eunbil · H40N482745 · 2017-01-01 00:00:00 — EU:s medlemsstater har ett gemensamt ansvar och intresse av att möta medborgarnas förväntningar på att beslutsfattarna kan skapa förutsättningar för en förbättrad levnadsstandard för alla. I annat fall riskerar legitimiteten för det europeiska samarbetet och tron på politikens möjligheter att förändra samhället att undermineras och urholkas. Regeringen ser mot den bakgrunden positivt på att kommissionen lagt fram ett förslag om en europeisk pelare för sociala rättigheter och ser förslaget som en möjlighet till ett gemensamt politiskt åtagande som kan bidra till en positiv utveckling i medlemsstaterna. Regeringen välkomnar därför att kommissionens förslag inte endast gäller länderna inom euroområdet. Regeringen hade dock önskat att pelaren för sociala rättigheter mer tydligt riktade sig till samtliga medlemsstater, och inte främst till länderna inom euroområdet. Det är viktigt att även de ekonomiskt minst utvecklade medlemsstaterna i EU omfattas av pelaren. På så sätt kan EU bättre driva på reformer på sysselsättningsområdet och det sociala området även i dessa länder. Att möta de sociala utmaningarna är viktigt för hela EU:s 19 (31) sammanhållning och för den inre marknaden. En sådan utveckling skulle även gynna . Det är därför angeläget att är delaktigt i den fortsatta processen om pelarens utformning, för att bland annat driva på för att även de minst utvecklade ekonomierna involveras i arbetet med pelaren och med att tillförsäkra sina medborgare sociala rättigheter. En central utgångspunkt för regeringen är att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna och principerna om subsidiaritet och proportionalitet respekteras, samt att nationella system avseende arbetsmarknad, sociala frågor och skatte- och utbildningsområdet respekteras. Regeringen välkomnar därför att kommissionen framhåller att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna inte förändras genom inrättandet av en europeisk pelare för sociala rättigheter, att verktygen som bör användas för att uppnå målsättningarna med pelaren ofta finns på nationell nivå samt att arbetsmarknadens parter har en central roll att spela. Vidare anser regeringen att starka offentliga finanser är en grundläggande förutsättning för hållbara framsteg på det sociala området. För tillväxt och hög sysselsättning spelar investeringar i social trygghet och aktiv inkludering en avgörande roll. Det är regeringens uppfattning att de tjugo principer som föreslås i stort är relevanta för att bidra till en positiv utveckling i medlemsstaterna. Områden som regeringen anser är särskilt viktiga är stärkt jämställdhet, omställning för dagens och morgondagens jobb samt väl fungerande sociala trygghetssystem. Frågan om likabehandling av minoriteter och av personer med funktionsnedsättning är också prioriterad för regeringen. För regeringen är det centralt att arbetsmarknadens parters autonomi, bl.a. vad gäller lönebildning, och de nationella arbetsmarknadsmodellerna respekteras. Regeringen anser att uppföljningen av pelaren för sociala rättigheter på EU- nivå främst bör ske genom processer för samordning av medlemsstaternas sysselsättnings- och socialpolitik, och vara samstämmig med övriga processer inom den europeiska planeringsterminen. På så sätt ges medlemsstaterna utrymme att utifrån nationella förutsättningar sträva mot gemensamt satta målsättningar. Regeringen ser positivt på att en resultattavla, i linje med principer i pelaren, används som ett sätt att följa och synliggöra utvecklingen på sysselsättningsområdet och det sociala området i EU:s medlemsstater. 20 (31) I de fall kommissionen presenterar lagstiftningsförslag i syfte att följa upp de 20 principerna i pelaren kommer regeringen då att ta ställning till dessa och återkomma till i sedvanlig ordning. Regeringen anser att eventuella kostnader för EU:s budget till följd av pelaren ska hanteras inom EU- budgetens befintliga ram. Då det gemensamma yttrandet från och skydd ligger i linje med dessa ståndpunkter föreslår regeringen att ställer sig bakom att rådet godkänner yttrandet. Datum för tidigare behandling i : Överläggning skedde i . Fortsatt behandling av ärendet: Fortsatt behandling av förslaget om en europeisk pelare för sociala rättigheter är ännu inte känd. 2016/17: FPM89 Utkast till rådets slutsatser om strategier för att göra det lönsamt att arbeta 9647/17 SOC 435 EMPL 339 EDUC 267 ECOFIN 458 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslutspunkt. 