rfr · H40WRFR12 · 2017-01-01 00:00:00 — Vid frågan om di- strikten haft något speciellt fokus på barnrättsperspektivet tidigare hänvisade de flesta distrikten, enligt utvärderingen, till Fotbollens spela, lek och lär som ingår i utbildningar till tränare. Av en intervju med SvFF framgår att beslutet att man inte ska ha serieta- beller för ungdomar från säsongen 2017 har varit lyckat och skapat en nyttig debatt. Man har startat en process där man ifrågasätter 302www.azaleabk.se/varariktlinjer/foraldramanualen/ hämtad . 303Azalea BK intervju . 304Fotbollförbundet, verksamhetsberättelse 2016. BILAGA 2: FOTBOLL sina tidigare prioriteringar och tar in erfarenheter av att jobba med barnper- spektiv från olika håll.305 Såväl SvFF som ett distrikt som ingår i uppföljningen uppger vid intervjuer att barn- och ungdomsfrågor dominerar arbetet i förbundet. och regelverken behöver anpassas utifrån ett barnrättsperspektiv i sina riktlin- jer Fotbollens spela, lek och lär. Av en intervju med SvFF framgår att ingen systematisk uppföljning görs av tillämpningen av riktlinjerna. Det är SDF som föreningar ska vända sig till om det är några problem. Varje förening är unik. pågår ett arbete med att ta fram ett förslag till att man ska kunna diplomera en förening. I arbetet ingår att definiera vad diplomeringen ska innehålla, hur detta ska ske och hur man ska följa upp diplomeringen.306 Vid en intervju redovisades ett praktiskt exempel: två lag från samma för- ening inte ska nivåanpassas så att ett lag innehåller de bästa spelarna och det andra mindre bra spelare utan lagen bör blandas. Andra sätt att arbeta med ett barnrättsperspektiv inom fotbollen är att an- vända mindre planer (t.ex. 1/4), spela 3–5–7–9-mannafotboll, använda sarger och spela i tre perioder i stället för två. ska förbundet, utifrån barnkonven- tionen, införa en rekommendation om spelgaranti, som innebär att varje barn ska få spela minst två perioder varje match. Byten ska enbart ske i period- En annan åtgärd är att yngre spelare inte ska få möta äldre spelare. har beslutat om att tabeller inte ska publiceras. eningar instämde i detta beslut utan synpunkter.307 Tränarutbildningen vilar numera på och där principen är att alla ska få vara med.308 Man har dock inte redovisat några exempel på hur man har omsatt i utbildningen. Enligt SvFF pågår sedan 2010 en kontinuerlig revidering av tränarutbildningen.309 Det finns också exempel från föreningar där man har tagit fram policyer och riktlinjer för klubbens barn- och ungdomsfotboll. Exempelvis uppger en för- ening att policyn och riktlinjerna ska fungera som en ledarhandbok. Dokumen- tet har arbetats fram med utgångspunkt i RF:s Idrotten vill och genom att do- kumentera vad föreningen står för och har stått för under hela dess historia. har återuppstått efter att ha varit obefintlig och där arbetar man med föreningens värdegrundsfrågor.310 305SvFF, intervju . 307Göteborgs FF intervju . 308SvFF, verksamhetsberättelse 2015. 309SvFF, e-brev . BILAGA 2: FOTBOLL Även ungdomsakademin uppger att barnrättsperspektivet genomsyrar verksamheten, både när det gäller hur man lägger träningstider och att alla ska ha samma kläder.311 I en förening som enbart har barn- och ungdomsfotboll tydliggör man sin verksamhet på följande sätt: Hela verksamheten skall genomsyras av att vi långsiktigt och tålmodigt jobbar för att behålla bredden i varje åldersgrupp. Breddsatsning betyder för oss att varje enskild spelare, oavsett förmåga, ska få chansen att ut- veckla sina färdigheter, både individuellt och som lagspelare, i Azalea. Vi vet av erfarenhet att idrottsliga framgångar kommer som en ”bieffekt” av kombinationen breda trupper och bra träning. I vår modell står därför inte bredd och topp i motsatsställning. De som vill kan göra en ambitiös satsning mot eliten inom ramen för Azalea. är en klubb öppen för alla barn och ungdomar. Alla som vill vara med får vara med. Alla som är med skall vara med på lika villkor. Pojkar och flickor, nybörjare och erfarna – alla barn och ungdomar är väl- komna. Det är vår styrka. Vår idrottssatsning byggs på vänskapsband och positiva utmaningar, inte på konkurrens och utslagning.312 Vid en intervju uppges att man försöker leva som man lär genom att skola in såväl barn som föräldrar i de grundläggande värderingar som verksamheten bygger på.313 I en intervju med en annan förening, fotbollsklubb påpekas att barn- och ungdomsarbetet i föreningen ska bygga på kunskap och forskning, inte på gamla traditioner. Barnrättsperspektivet är mycket centralt och något man har med sig i sitt arbete. Den aktuella föreningen menar att man har arbetat mycket med värdegrundsfrågor. Man bedriver ett kontinuerligt ar- bete, , och man förmedlar också värdegrunden till sina fans. Man pratar till exempel om vad ÖFK-märket står för och vad det innebär att vara ÖFK-are. Man arbetar också aktivt med värdegrundsfrågor med A-laget. Det gäller att få med hela föreningen, och då kan man få draghjälp från A-laget för att förändra. Den aktuella föreningen har inte åldersindelade lag utan större tränings- grupper med ungefär tre årskullar i. Bakgrunden är att forskning har visat att den fysiska utvecklingen varierar avsevärt mellan olika barn och att det beror på när man är född om man kommer med i ”bättre” lag eller inte. Detta säger däremot ingenting om barnens långsiktiga möjligheter att spela fotboll. Den modell man arbetar efter har tillämpats i föreningen i ungefär . Föreningen har fått reaktioner från föräldrar som har andra förväntningar på träningen. Exempelvis kan man förlora fler matcher jämfört med tidigare, vil- ket uppfattas som jobbigt av vissa föräldrar. är föreningen övertygad om att modellen kommer att leda till minst lika bra idrottsliga framgångar som . Barnen kan också bli frustrerade ibland eftersom många är vana vid 312www.azaleabk.se/varariktlinjer/varideikorthet/ hämtad . 313Azalea BK intervju . BILAGA 2: FOTBOLL ett annat upplägg, och man får ofta förklara varför föreningen har valt det till- Reaktionen i ledargruppen var inledningsvis Vid en intervju framgår vidare att det är viktigt att föreningens ledning är tydlig om vad man vill åstadkomma med förändringen. styrelsen är tydliga är A och O om man vill förändra. Det gäller att stå på sig när föräldrar ställer krav eller sponsorer hotar att dra in sponsormedel. kan barnen komma i kläm.314 I den ovan nämnda utvärderingen av spelarutbildningsplanen har man också frågat barnen genom fokusgruppsintervjuer vad som gör fotbollen rolig och meningsfull. Av svaren framgår att umgås med kompisar/träffa vänner och att alla får vara med är en viktig dimension. Likaså är att få uppmärksamhet och synas och att lära sig saker viktigt för barnen. För barnen är det sociala sam- manhanget överordnad den idrottsliga. I utvärderingen konstateras att de resultat som framkommit genom inter- vjuerna stämmer väl överens med tidigare forskning om vilken mening barn och unga tillskriver sitt fotbollsspelande i föreningsregi och hur de vill att trä- ning och tävling ska vara för att de ska trivas och utvecklas.315 Uppföljning, krav och sanktioner Vid intervjuer har det inte framkommit att det sker någon uppföljning av verk- samheten i föreningarna av distriktet eller förbundet. Regler och rutiner om barn kränks Ett distrikt uppger att man ofta blir involverad om det uppstår svårigheter eller situationer inom en förening. Exempel på detta kan vara när domare eller för- äldrar uppträder illa. Ett annat exempel är när barn inte får vara med på grund av elitsatsning. Däremot finns det inte någon instans eller liknande som barn eller föräldrar kan vända sig till utöver föreningens styrelse eller distriktet.316 Av intervjuer med föreningarna framgår att det är främst ledarna som har till uppgift att uppmärksamma om något barn kränks eller far illa. Föräldrar kan också vända sig till föreningen om man anser att någon ledare beter sig olämpligt. Ledare får sluta om de uppför sig illa.317 I den ovan nämnda utvärderingen av spelarutvecklingsplanen tillfrågades bl.a. tränare om sina kunskaper när det gällde att bedriva fotbollsverksamhet. Av svaren framgår att de kunskaper man värderar högst är kunskaper om att 314 Intervju fotbollsklubb, . 