eunbil · H50N48F9DD · 2017-11-27 00:00:00 — Rådets möte med sysselsättningssocial- samt hälso- och sjukvårdsministrar 2.(ev.) Översyn av förordningarna om samordning av de sociala trygghetssystemen (883/2004 och 987/2009) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslut om partiell allmän inriktning avseende förslagen om förmåner vid långvarigt vårdbehov samt familjeförmåner. Förslag till partiell allmän inriktning avseende de delar av förslag till ändringar i förordning 883/2004 och förordning 987/2009 som berör förmåner vid långvarigt vårdbehov samt familjeförmåner. Förmåner vid långvarigt vårdbehov: Förslaget innebär att ett tillägg görs i artikel 3.1 så att grenen a) avseende förmåner vid sjukdom även omfattar förmåner vid långvarigt vårdbehov. Det tydliggörs att bestämmelserna för samordning av förmåner vid sjukdom även ska tillämpas för förmåner vid långvarigt vårdbehov. Ett undantag från detta införs vad gäller kontanta förmåner riktade till familjer med barn med funktionsnedsättning. Sådana förmåner ska samordnas enligt bestämmelserna i kapitlet om samordning av familjeförmåner. Vidare införs en definition av förmåner vid långvarigt vårdbehov samt en särskild definition av ”vårdförmåner” för förmåner vid långvarigt vårdbehov. Enligt den föreslagna definitionen ska sådana förmåner utgöra förmåner till personer som, till följd av en funktionsnedsättning, för har behov av omfattande hjälp från en annan person med daglig livsföring i syfte stödja personen att kunna leva ett självständigt liv. En lista över vilka förmåner det gäller i respektive medlemsstat kommer tas fram av den Administrativa kommissionen för social trygghet. I denna lista kommer respektive förmån att kategoriseras som kontantrespektive vårdförmån. Familjeförmåner: Ändringar görs i kapitlet om samordning av familjeförmåner på så sätt att det klargörs att dessa förmåner utgörs av två underkategorier: Förmåner som avser att täcka en inkomstförlust under föräldraledighet samt övriga familjeförmåner. Förmåner i de två underkategorierna får bara samordnas mot förmåner i samma kategori. Vad gäller den första kategorin får medlemsstater anmäla i en bilaga att den nationella förmånen ska vara en individuell rättighet och rätten till förmånen kan därmed inte härledas till någon som är försäkrad i en annan medlemsstat. Regeringen har anmält den svenska förmånen föräldrapenning till nämnda bilaga. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att förslaget vad avser ”förmåner vid långvarigt vårdbehov” inte ska innebära en utvidgning av bestämmelsernas 2 (27) Inga ytterligare svenska förmåner ska därför omfattas av samordningsbestämmelserna eller ska kunna betalas ut vid bosättning i annan medlemsstat. Regeringen anser att förslaget om förmåner vid långvarigt vårdbehov skulle gynnas av ytterligare analyser, men kan ställa sig bakom en partiell allmän inriktning för förslaget, förutsatt att inga ändringar görs som innebär att fler förmåner omfattas av bestämmelserna eller att fler förmåner kan betalas ut vid bosättning i annan medlemsstat. Regeringen kan stödja ordförandeskapet förslag till partiell allmän inriktning gällande familjeförmåner, då det utvecklar och moderniserar samordningen av föräldraförmåner som ersätter inkomstbortfall. Sådana förmåner ska vara förmåner riktade till individen och inte till familjen. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med har ägt rum samt . informerades och , , samt . har även informerats , samt . Överläggning med har ägt rum samt . Fortsatt behandling av ärendet: Förhandlingar i rådsarbetsgrupp fortsätter under det bulgariska ordförandeskapet. Dessa förhandlingar kommer att omfatta arbetslöshetsförmånskapitlet samt resterande administrativa och tekniska ändringsförslag som inte behandlats under något av de avslutade kapitlen. Fakta-PM om EU-förslag 2016/17:FPM54 KOM (2016) 815, EU:s förordningar om samordning av de sociala trygghetssystemen Förslag till och rådets direktiv om direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning, regler och administrativa åtgärder avseende tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (Första läsningen) Interinstitutionellt ärende: 2015/0278 (COD) 3 (27) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslut om allmän inriktning. Ansvarigt statsråd för sociala frågor: Förslaget syftar till att skapa gemensamma definitioner av tillgänglighet samt