eunbil · H40N482F66 · 2017-01-01 00:00:00 — Enligt den preliminära dagordning som framkom . 1.Godkännande av den preliminära dagordningen Lagstiftningsöverläggningar 2.(ev.) 3.Reducerad mervärdesskattesats för e-publikationer Vid mötet väntas rådet nå en allmän inriktning om förslaget om ändring i mervärdesskattedirektivet vad gäller mervärdesskattesatser för böcker, tidningar och tidskrifter. Överläggning med skatteutskottet har skett och ny överläggning planeras till . Samråd med har skett . Enligt mervärdeskattedirektivet får medlemsstaterna endast tillämpa reducerade skattesatser på tryckta böcker, tidningar och tidskrifter. Kommissionen presenterade förslag om ändring i mervärdeskattedirektivet vad gäller mervärdesskattesatser för böcker, tidningar och tidsskrifter. Förslaget innebär att det ska vara möjligt för medlemsstaterna att tillämpa reducerade skattesatser även för elektroniska publikationer. I kommissionens föreslag fanns en möjlighet för samtliga medlemsstater att tillämpa reducerade skattesatser som är lägre än den minimiskattesats som finns fastställd i mervärdesskattedirektivet (dvs. lägre än ) eller att bevilja undantag med rätt till avdrag för ingående mervärdesskatt. Denna möjlighet är enligt det förslag som är aktuellt begränsad till de medlemsstater som har den möjligheten när det gäller tryckta publikationer. Kommissionens förslag beskrivs i faktapromemorian 2016/17:FPM41. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens inställning när det gäller skattesatser på mervärdesskatteområdet är att lika produkter ska beskattas på samma sätt. Regeringen stödjer därför ordförandeskapets kompromissförslag. 4.Omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt Vid mötet väntas rådet försöka nå en allmän inriktning om direktivförslaget. Överläggning med skatteutskottet har skett och ny överläggning planeras till . Samråd med har skett . Det finns enligt EU:s mervärdesskattedirektiv möjlighet att tillämpa omvänd skattskyldighet, dvs. att köparen är skattskyldig för mervärdesskatten i stället för säljaren, på vissa varor och tjänster som är särskilt utsatta för mervärdesskattebedrägerier. Som ett led i att bekämpa mervärdesskattebedrägerier driver ett antal medlemsstater, främst , frågan om utökad omvänd skattskyldighet. Kommissionen lade fram ett förslag om detta och ordförandeskapet har därefter lagt fram flera kompromissförslag. Kommissionens förslag beskrivs i faktapromemorian 2016/17:FPM57. Det förslag som är aktuellt innebär att en medlemsstat efter tillstånd av kommissionen får införa omvänd skattskyldighet för alla inhemska leveranser av varor och tillhandahållanden av tjänster som överstiger per faktura, under förutsättning att följande krav uppfylls: 2 (17) omedlemsstaten har ett mervärdesskattegap1, uttryckt som en procentandel av den totala mervärdesskatteskulden, på över gemenskapens medianvärde för mervärdesskattegapet omedlemsstaten har en karusellbedrägerinivå2 inom sitt totala mervärdesskattegap på omedlemsstaten konstaterar att andra kontrollåtgärder inte är tillräckliga för att bekämpa karusellbedrägerier inom dess territorium (bl.a. genom att redogöra för vilka kontrollfunktioner som tillämpas och varför de inte är effektiva, samt varför administrativt samarbete på mervärdesskatteområdet inte är tillräckligt) omedlemsstaten konstaterar att de ökade skatteintäkter som beräknas följa av införandet av generell omvänd skattskyldighet överstiger de beräknade totala administrativa bördorna för företag och skattemyndigheter med omedlemsstaten konstaterar att företag och skattemyndigheter inte kommer att få kostnader till följd av införandet av generell omvänd skattskyldighet som är högre än de som följer av tillämpningen av andra kontrollfunktioner. Åtgärden ska vara tidsbegränsad till . Om tillämpningen av omvänd skattskyldighet visar sig innebära att bedrägerierna flyttar till andra medlemsstater som inte har infört omvänd skattskyldighet ska kommissionen rekommendera för rådet att tillståndet dras tillbaka. Rekommendationen blir gällande om inte rådet enhälligt beslutar om motsatsen. 