21 (31) Under ordförandeskap har utkast till rådsslutsatser utarbetats. Rådsslutsatserna ska utgöra en politisk vägledning för medlemsstaternas, kommissionens, och trygghets fortsatta arbete i frågan. I utkastet till rådsslutsatser framhålls bl.a. vikten av att investera i möjligheter till utbildning och livslångt lärande för att skapa en dynamisk arbetsmarknad, ersättningssystem som skapar incitament till arbete, stödstrukturer såsom barnomsorg för att möjliggöra balans mellan arbete och familjeliv samt den sociala dialogens roll för att bidra till goda anställningsförhållanden. Av utkastet framgår att medlemsstaterna bland annat uppmuntras att vidta åtgärder inom nämnda områden. Kommissionen uppmuntras att fortsätta att ge medlemsstaterna konkreta politiska rekommendationer för att förbättra arbets- och levnadsvillkor i EU, att tillvarata existerande uppföljningsverktyg och att stödja erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna. Vidare uppmanas och trygghet att tillsammans med kommissionen vidareutveckla multilaterala granskningar och utbyte av goda exempel samt att i sitt arbete fokusera på anställningsbarhet, ökat arbetskraftsdeltagande och incitament för att göra arbete mer lönsamt. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar rådsslutsatserna. Regeringen bedömer att utkastet till rådsslutsatser lyfter fram en rad viktiga åtgärder som ökar människors anställningsbarhet, skapar incitament till arbete och ger bättre förutsättningar för deltagande på arbetsmarknaden, bland annat genom välbalanserade ersättningssystem och skattesystemens inverkan på arbetskraftsdeltagande och sysselsättning, inte minst för kvinnor. Detta kan bland annat bidra till ökad jämställdhet och främja balans mellan arbete och familjeliv. Regeringen anser att rådsslutsatserna inte ska föregripa medlemsstaternas inställning till kommissionens initiativ, inklusive direktivförslaget, om balans mellan arbete och familjeliv. Det är viktigt att det skapas vägar in på arbetsmarknaden utan höga trösklar. Regeringen vill också framhålla betydelsen av insatser för att förbättra och påskynda nyanländas etablering på arbetsmarknaden. Det är i sammanhanget viktigt att framhålla den nationella kompetensen; det är medlemsstaterna som ansvarar för att genomföra de insatser som krävs på 22 (31) Medlemsstaternas arbetsmarknadsmodeller, nationella system för lönebildning och arbetsmarknadens parters autonomi måste respekteras. Regeringen föreslår att vid rådsmötet ställer sig bakom ett antagande av rådsslutsatserna. Datum för tidigare behandling i : Rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i . Överläggning skedde med arbetsmarknadsutskottet 2017. och socialutskottet informerades . Utkast till rådets slutsatser om Europiska revisionsrättens särskilda rapport nr 5/2017: Ungdomsarbetslösheten – har EU:s politik gjort någon skillnad? En bedömning av ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga 9613/17 SOC 428 EMPL 333 ECOFIN 451 EDUC 258 JEUN 74 REGIO 61 FIN 323 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: publicerade Europeiska revisionsrätten rapporten – har EU:s politik gjort någon skillnad? En bedömning av ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga. Av tidigare beslut i rådet följer att rådsslutsatser ska tas fram mot bakgrund av Europeiska revisionsrättens särskilda rapporter. I utkastet till rådsslutsatser välkomnas Europeiska revisionsrättens rapport. Även om situationen för unga arbetslösa har förbättrats 23 (31) konstateras att ungdomsarbetslösheten och ungdomars inaktivitet behöver bekämpas ytterligare och därmed fortsatt vara en policyprioritering. Det betonas även att unga som varken arbetar eller studerar (NEET) är en heterogen grupp med olika behov. I slutsatserna välkomnas att uppföljningen av det nationella genomförandet av ungdomsgarantierna har genomförts inom ramen för den europeiska terminen. De insatser som har gjorts för att bevaka kvalitén på erbjudanden om sysselsättning, vidareutbildning, lärlingsutbildning eller praktik, inom ungdomsgarantierna välkomnas också. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen ser positivt på det fortsatta arbetet med att bekämpa ungdomsarbetslösheten inom EU. Regeringen föreslår att vid rådsmötet ställer sig bakom ett antagande av rådsslutssatserna. Datum för tidigare behandling i : Rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i . 14. a) Europeiska socialfonden Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Kommissionen väntas informera om läget. b)Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information väntas av det inkommande estniska ordförandeskapet. 24 (31) Utkast till rådets slutsatser för att bidra till att ökningen av antalet fall av barnfetma hejdas 9977/17 234 AUDIO 85 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Det maltesiska ordförandeskapet har barnfetma som ett prioriterat område. I utkastet till rådsslutsatser inviteras medlemsstaterna att på olika områden rörande kost och fysisk aktivitet vidta åtgärder för att motverka fetma hos barn. Vidare föreslås ett fortsatt arbete på unionsnivå vilket kompletterar medlemsstaternas insatser, t.ex. vad gäller politikutveckling, kunskapsinhämtning och erfarenhetsutbyte. Inom EU finns en handlingsplan mot barnfetma , med det övergripande målet att stoppa ökningen av övervikt och fetma bland barn och ungdomar till 2020. Utkastet till rådsslutsatser behandlades på Coreper , inför antagande vid . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av utkastet till rådsslutsatser. Datum för tidigare behandling i : 25 (31) Regeringen överlade med i frågan. Rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i . Fortsatt behandling av ärendet: Utkast till rådets slutsatser om främjande av medlemsstatsdrivet, frivilligt samarbete mellan hälso- och sjukvårdssystem Dokument ännu ej tillgängligt. Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Det maltestiska ordförandeskapet har tagit initiativ till rådsslutsatser om medlemsstatsdrivet frivilligt samarbete mellan hälsosystem. I utkastet till rådsslutsatserna behandlas samarbete inom bland annat områden som hälsoteknologier, högspecialiserad vård, utbyte av personal inom hälso- och sjukvården samt europeiska referensnätverk (). Utkastet till rådsslutsatser behandlades på Coreper , inför antagande vid . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen är positiv till frivilligt medlemsstatsdrivet samarbete mellan hälsosystem. Det är viktigt att nationell kompetens respekteras på de områden som ingår i rådsslutsatserna. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av utkastet till rådsslutsatser. Datum för tidigare behandling i : 26 (31) Regeringen överlade med i frågan. Rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i . Fortsatt behandling av ärendet: Den europeiska pelaren för sociala rättigheter: Hälsoaspekter och hälsokonsekvenser Dokument ännu ej tillgängligt. Vilken typ av behandling förväntas i rådet: presenterade den Europeiska kommissionen ett förslag till en europeisk pelare för sociala rättigheter med syfte att främja uppåtgående social konvergens. De huvudsakliga dokumenten utgörs av ett övergripande meddelande samt ett förslag till ett gemensamt uttalande av institutionerna (interinstitutionell proklamation) om den europeiska pelaren för sociala rättigheter, innehållande 20 principer. I meddelandet beskriver kommissionen bakgrunden till inrättandet av pelaren, dess målsättningar samt anger hur den är tänkt att genomföras. Kommissionen lyfter fram att genomförandet av de föreslagna principerna i pelaren innebär ett åtagande för både EU-nivån och den nationella nivån. Kommissionen anger att verktygen som behöver användas ofta finns på nationell, regional och lokal nivå samt hos arbetsmarknadens parter. För att följa upp utvecklingen i medlemsstater och EU aviserar kommissionen en ny social resultattavla med indikatorer som speglar principer i pelaren. Denna är tänkt att införlivas i den så kallade gemensamma sysselsättningsrapporten och skulle därmed framöver ersätta 27 (31) den nuvarande resultattavlan i sysselsättningsrapporten. På EU-nivå anger kommissionen att olika former av åtgärder kommer att användas för att genomföra principerna. Bland åtgärderna nämns förbättrad tillämpning, uppdatering och komplettering av lagstiftning