315 , och , Utvärdering av implementeringen av Svenska fotbollförbun- dets spelarutbildningsplan, Slutrapport . 316 intervju och . 317 och , . BILAGA 2: FOTBOLL kunna motverka mobbning och kränkande behandling samt att utveckla spe- larnas förståelse för fair play.318 Ett exempel på projekt som bedrivs för att utveckla föreningslivet är För- eningslyftet. Målet är att utveckla det befintliga föreningslivet så att man står att möta framtiden och att stärka det ideella ledarskapet. Tanken är bl.a. att förstärka föreningslivet så att man kan utnyttja idrottsanläggningar effekti- vare och långsiktigt ta ett större ansvar för folkhälsa och integration. Av en intervju framgår att det i stor utsträckning handlar om att bemanna föreningslivet genom att finansiera en anställd föreningsutvecklare. Därige- nom gör man det möjligt för föreningen att utveckla verksamheten både kva- litativt och kvantitativt samt att ge de ideella ledarna stöd. När det gäller barn- och ungdomsverksamheten framgår att man skapar förutsättningar för samver- kan med skolor genom att fotbollsplaner m.m. kan användas . Projektet har samfinansierats av Idrottslyftet, och kommunen. Skolsamverkan har bl.a. lett till ett inflöde av nya medlemmar till föreningarna.319 En förening uppger att Föreningslyftet har varit mycket viktigt för dem. Resurser för föreningsutvecklings- och utbildningsinsatser har hamnat i för- eningen och man har kunnat använda medlen på ett produktivt sätt som direkt har gynnat verksamheten.320 Statliga bidrag och annat stöd Vid en intervju framkom att staten borde skicka med tydligare direktiv om användningen av medel. Det är lättare att agera då det finns regler att luta sig mot. Till exempel skulle föräldrar kunna hänvisa till sådana regler i diskus- sioner med föreningar. Otydlighet ansågs gynna avarter inom idrotten.321 Vid en intervju understryks att statliga medel har den största effekten i verk- samheten om de används för att sätta press på förbunden och elitföreningarna så att medlen kan användas i verksamheten för föreningsutveckling.322 LOK-stödet är bra och det är smidigt. Däremot menar man att föreningar som inte arbetar utifrån ett barnrättsperspektiv inte borde få LOK-stöd.323 318Söderström, och , Utvärdering av implementeringen av Svenska fotbollförbun- dets spelarutbildningsplan, Slutrapport . 319Göteborgs FF intervju, . 320Azalea BK e-brev . 321Göteborgs fotbollförbund intervju . 322Azalea BK, e-brev . 323Östersunds fotbollsklubb intervju . BILAGA 2: FOTBOLL Enligt verksamhetsberättelsen har 1 200 föreningar av 1 800 med barn- och ungdomsverksamhet fått ekonomiskt bidrag och genomfört ca 5 000 projekt genom Idrottslyftet. Drygt 11 000 ledare har genomgått någon form av ledarutbildning.324 Vid en intervju med SvFF framgår att på central nivå ansvarar man för att säkerställa att fotbollens del av Idrottlyftsmedlen används på ett bra sätt. Id- rottslyftspengarna fördelas till de 24 distrikten enligt modellen antal spelare och antalet lag. Fördelningen skulle knappast påverkas om man tog med de yngre i modellen menar man. Man har en årlig konferens med di- strikten där man diskuterar användningen av pengarna. Det är således di- strikten som disponerar bidraget och fattar beslut om ändamålen. Därefter har varje distrikt en regional konferens. Det är den enskilda föreningen som sedan ansöker om medel för projekt. Enligt SvFF är det en fördel att distrikten disponerar bidraget eftersom det gör att en viss anpassning efter lokala förhållanden är möjlig. Man har tre hu- vudspår för användningen – utbildning för barn- och ungdomstränare, för- eningsutveckling och spelutvecklingsplaner riktade mot klubbarna. Förening- arna ansöker från distrikten om medel för framför allt tränar- och spelarutbild- ning, föreningsutveckling, prova-på