gemensamma tillgänglighetskrav på de varor och tjänster som omfattas av direktivförslaget. De nya tillgänglighetskraven är funktionella och tillämpas för att precisera redan gällande tillgänglighetskrav i sektorspecifik EU- lagstiftning. De produkter och tjänster som omfattas av det nuvarande direktivförslaget är datorer och operativsystem, självbetjäningsautomater, telefonitjänster och tillhörande terminalutrustning med avancerad datorkapacitet, telefonitjänster för konsumentbruk, tillgång till audiovisuella medietjänster med tillhörande terminalutrustning med avancerad datorkapacitet för audiovisuella medietjänster för konsumentbruk, trafiktjänster med flyg, buss på järnväg och på vatten, banktjänster, e-böcker, e-läsare och e-handel. Förslag till svensk ståndpunkt: Datum för tidigare behandling i : Direktivförslaget har tidigare behandlats vid överläggning i samt och . har även informerats och om förhandlingarna. Behandling i ägde rum 2016 samt . Fortsatt behandling av ärendet: 4 (27) Om en allmän inriktning antas vid rådsmötet kan överläggningar inledas med under det bulgariska ordförandeskapet. En överenskommelse mellan rådet och i första läsningen skulle därmed vara möjligt . Förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning Interinstitutionellt ärende: 2008/0140 (CNS) 14867/17 SOC 760 ANTIDISCRIM 59 JAI 1097 MI 872 FREMP 134 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Med stöd av artikel 13 i EG-fördraget (nu artikel 19.1 EUF-fördraget) presenterade kommissionen ett förslag till direktiv med förbud mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning. Direktivet ska tillämpas på alla personer, såväl inom den offentliga som den privata sektorn i fråga om socialt skydd, inklusive social trygghet och hälso- och sjukvård, sociala förmåner, utbildning samt tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster, som är tillgängliga för allmänheten, inklusive bostäder. Syftet med förslaget är att diskrimineringsgrunderna ska få ett likvärdigt skydd på EU- nivå. Det krävs enhällighet i rådet för att direktivet ska antas. Ett antagande av förslaget har sedan det lades fram blockerats av några medlemsstater men förhandlingar äger fortsatta rum i rådsarbetsgruppen för 5 (27) Vid möte kommer ordförandeskapet presentera en lägesrapport. Datum för tidigare behandling i : Förslaget har behandlats i och , och , och , och , och , och , och , och , och samt . Överläggning med skedde och utskottet informerades . Fortsatt behandling av ärendet: Det är ännu inte känt om och i vilken omfattning det inkommande bulgariska ordförandeskapet kommer att fortsätta arbetet med direktivet . Förslag till och rådets direktiv om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv /EU, 2017/0085(COD) 14280/17 EMPL 545 SOC 719 GENDER 36 412 CODEC 1798 IA 183 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Rådet föreslås notera ordförandeskapets lägesrapport. 6 (27) Ordförandeskapets lägesrapport redogör för förhandlingarna som förts i rådsarbetsgruppen för sociala frågor. presenterade kommissionen ett förslag till direktiv som innebär en utökning av och ersätter föräldraledighetsdirektivet 2010/18/EU. Förhandling har skett i rådsarbetsgruppen och ordföranden har lagt fram två kompromissförslag. Det råder ännu ingen samsyn kring de framlagda förslagen. Se även rådspromemoria för dagordningspunkt 6. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med om svenska ståndpunkter har hållits och . Information om förhandlingarna har lämnats till , samt 2017. Fortsatt behandling av ärendet: Förhandlingarna fortsätter under ordförandeskap. Direktiv om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare: 2016/17:FPM88 Direktiv avseende sjöarbetskonventionen (genomförande av partsavtal) 14150/17 SOC 705 EMPL 537 186 TRANS 457 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: 7 (27) Beslut om politisk överenskommelse. sjöarbetskonvention syftar dels till att ge sjömän anständiga arbets- och levnadsförhållanden ombord på fartyg, dels till att skapa rättvisa konkurrensförhållanden. har ratificerat konventionen och den trädde i kraft . Bestämmelserna i konventionen införlivades i unionsrätten genom rådets direktiv /13/EG om genomförande av det avtal som ingåtts av European Community Shipowners’ Associations (ECSA) och European Transport Workers’ Federation (ETF) om 2006 års konvention om arbete till sjöss. beslutade två ändringar i konventionen: ett system för ekonomisk trygghet för strandsatta sjömän resp. ett system för ekonomisk trygghet vid dödsfall eller långvariga invaliditet orsakad av skada, sjukdom eller risk i arbetet. Regeringen beslutade att acceptera ändringarna och de trädde i kraft . ingicks ett avtal mellan ECSA och ETF om att ändra avtalet om genomförandet av konvention som bifogats direktiv /13/EG för att göra det förenligt med ändringar av konventionen. begärde även ECSA och ETF att kommissionen skulle genomföra deras avtal genom ett förslag till rådets beslut. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att kan stödja förslaget till politisk överenskommelse. Datum för tidigare behandling i : Fortsatt behandling av ärendet: 2017/18:FPM1 Direktiv om ändringar sjöarbetskonvention 8 (27) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Rådet väntas hålla ett utbyte av åsikter om årets europeiska termin, utifrån dokumenten i underpunkterna a och b. Förslag till svensk ståndpunkt: Ett fortsatt fokus på investeringar, genomförandet av strukturreformer och en ansvarsfull finanspolitik för att understödja hållbarhet och konvergens är av avgörande betydelse för att befästa återhämtningen i ekonomier. Regeringen kan därför på ett övergripande plan ställa sig bakom de prioriteringar som kommissionen föreslår för den ekonomiska politiken . Regeringen välkomnar att sociala frågor och sysselsättningsfrågor ges en framträdande plats i kommissionens årliga tillväxtöversikt . Ett för jobb och inkluderande tillväxt bygger enligt regeringen på samverkan mellan tillväxt, konkurrenskraft och sociala framsteg. är det viktigt att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna rörande den ekonomiska politiken (inklusive på skatteområdet), sysselsättningspolitiken och sociala frågor även fortsättningsvis respekteras. har verkat för att pelaren för sociala rättigheter på EU-nivå främst ska följas upp genom samordningen av medlemsstaternas sysselsättnings- 9 (27) och socialpolitik och regeringen välkomnar mot den bakgrunden att relevanta delar av pelaren föreslås följas upp inom den europeiska terminen Datum för tidigare behandling i : Den europeiska terminen diskuteras regelbundet inom rådet. Den europeiska terminen har ännu inte diskuterats av rådet. behandlas även frågan i inför möte i Ekofin. a) Den årliga tillväxtöversikten, rapporten om förvarningsmekanismen, utkastet till gemensam sysselsättningsrapport samt utkastet till rekommendation om den ekonomiska politiken för euroområdet COM(2017) 674 final COM(2017) 690 final COM(2017) 770 final COM(2017) 771 final Vilken typ av behandling förväntas i rådet: publicerade kommissionen den årliga tillväxtöversikten , utkastet till gemensam sysselsättningsrapport och den årliga förvarningsrapporten samt en rekommendation till euroområdet som helhet. Dessa dokument utgör starten europeiska termin. Den europeiska planeringsterminen är ett samlat ramverk för samordningen av EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi (2020), stabilitets- och tillväxtpakten samt det makroekonomiska obalansförfarandet. 10 (27) I den årliga tillväxtöversikten redovisar kommissionen förslag till prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken . Prioriteringarna är i linje med förra årets tillväxtrapport, om än något omformulerade. 1.Öka investeringar för att främja den ekonomiska återhämtningen och öka långsiktig tillväxt 2.Strukturreformer för inkluderande tillväxt, konvergens mot högre levnadsstandard och konkurrenskraft 3.Ansvarsfull finanspolitik för att främja hållbarhet och konvergens Nytt är att den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som är överenskommen mellan EU:s tre institutioner, är en del av årets europeiska termin och omnämns i den årliga tillväxtöversikten. Den europeiska pelaren för sociala rättigheter är en politisk överenskommelse om tjugo principer och rättigheter som huvudsakligen rör frågor på arbetsmarknadsområdet och det sociala området. Utkast till gemensam sysselsättningsrapport Kommissionen och rådet ska , inom ramen för den europeiska terminen, upprätta en gemensam rapport till om sysselsättningsläget och genomförandet av sysselsättningsriktlinjerna. Utkastet till gemensam rapport publicerades som den årliga tillväxtöversikten. Rapporten analyserar den sociala utvecklingen och sysselsättningsutvecklingen i unionen och presenterar på ett övergripande