1Mervärdesskattegap (VAT Gap) är skillnaden mellan den teoretiska mervärdesskatten, d.v.s. den mervärdesskatt som skulle ha betalats in om reglerna följdes, och den mervärdesskatt som faktiskt betalats in. 2Karusellbedrägeri är en typ av mervärdesskattebedrägeri där samma vara kan säljas och köpas mellan olika företag i syfte att undandra mervärdesskatt. Det förutsätter minst tre parter i två olika medlemsstater, varav minst en av parterna är ett företag med avsikt att genomföra bedrägerier. De tta företag gör ett unionsinternt förvärv utan avsikt att redovisa och betala mervärdesskatt. Företaget säljer sedan varorna vidare till ett annat bolag (köparen) inklusive mervärdesskatt. Köparen gör avdrag för ingående mervärdesskatt, den skatt som inte kommer att redovisas och betalas av företaget som genomfört bedrägeriet. Köparen säljer sedan vidare varan till bolaget i det andra landet som sålde varan från första början. kan sedan säljas igen på samma sätt, därav namnet karusellbedrägeri. 3 (17) I kommissionens ursprungliga förslag fanns möjlighet för en medlemsstat att införa omvänd skattskyldighet om denna medlemsstat delar gräns med en annan medlemsstat som inför omvänd skattskyldighet och det finns en avsevärd risk för att bedrägerierna flyttar till denna medlemsstat till följd av att den andra medlemsstaten inför omvänd skattskyldighet. I det senaste kompromissförslaget från ordförandeskapet har denna möjlighet strukits. De medlemsstater som inför generell omvänd skattskyldighet ska lämna information till de andra medlemsstaterna om exempelvis personer som varit inblandade i mervärdesskattebedrägerier. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen stödjer inte en generell omvänd skattskyldighet. Regeringen är också tveksam till att utöka nuvarande möjlighet till omvänd skattskyldighet. Omvänd skattskyldighet kan dock i vissa fall användas för att motverka bedrägerier. En sådan utökad omvänd skattskyldighet måste begränsas i omfattning och . Förstärkning av bankunionen / Riskreducerande åtgärder a) Ändringar av krishanteringsdirektivet avseende rangordning vid insolvens Rådet föreslås anta en allmän inriktning för ändring av krishanteringsdirektivet avseende rangordning vid insolvens. Samråd med om riskreducerande åtgärder inom ramen för arbetet med att stärka bankunionen har tidigare ägt rum . Frågan har tagits upp i finansutskottet för överläggning och för information . presenterade kommissionen ett paket med lagstiftningsförslag rörande ändringar och kompletteringar av regelverken om kapitaltäckning och krishantering för banker. Nuvarande regelverk infördes i spåren av finanskrisen . Syftet var bl.a. att stärka det finansiella systemets motståndskraft, minska risken för framtida finanskriser samt minska kostnaderna för skattebetalarna i händelse av en kris. 4 (17) Kommissionens nya förslag är relativt omfattande och innebär dels att nya och uppdaterade globala standarder införs i EU, dels en översyn av befintliga regler för att göra dem mer ändamålsenliga och effektiva. Ändringsförslagen omfattar hela EU, men har även presenterats som en del av de riskreducerande åtgärderna i färdplanen för att fullborda bankunionen. Den del av paketet som rör krishantering avser i huvudsak regler om ett minimikrav på nedskrivningsbara skulder (MREL). Om en bank får problem ska förluster enligt krishanteringsdirektivet bäras av aktieägare och långivare. Det sker genom att värdet på bankens skulder skrivs ned eller konverteras till aktier (s.k. bail-in). För att skuldnedskrivning ska kunna tillämpas krävs att bankerna möter ett minimikrav på nedskrivningsbara skulder, vilket i praktiken innebär ett krav på en viss mängd av en viss sorts skuld. Kommissionens förslag innebär dels genomförande av en global överenskommelse i EU om ett minimikrav för nedskrivningsbara skulder för globalt systemviktiga banker (TLAC), dels revideringar av för minimikrav på nedskrivningsbara