verksamhet och Landslagets fotbolls- skola.325 När det gäller Idrottslyftet framförs vid en intervju att systemet fungerar bra men att det kan finnas vissa svårigheter i återrapporteringen. fördelar i bidrag till föreningar. Förbundet gör paketlös- ningar och skräddarsyr riktade insatser som föreningarna kan söka medel för. På detta sätt undviker man att pengarna går till konsumtion i form av t.ex. läger, eftersom man menar att det är bättre att bidragen går till insatser som leder till förändring. Man menar att när föreningarna kan ansöka om medel från distriktet hamnar de närmare föreningarna i stället för aktiviteter som hålls centralt.326 Dessutom används Idrottslyftet bl.a. för att hjälpa föreningar som har spe- lare med funktionsnedsättning och föreningar som börjar med verksamhet och tar emot nyanlända flyktingar.327 En förening menar dock att det är för många kriterier som måste uppfyllas för att man ska få medel från Idrottslyftet.328 324SvFF verksamhetsberättelse 2016. 326Göteborgs FF intervju . BILAGA 2: FOTBOLL Flera föreningar menar att LOK-stödet är viktigt för verksamheten. En för- ening menade att man inte skulle klara sig utan det statliga LOK-stödet och man tycker inte att det behöver förändras.329 En förening uppger dock att LOK-stödet inte har någon betydelse för verk- samheten eftersom den viktigaste inkomstkällan för denna förening är spons- ring.330 LOK-stödet borde enligt det distrikt som ingår i uppföljningen vara mer diffe- rentierat. Man skulle kunna överväga att lämna ett större aktivitetsbidrag ju äldre barnen blir. lämnar t.ex. ut ett högre aktivitetsstöd till flickor än till pojkar eftersom man vill stimulera att flickor fortsätter att idrotta.331 Allt yngre barn vänder sig till idrottsföreningar. Föreningar skulle kunna bli motiverade att ta in barn tidigare om åldern för LOK-stödet sänks. För- eningar skulle kunna ha verksamhet med lek och rörelse med 4–5-åringar. Ett annat förslag är att maximera antalet aktiviteter och idrott. Bidragssystemet som det ser ut nu bejakar aktiviteter, men inom en och samma idrott, och det bidrar till att förstärka en tidig specialisering. Till exempel skulle det kunna finnas ett tak på aktivitetsstöd för två träningstillfällen inom en och samma idrott. Om barnet deltar i träningar inom en annan idrott skulle däremot ytterligare bidrag kunna delas ut.332 I en intervju uppmärksammades som ett exempel på hur förenings- livet skulle kunna utvecklas. Tränarna är utbildade och arvoderade ledare (ofta studenter) i stället för föräldraledare som i . Föräldrar betalar in en må- nadsavgift till föreningen. Föreningarna behöver inte betala avgift för att an- vända fotbollsplanerna. Verksamhet för yngre barn genomförs under ledning av studenter och äger rum under tidiga eftermiddagar, och på så sätt utnyttjas planerna bättre. Man gör ingen skillnad mellan fotboll för flickor och pojkar. Föreningens första- och andralag har tre gemensamma träningar och utöver dessa finns separata träningar. På finns endast en idrottsförening per ort. Man har blandade lag och idrottsföreningarna ägnar sig åt flera idrotter. Man samordnar träningstider med varandra och försöker undvika att lägga verk- samhet då någon annan har det. Exempelvis har man fotboll . På detta sätt behöver barn inte tvingas att välja bort en sport.333 330IFK , Uppgift vid seminarium, . 331Göteborgs FF intervju . BILAGA 2: FOTBOLL Urbaniseringen påverkar fotbollen. Inflyttningen till storstäderna skapar svå- righeter för fotbollen att få plats, och på landsbygden blir det svårt att få ihop lag. Arbetet med anläggningsutveckling, föreningsutveckling och flexibla täv- lingsformer är ett sätt att möta trenden.334 Det finns också exempel från en mindre stad på att det är svårt att få ihop alla träningstider med en plan. Föreningen skulle vilja ha en ny fotbollsplan, men föreningens intäkter räcker inte till detta. Det finns inte något samarbete med kommunen om nya anläggningar.335 Ingen av föreningarna uppger att avgifterna, t.ex. medlemsavgift eller spelar- avgift, är ett problem. En vanlig uppfattning är att om det skulle vara problem med det så löser man det på något sätt.336 Avgiften är och då ingår allt. Syftet är att det inte ska finnas några ”dolda” avgifter.337 Det finns dock exempel på att föreningar i utsatta områden för en dialog med kommunen om problemen. Inom ramen för Idrottslyftet finns det medel att söka för att täcka medlemsavgifter.338 334SvFF verksamhetsberättelse 2015. 