle komma att avveckla fiskefartyg. Den förväntade effekten var färre fartyg som utnyttjar fiskeresurserna effekti- vare. Utskottet menade att det fanns all anledning att anta att lagstiftningen skulle komma att få effekt på fiskeflottans struktur. Utskottet pekade på att 14 Ds 2008:45.