skulder (MREL) i krishanteringsdirektivet. Revideringarna av syftar till att harmonisera MREL med de globala TLAC-reglerna. Därtill innehåller denna del av paketet ett separat ändringsförslag som syftar till att skapa ett enhetligt förhållningssätt vad gäller frågan om rangordning av vissa skuldinstrument vid insolvens. Den allmänna inriktningen gäller detta separata ändringsförslag. Ändringsförslaget om rangordning av vissa skuldinstrument vid insolvens innebär i korthet att medlemsstaterna i sin förmånsrättsordning för banker ska skapa en ny ”klass” av skuldinstrument som ska användas av banker för att uppfylla TLAC och MREL. Syftet med den nya skuldklassen är förenklad krishantering genom ökad enhetlighet för rangordningen vid insolvens i EU. Både ansvarig myndighet () och svenska banker har pekat på vikten av att få den nya skuldklassen på plats då det krävs för att bankernas emissioner ska kunna påbörjas. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen är positiv till att underlätta vid tillämpningen av skuldnedskrivningsverktyget och kan stödja den allmänna inriktningen. Regeringen är även positiv till att frågan behandlas separat i syfte att nå en snabb överenskommelse eftersom framväxten av en fungerande marknad för ett nytt skuldinstrument sannolikt kräver . 5 (17) b) Ändringar av tillsynsförordningen avseende vissa infasningsregler Rådet föreslås anta en allmän inriktning för ändringar av tillsynsförordningen avseende infasningsregler för dels hur de nya redovisningsreglerna för förväntade förluster (IFRS 9) påverkar bankernas kapital, dels vissa ändringar i reglerna för bankers stora exponeringar. Samråd med om riskreducerande åtgärder inom ramen för arbetet med att stärka bankunionen har tidigare ägt rum . Frågan har tagits upp i finansutskottet för överläggning och för information . Förslaget är en del av det paket med lagstiftningsförslag rörande ändringar och kompletteringar av regelverken om kapitaltäckning och krishantering för banker som kommissionen presenterade . Det aktuella förordningsförslaget som rådet ombeds ta ställning till avser en mindre del i kommissionens förslag om ändringar i tillsynsförordningen (EU 575/2013). Det handlar om infasningsregler för dels hur de nya redovisningsreglerna för förväntade förluster (IFRS 9) påverkar bankernas kapitaltäckning, dels vissa ändringar i reglerna för bankers stora exponeringar. De nya redovisningsreglerna i IFRS 9 innebär förändringar för hur bankerna redovisar förväntade förluster. Ett syfte med de nya reglerna är att bankerna i ett tidigare skede ska reservera kapital för eventuella förluster. Förändringen kommer därmed även att påverka bankernas kapital och kapitaltäckning. För att mildra effekten av de nya reglerna på bankernas kapitaltäckning föreslås därför att påverkan av de nya redovisningsreglerna på bankernas kapital fasas in gradvis . Utöver infasningsreglerna för IFRS 9 föreslås även infasningsregler för vissa ändringar i reglerna för begränsning av bankers stora exponeringar. Även i detta fall är syftet att mildra övergången till nya regler. Infasningsperioden är i detta fall . Både IFRS 9 och ändringarna i reglerna för bankernas stora exponeringar träder i kraft . Eftersom förhandlingen om de resterande delarna av kommissionens förslag förväntas pågå har det varit 6 (17) nödvändigt att bryta ut de nämnda infasningsreglerna i ett fristående förslag som behandlas separat för att infasningsreglerna ska kunna träda i kraft som de nya reglerna börjar gälla. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att det kan finnas ett behov av infasningsregler för de nya redovisningsreglerna i IFRS 9 och bestämmelserna i regelverket för stora exponeringar. Det är också angeläget att dessa kan träda i kraft . Regeringen kan därför stödja den allmänna inriktningen. c) Rapport om förhandlingsläget Rådet ska diskutera ordförandeskapets rapport om förhandlingsläget vad gäller kommissionens förordningsförslag om en gemensam europeisk insättningsgarantiförsäkring () samt förslagen om riskreducerande åtgärder inom banksektorn. Samråd med om riskreducerande åtgärder inom ramen för arbetet med att stärka bankunionen har tidigare ägt rum . Frågan har tagits upp i finansutskottet för överläggning och för information . Samråd om den gemensamma insättningsgarantiförsäkringen i skedde . Överläggning i finansutskottet ägde senast rum . antog rådet slutsatser om en färdplan för att slutföra bankunionen. Av slutsatserna framgår att bankunionens medlemsstater ska fortsätta arbete med både riskdelande och riskreducerande åtgärder parallellt. Bland annat ska det tekniska arbetet med en gemensam insättningsgarantiförsäkring för medlemsstaterna som deltar i bankunionen () fortsätta. gav rådet kommissionen i uppdrag att presentera förslag till riskreducerande åtgärder (bl.a. genom omarbetningar och kompletteringar av regelverken om kapitaltäckning och krishantering), vilka presenterades av kommissionen . 7 (17) Lagstiftningsförslaget om en gemensam insättningsgarantiförsäkring presenterades . Förslaget innebär att det etableras en gemensam försäkringslösning för de nationella insättningsgarantierna som finns i de medlemsstater som deltar i bankunionen. En del av försäkringslösningen innebär att det inrättas en gemensam fond som ska finansieras med riskbaserade bidrag från bankerna i de deltagande medlemsstaterna. När är fullt genomförd kommer den föreslagna fonden att motsvara av de garanterade insättningarna i bankunionen. Rapporten som ordförandeskapet tagit fram beskriver de framsteg som gjorts under förhandlingarna vad gäller både och förslagen om riskreducerande åtgärder. Den första delen av rapporten ger en översyn av läget i diskussionerna mellan de nationella experterna i ad-hoc gruppen om vissa delar i . Dessa inbegriper bl.a. hur bidragen till fonden ska bestämmas, vad fonden ska kunna användas till och principer för sent inträde i . I rapporten konstateras att samtliga av dessa frågor måste övervägas ytterligare. I den andra delen av rapporten beskrivs framstegen i förhandlingen om de riskreducerande åtgärderna. Utöver de två frågor som man hoppas uppnå allmän inriktning om på detta möte (se punkt a och b), lyfts två frågor fram som särskilt centrala: villkor för medräkningsbara skulder i minimikravet på nedskrivningsbara skulder (MREL), och den s.k. hem- /värdlandsfrågan. Flera medlemsstater har förordat att nå åtminstone en preliminär överenskommelse om villkoren för medräkningsbara skulder som en överenskommelse om en allmän inriktning för rangordningen vid insolvens (punkt a) nås. Därtill har ett stort antal medlemsstater förordat ändringar i kommissionens förslag vad gäller den s.k. hem-/värdlandsfrågan. Hem-/värdlandsfrågan, som handlar om tillsyn och krishanteringsplanering, innefattar bl.a. möjligheten för tillsynsmyndigheten i bankens hemland att undanta bankens dotterbolag i andra länder från vissa krav. De ändringsförslag som finns i rapporten är de föreslagna ändringar som ordförandeskapet bedömer att det för tillfället finns stöd i rådet för. Rapporten innehåller därutöver en beskrivning av diskussionerna av de resterande delarna av förslaget. I allmänhet har diskussionerna om dessa 8 (17) delar varit relativt övergripande och är ännu i ett inledande skede. Det gäller bl.a. förslagen om ändringar i hur tillsynsmyndigheterna kan sätta kapitalkrav för system- och makrorisker samt förslagen om att göra regelverket mer proportionerligt. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att rapporten överlag ger en rättvis beskrivning av diskussionerna under förhandlingarna. Regeringen välkomnar att rapporten framhåller att mer diskussion behövs om kommissionens förslag att begränsa nationella myndigheters möjlighet att ta höjd för system- och makrotillsynsrisk i kapitalkraven (inom den s.k. pelare 2). För är det viktigt att nationella myndigheter kan vidta eventuella ytterligare åtgärder som är motiverade för att säkerställa den finansiella stabiliteten i respektive medlemsstat, vilket regeringen påpekat i de pågående förhandlingarna. Aktuella lagstiftningsförslag som rör finansiella tjänster Ordförandeskapet väntas informera om hur arbetet går med aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster. 7.