plan sysselsättningsreformer som medlemsstaterna lagt fram . I årets utkast till rapport har den befintliga sociala resultattavlan ersatts med den sociala resultattavla som presenterades av kommissionen i samband med pelaren för sociala rättigheter . Därutöver redogörs i årets utkast till rapport också för det arbete som har inletts inom rådet för att, genom pilotprojekt, ta fram riktmärkning (benchmarking) på olika områden såsom arbetslöshetsersättning och aktiv 11 (27) arbetsmarknadspolitik samt minimiinkomster. Resultatet av riktmärkningen ska bidra till analysen i den gemensamma sysselsättningsrapporten. Kommissionens förvarningsrapport om makroekonomiska obalanser utgör starten på det årliga makroekonomiska obalansförfarandet. I rapporten undersöker kommissionen om det verkar finnas obalanser i respektive medlemsstat och motiverar varför ett antal medlemsstater kommer att bli föremål för fördjupad granskning av kommissionen . Utifrån dessa granskningar kommer kommissionen att avgöra om makroekonomiska obalanser föreligger eller inte. I årets förvarningsrapport gör kommissionen bedömningen att tolv medlemsstater ska granskas, däribland som har varit föremål för djupgranskning även . Kommissionen motiverar detta framför allt med anledning av den privata sektorns skuldsättning och bostadsprisökningen. Liksom har kommissionen presenterat ett förslag till rekommendation till euroområdet som helhet i början av den europeiska terminen. Kommissionens förslag till rekommendation till euroområdet syftar till att lägga fokus på euroområdet som helhet. ger kommissionen förslag på en rekommendation till euroområdet att bekämpa aggressiv skatteplanering i syfte att säkerställa en jämlik spelplan och rättvis behandling av skattebetalare, samt värna offentliga finanser och stabilitet inom euroområdet. Detta skulle inkludera fortsatt arbete mot en gemensam bolagsskattebas. Euroområdet som helhet rekommenderas även bedriva en överlag neutral finanspolitik, där behovet av att säkra hållbarheten i de offentliga finanserna balanseras mot behovet av att stödja den ekonomiska återhämtningen. Datum för tidigare behandling i : 12 (27) Den europeiska terminen diskuteras regelbundet inom rådet. Den europeiska terminen har ännu inte diskuterats av rådet. behandlas även frågan i inför möte i Ekofin. Fortsatt behandling av ärendet: Den europeiska terminen är en årlig samordningscykel. Den europeiska terminen kommer att behandlas i flera olika rådsformationer . Finns inte ännu men kommer att tas fram. b) utkastet till rekommendation om den ekonomiska politiken för euroområdet COM(2017) 770 final Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Rådet väntas godkänna utkastet för sysselsättnings- och socialpolitiska aspekter av rekommendationen till euroområdet som helhet. Vid behandlingen av rekommendationen till euroområdet som helhet är det endast länder som har euron som valuta som har rösträtt. har kommissionen även presenterat ett förslag till rekommendation till euroområdet som helhet i början av den europeiska terminen. Fem rekommendationer föreslås till euroområdet. En av dem berör sysselsättningsaspekter och socialpolitiska aspekter. Det handlar om vikten av både flexibilitet och stöd vid omställning, utbildning och livslångt lärande, 13 (27) effektiv arbetsmarknadspolitik, tillräckligliga och hållbara sociala trygghetssystem, arbetskraftsrörlighet, effektiv social dialog och att minska skatten på arbete. Förslag till svensk ståndpunkt: Vid behandlingen av rekommendationen till euroområdet som helhet är det endast länder som har euron som valuta som har rösträtt. Datum för tidigare behandling i : Årets rekommendation till euroområdet som helhet har inte behandlats tidigare i . Fortsatt behandling av ärendet: Rekommendationen kommer även att behandlas på , och förväntas godkännas av . Rådets slutsatser om framtidens arbete: Making it e-Easy Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Antagande av rådsslutsatser. Frågor om digitalisering och framtidens arbete har diskuterats vid ett antal tillfällen under ordförandeskap i Europeiska unionens råd. Ordförande anordnade bl.a. en ministerkonferens den 13–på temat framtidens arbete och frågan diskuterades vid ett informellt möte i den 21–. 