på EU-nivå, insatser i syfte att stärka den sociala dialogen och arbetsmarknadens parters arbete på EU-nivå, policyvägledning genom samordningen av medlemsstaternas politik inom ramen för den europeiska planeringsterminen samt stöd genom EU- finansiering. Pelaren riktar sig främst till euroområdet, men är tillämplig för alla medlemsstater som vill delta. Det gemensamma uttalandet av institutionerna innehåller 20 principer indelade i tre kapitel. Det första kapitlet benämns ”Lika möjligheter och tillträde till arbetsmarknaden” och där anges bl.a. att alla har rätt till utbildning och livslångt lärande, att jämställdhet måste säkerställas och främjas på alla områden och att kvinnor och män har rätt till lika lön för lika arbete. Alla har rätt till lika behandling och lika möjligheter oavsett kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, ålder eller sexuell läggning. Alla har rätt till aktiv hjälp och till stöd till arbete. Det andra kapitlet benämns ”Rättvisa arbetsvillkor” Det handlar om bl.a. trygg och flexibel anställning, lön, information om anställningsvillkor och skydd i händelse av uppsägning, social dialog och information och samråd. Det tar även upp balans mellan arbete och privatliv, arbetsmiljö och dataskydd. Det tredje kapitlet benämns ”Socialt skydd och inkludering” och anger bl.a. rätten till barnomsorg, socialt skydd, arbetslöshetsersättning, minimiinkomster, pension, hälso- och sjukvård, stöd och tjänster till personer med funktionsnedsättning, långvarig vård, samt boende och grundläggande tjänster. Den princip som berör hälso- och sjukvård nämner rätt till att i rätt tid få överkomlig, förebyggande vård och medicinsk behandling av god kvalitet. Vid EPSCO-ministermötet har ordförandeskapet initierat en diskussion om hälsoaspekter och hälsokonsekvenser av den sociala pelaren med utgångspunkt i den princip som berör hälso- och sjukvård i det gemensamma uttalandet av institutionerna. Principen nämner rätt till att i rätt tid få överkomlig, förebyggande vård och medicinsk behandling av god 28 (31) Som grund för dagordningspunkten har ordförandeskapet tagit fram ett bakgrundsdokument som rymmer ett antal diskussionsfrågor. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringens ståndpunkt om förslaget till en pelare om sociala rättigheter har redogjorts för under DP11. Mot bakgrund av denna kan regeringen välkomna diskussionen vid EPSCO. Hälsofrågor är viktiga att beakta för att skapa en långsiktig hållbarhet. Kunskaps- och erfarenhetsutbyte på europeisk nivå kan bidra till länders nationella arbete med att utveckla hälso- och sjukvården. Datum för tidigare behandling i : Överläggning skedde i . Fortsatt behandling av ärendet: Fortsatt behandling av förslaget om en europeisk pelare för sociala rättigheter är ännu inte känd. 2016/17: FPM 89 a)Resultat av workshopen om ”Att söka nya partnerskap för EU:s vaccinationsinsatser” () Dokumentbeteckning: 10004/17 240 PHARM 26 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från kommissionen. 29 (31) b)Hälsosymposium, Alpbach 2017 (den 20 – ) Dokumentbeteckning: 9636/17 217 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från den österrikiska delegationen. c)Rundabordssamtal för EU:s hälsoministrar och läkemedelsföretag () Dokument ännu ej tillgängligt. Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från det maltesiska ordförandeskapet. d)Att få ett snabbt slut på aids inom EU – praktiska evidensbaserade insatser – konferens om HIV anordnad i samarbete med ECDC Dokument ännu ej tillgängligt. Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från det maltesiska ordförandeskapet. e)Läkemedel i miljön 9737/17 PHARM 24 223 ENV 550 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från kommissionen, på begäran från den svenska delegationen. 30 (31) På initiativ av har en dagordningspunkt om läkemedel i miljön tillkommit i syfte att främja informationsutbyte om arbetet inom området. f)Genomförande av artiklarna 15 och 16 i direktiv /40/EU – Spårbarhetssystem för tobaksprodukter 9998/17 239 MI 479 COMPET 477 FISC 125 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från den franska delegationen. g)Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information väntas av det inkommande estniska ordförandeskapet. 31 (31)