(ev.) Rådet ska diskutera en rapport om dåliga lån i EU som har tagits fram av en undergrupp till kommittén för finansiella tjänster. Rådet ska även anta slutsatser om åtgärder för att hantera problemen. Ärendet har inte tidigare behandlats i . 9 (17) etablerades en undergrupp till kommittén för finansiella tjänster för att undersöka den höga andelen dåliga lån i den europeiska banksektorn. Gruppen fick i uppdrag att dels kartlägga problemen, dels föreslå alternativ för hur de bör hanteras. Den totala stocken med dåliga lån uppgick till , av EU:s BNP. Problemen med dåliga lån är ojämnt fördelade mellan medlemsstaterna och förekommer främst i de södra och östra delarna av EU. I utgörs under en procent av bankernas totala utlåning av dåliga lån, vilket är en av de lägsta andelarna i EU. I rapporten framgår att de mer problemtyngda bankerna inte har redovisat de dåliga lånen korrekt på sina balansräkningar och därför inte har gjort tillräckliga avsättningar. illustrerar rapporten att de bakomliggande orsakerna till uppkomsten av dåliga lån är mångfacetterade. Rapporten innehåller en rad förslag på möjliga åtgärder, dels för att hantera den existerande stocken med dåliga lån, dels för att undvika en framtida uppbyggnad av dåliga lån i den europeiska banksektorn. Utkastet till rådsslutsatser innehåller en handlingsplan med åtgärder i enlighet med rapportens förslag. Merparten av åtgärderna riktar sig till kommissionen och de europeiska tillsynsmyndigheterna. Det handlar främst om att säkerställa att bankerna får mer tydliga riktlinjer för hur lån ska redovisas. Därutöver handlar det om att tillsynsmyndigheterna har tillräckliga verktyg för att övervaka bankernas hantering av lån. Kommissionen uppmanas även utveckla gemensamma principer för upprättande av tillgångsförvaltningsbolag samt ta fram åtgärder för att undanröja hinder mot en andrahandsmarknad för dåliga lån. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till slutsatser. inställning är att åtgärderna bör genomföras budgetrestriktivt och inom befintliga ramar för statens budget och EU-budgeten. 10 (17) 9.Kampen mot finansiering av terrorism (kommissionens handlingsplan) Kommissionen ska informera rådet om bekämpning av finansiering av terrorism utifrån den handlingsplan på området som presenterades . Samråd med om bekämpning av finansiering av terrorism har skett , . Överläggning med finansutskottet rörande förändringar av fjärde penningtvättsdirektivet, vilket utgör en av de centrala rättsakterna på området, skedde . Bekämpning av finansiering av terrorism är en fråga som berör många områden. På finansministrarnas område tar detta sig uttryck främst i form av det fjärde penningtvättsdirektivet, som antogs och som ska vara genomfört i medlemsstaterna . Kommissionen har emellertid föreslagit vissa förändringar av det redan antagna direktivet (se faktapromemoria 2015/16:117) varför förhandlingar har pågått . Andra förslag som kommissionen har aviserat i handlingsplanen och som sedermera har presenterats för medlemsstaterna och innefattar bl.a. harmonisering av penningtvättsbrottet, ömsesidigt erkännande av beslut om frysning och förverkande samt en översyn av kontantkontrollförordningen. Kommissionen kommer att presentera en halvtidsutvärdering av kapitalmarknadsunionen. Rådet kommer även få information från kommissionen om aktuella initiativ inom ramen för kapitalmarknadsunionen. Samråd med om kapitalmarknadsunionen har skett , . Överläggning med finansutskottet har skett , . 