336Intervjuer , , och . 337Östersunds fotbollsklubb intervju . 338Göteborgs fotbollsförbund intervju . BILAGA 2: FOTBOLL Kvartersfotboll ”Kvartersen”339 I får barn inte spela i fotbollsklubbarna innan de har fyllt . Fot- bollsverksamheten för barn före 10års ålder och även senare bedrivs inom ”Kvartersen” (Kvartersfotbollen). Fotboll i Kvartersen sker på åtta fotbollsplaner där man spelar fotboll som är av karaktären organiserad spontanfotboll. ansvarar för under- håll av planerna , dvs. gräsklippning, målning av linjer och lag- ning av nät. Det utgår ingen planhyra. Kvartersen har funnits och då var det enbart spontanidrott. När det gäller träning på Kvartersen och tillgång till plan gäller ”först till kvarn-principen”. För matcher finns det ett bokningssystem. Utgångspunkten är att alla ska vara med. Man anmäler ett lag och då kan man både spela matcher och träna. Man ser helst att man anmäler ett lag be- stående av pojkar och/eller flickor från bostadsområdet eller klassen men det viktigaste är att alla som vill spela fotboll får chansen att vara med i ett lag. Om man vill spela men inte har något lag att vara med i hjälper GIF till att ordna plats i något lag. Det är en arbetsgrupp inom GIF som organiserar och leder arbetet med Kvartersen. Anmälningsavgiften till Kvartersen är för varje spelare. I avgif- ten ingår •spelarförsäkring (för att ha en spelarförsäkring måste de tillhöra en för- ening som då blir ) •inköp av drygt 600 medaljer (till alla spelare) •kostnad för domare (äldsta ungdomar dömer) – dessa do- marpengar lägger klubben till deras resa som går till , . i sponsrar Kvartersen och man har klargjort att man inte vill sponsra om barnens kostnader blir för höga. Alla bjuds in till att vara med och nästan alla kommer utom invandrar- flickor. Barnen börjar spela i Kvartersen . Man tränar vanligtvis en gång . Ofta är alla i klassen med. Man spelar i Kvartersen tills man är 11–. Cirka 800–900 barn är med i Kvartersen. Lagens sammankomster sker på olika sätt. Ett lag kan sparka i någon träd- gård. I andra lag ser barnens föräldrar sin nya framtid i att bli huvudtränare för lagen. Här planeras det minutiöst. Varje tänkbar passning kan bli avgörande 339 och samt e-brev, och . 2016/17:12 BILAGA 2: FOTBOLL för den tänkta seriesegern. Och så har vi alla andra lag med sina träningsupp- lägg som är någonstans mitt emellan dessa två ytterligheter. Föräldrar tar initiativ till träningarna på Kvartersen och man använder nå- gon av de planer som finns tillgängliga. Det är ingen grenspecifik träning och syftet är att det ska vara kul att spela fotboll. När det gäller LOK-stöd söker LOK-stöd för de barn som bor i staden . De söker enbart LOK-stöd för de tillfällen som matcher spelas (sex ) eftersom man vet hur många och vilka barn som är med på matcherna. söker LOK-stöd för pojkarna. Remsle UIF söker LOK-stöd för flickorna. När det gäller den träning som sker utanför matcherna är det svårt att veta vilka som deltar och hur ofta varje barn tränar och därför söker man inte LOK- stöd för träningarna. Denna bilaga innehåller en fallstudie av gymnastikidrotten i . Beskriv- ningen syftar till att redovisa exempel på dels hur de statliga målen har genom- förts i verksamheten, dels vilka resultat som den statliga finansieringen har bidragit till. Beskrivningen utgår framför allt från skriftligt material som har kompletterats med underlag från intervjuer. är en ideell organisation som bildades och är ett specialidrottsförbund (SF) inom (). har ett