11 (17) Kommissionen presenterade en handlingsplan för skapandet av en kapitalmarknadsunion (se faktapromemoria 2015/16:FPM10). Syftet med kapitalmarknadsunionen är att främja tillväxt och sysselsättning i EU genom att stärka den europeiska kapitalmarknadens förmåga att allokera kapital och öka gränsöverskridande investeringar i framförallt små och medelstora företag, nystartade företag och infrastrukturprojekt. En rad förslag har presenterats inom ramen för kapitalmarknadsunionen sedan antagandet av handlingsplanen, bl.a. förordningsförslag om värdepapperisering och om revidering av prospektdirektivet. presenterade kommissionen en halvtidsöversyn av kapitalmarknadsunionen. Halvtidsöversynen innehåller en utvärdering och en uppdatering av handlingsplanen , samt förslag på nya initiativ för att stärka EU:s kapitalmarknad. Som en del i kommissionens arbete med halvtidsutvärderingen genomförde kommissionen en konsultation med medlemsstaterna . I sitt svar på konsultationen lyfte regeringen fram hållbarhet inom finansmarknader och finansiell teknologi som två områden regeringen skulle vilja se ett ökat fokus på i arbetet med kapitalmarknadsunionen. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar kommissionens halvtidsöversyn av kapitalmarknadsunionen. Regeringen tar ställning till respektive initiativ i den reviderade handlingsplanen när de presenteras. Regeringen är dock generellt positiv till arbete som syftar till att främja gränsöverskridande investeringar, utöka och diversifiera företagens finansiering och i förlängningen stärka den inre marknaden. Regeringen är särskilt mån om att stödja initiativ inom finansmarknaden som främjar hållbarhet och teknologisk utveckling. (ev.) till om skattefrågor Rådet ska anta en rapport om skattefrågor vilken ska överlämnas till . 12 (17) Samråd har inte tidigare skett. Information med skatteutskottet planeras . gav ett uppdrag till kommissionen och rådet att återrapportera dels om konkreta metoder för att stärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande, dels om det pågående arbetet med vissa skatteförslag i rådet. Den första återrapporteringen enligt detta uppdrag skedde . En återrapportering har därefter skett till varje halvår. Enligt uppdraget skulle arbetet inriktas på områden där mer ambitiösa insatser är tänkbara, med fokus på hur skattepolitiken kan stödja samordningen av den ekonomiska politiken och bidra till finanspolitisk samordning och tillväxt. Innehållet i rapporten, vilken beskriver det arbete som bedrivits på skatteområdet under det maltesiska EU-ordförandeskapet, har behandlats vid möte i rådets högnivågrupp för skattefrågor . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen avser ställa sig bakom rapporten. (ev.) Uppförandekoden (företagsbeskattning) Rådet ska godkänna uppförandekodgruppens rapport om sitt arbete under det maltesiska ordförandeskapet och anta slutsatser om rapporten. Samråd om uppförandekoden för företagsbeskattning har skett med , . Överläggning har ägt rum med skatteutskottet , . antog rådet en resolution om en uppförandekod för företagsbeskattning. Syftet med koden är att motverka skadlig skattekonkurrens inom bolagsskatteområdet. En särskild högnivågrupp inom rådet har inrättats för att genomföra uppförandekodens principer. Varje halvår rapporterar uppförandekodgruppen till rådet om sitt arbete under respektive ordförandeskap. Rapporten godkänns sedan av rådet. 13 (17) Under det maltesiska ordförandeskapet har uppförandekodgruppen fortsatt sitt arbete med att granska nya skatteåtgärder (frysning) och avveckling av skatteåtgärder som bedömts vara skadliga. Vidare har gruppen arbetat med frågor i arbetspaketet som beslutades av rådet . Det rör sig bl.a. om förhållandet till tredje länder, administrativ praxis och åtgärder för att motverka skattebedrägeri och annat missbruk. Dessutom har gruppen fortsatt sitt arbete med att ta fram en EU-förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner. pågår granskning av jurisdiktioner i enlighet med de kriterier som antogs av rådet . Avsikten är att rådet ska fatta beslut om att upprätta den gemensamma EU-förteckningen . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att uppförandekoden och uppförandekodgruppen är viktiga instrument i arbetet mot skadlig skattekonkurrens.