samarbetsavtal med , och blev associerat till gymnastiken. Gym- nastikföreningar är medlemmar i och de genomför den praktiska gymnastikverksamheten. ansvarar för utbild- ningssystem och landslagsverksamhet. högsta beslutande organ är förbundsmötet som ge- nomförs . Röstberättigade ombud på förbundsmötet är samtliga medlemsföreningar i . Förbundsmötet väljer förbundssty- relsen som består av förbundsordförande och åtta ledamöter. Till sin hjälp har styrelsen ett förbundskansli. Förbundsstyrelsen har delegerat ansvaret för olika verksamheter till kommittéer och råd. är geografiskt in- delat i åtta regioner och man har bemannade regionala kanslier. Förbundet inrättade 2014 dels en juridisk nämnd på central nivå, dels en gymnastikombudsman (GymO). Den juridiska nämnden är den enda instansen inom i bestraffningsärenden, och den ersätter den tidi- gare ordningen med regionstyrelser som första instans och förbundsstyrelsen som andra instans. Överklaganden av nämndens beslut sker till . Den juridiska nämnden hanterar ärenden bl.a. med utgångspunkt från kap. 14 om bestraffningsärenden i . GymO tar emot anmäl- ningar från enskilda utövare och stödjer föreningarna i arbetet med att hantera komplicerade frågor. Förbundet hade även före inrättandet av GymO och den juridiska nämnden till uppgift att hantera och stödja denna typ av förenings- ärenden. Genom att man inrättade GymO synliggjordes både vikten av dessa frågor och att det finns stöd för t.ex. enskilda medlemmar. (Se vidare särskilda avsnitt). BILAGA 3: GYMNASTIK Förbundet – finansiering och antal anställda Av tabell D framgår förbundets finansiering och antalet anställda på förbunds- nivån. Tabell D Finansiering och antal anställda på förbundet. Belopp anges i tkr. Bidrag för bl.a. utvecklingsarbete och Självfinansieringsgrad (%) Antal anställda i medeltal Källa: , verksamhetsberättelserna 2012/13 och 2014/15. * Regionerna får av SF-stödet enligt beslut . sponsorsamarbeten består av stöd genom pengar eller kompetens. av sponsormedlen går till verksamheten och till utvecklingsarbete. Därutöver finns en ändamålsstyrd sponsring för arbete med en särskild fråga . Detta stöd motsvarar av sponsormedlen. Sponsringen uppgick till ca 2016. BILAGA 3: GYMNASTIK Av tabell E framgår utvecklingen av antalet medlemmar – 2015 och utvecklingen av antalet föreningar. Tabell E Antalet medlemmar fördelat på åldersgrupper och antal föreningar åren 2010–2015 Flickor 7–12 år Pojkar 7–12 år Flickor 13–20 år Pojkar 13–20 år Kvinnor 21–40 år Män 21–40 år Källa: , verksamhetsberättelserna 2010/11, 2012/13 och 2014/15. Av tabellen framgår att det totala antalet medlemmar har ökat –2015. Ökningen uppgår till nästan 16 000 medlemmar, vilket motsvarar av det totala antalet utövare. Det är barn och ungdomar upp till som svarar för denna ökning och det är pojkar som svarar för den procentu- ellt största ökningen. Både antalet kvinnor och män minskar. Bland såväl flickor som pojkar återfinns flest utövare i åldersgruppen 7–. Därefter tappar man mer än hälften av ungdomarna som tränar gymnastik. Enligt uppgifter vid intervjuer har så gott som alla gymnastikföreningar i landet kö.340 Det finns enligt förbundet flera förklaringar till medlemstillströmningen. Den viktigaste förklaringen är att gymnastikföreningarna breddar sitt utbud och erbjuder gymnastikträning för fler och nya målgrupper, men också att för- eningarna utvecklar det befintliga utbudet så att aktiva kan stanna kvar och tränar i föreningen. Nya verksamheter som parkour och tricking lockar nya 340 Intervjuer GF , GSF , gymnastik- klubb och . BILAGA 3: GYMNASTIK grupper av ungdomar.341 Utbildning av ledare har varit en viktig faktor i med- lemsökningen och totalt har över 700 ledare utbildats enbart inom parkour.342 Man uppger vidare att utbildningsverksamheten ökar generellt inom Gymnas- Som exempel kan nämnas att gymnastikklubb sedan startade en pojkgrupp inom parkour. Denna har ca 50 utövare. 60 barn och ungdomar parkour, vilket motsvarar av föreningens