14 (27) dessa diskussioner har ordförande utarbetat ett utkast till rådsslutsatser om framtidens arbete. Rådsslutsatserna riktar sig till medlemsstaterna, kommissionen och arbetsmarknadens parter. I utkastet till slutsatser framhålls att teknologisk utveckling, digitalisering, globalisering, demografiska förändringar och förändringar på arbetsmarknaden har framskridit i snabb takt och påverkat arbetets karaktär. I slutsatserna uppmärksammas bl.a. behovet av att säkerställa goda arbetsvillkor i samband med att nya former av arbete utvecklas. Det anges också att nya former av arbete behöver beaktas vid utveckling och genomförande av sysselsättnings- och socialpolitik. Förslag till svensk ståndpunkt: Det är viktigt att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna rörande sysselsättnings-, social- och utbildningspolitiken samt den ekonomiska politiken, inklusive den på skatteområdet, fortsatt respekteras. Det är viktigt att framhålla att de åtgärder som genomförs måste anpassas till nationella förhållanden och den roll som arbetsmarknadens parter spelar på svensk arbetsmarknad. Regeringen bedömer att utkastet till rådsslutsatser belyser behovet av goda arbetsvillkor, moderna system för socialt skydd och satsningar på utbildning, livslångt lärande och omställning för att beakta förändringar på arbetsmarknaden. Regeringen vill också framhålla betydelsen av insatser som syftar till att bättre ta tillvara nyanländas kompetens och kunskap för att underlätta etablering på arbetsmarknaden, minska rekryteringsproblemen och bidra till att komma tillrätta med de demografiska utmaningarna. På framtidens arbetsmarknad behöver förutsättningar skapas för ett högt arbetskraftsdeltagande bland såväl kvinnor som män. Nya teknologiska lösningar medför nya möjligheter till flexibelt arbete. I det sammanhanget måste särskild uppmärksamhet riktas mot kvinnors villkor, så att den flexibiliteten inte innebär ytterligare förväntningar på att de ska axla dubbelt ansvar för hem och arbete, utan snarare uppmuntrar kvinnor och män att dela lika på det obetalda hem- och omsorgsarbetet. 15 (27) I en globaliserad värld måste EU sträva efter ökad flexibilitet vilket särskilt innebär ökad rörlighet och ökad omställningsförmåga på arbetsmarknaden. Det är helt nödvändigt för att EU ska uppnå ökad konkurrenskraft. På EU- nivå behövs också en diskussion om rätten till en god arbetsmiljö för alla som arbetar, oavsett arbetsgivarens storlek och formen för arbete, inklusive egenföretagare som arbetar under anställningsliknande förhållanden. EU bör även medverka till att ge företag goda förutsättningar för att växa. Att företag går bra är en förutsättning för att skapa nya jobb. Genom ekonomisk utveckling kan vi utveckla den sociala tryggheten i våra samhällen. Regeringen föreslår att vid rådsmötet ställer sig bakom ett antagande av rådsslutsatserna. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med ägde rum . Fortsatt behandling av ärendet: Rådets slutsatser om förbättring av samhällsbaserat stöd och samhällsbaserad vård för ett självständigt liv Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Antagande av rådsslutsatser. 16 (27) Utkastet till rådsslutsatser har bearbetats vid möten i skydd (KST) och . Rådsslutsatserna berör så kallad avinstitutionalisering, som innefattar tjänster som möjliggör för alla individer med särskilda behov att ta del av och leva i samhället. I rådsslutsatserna konstateras att det fortfarande finns ett stort antal institutioner i som avskiljer individer från samhället, även om det finns en allt starkare rörelse för ett mer samhällsinkluderande synsätt. Rådsslutsatserna slår fast att det krävs stora investeringar innan dessa institutioner som avskiljer individer från samhället kan ersättas med ett system präglat av stöd för självständigt liv. Rådsslutsatserna betonar att valet av vård och omsorg bör vara ett val som görs av individen själv och som bör respekteras. Detta kräver många gångar en förändrad samhällssyn för att tillförsäkra ett brett erkännande om principen om varje individs rätt till ett självständigt liv. Det påtalas också att jämställdhetsperspektivet systematiskt måste lyftas fram inom detta område. Rådsslutsatserna innehåller uppmaningar till kommissionen och till medlemsstaterna om att stärka möjligheterna för relevanta aktörer att utveckla behovsanpassat stöd inom vård och omsorg. För detta krävs utvecklade ramverk och infrastruktur, kvalificerad personal och tjänster som stärker ett oberoende och självständigt liv. Rådsslutsatserna är inte bindande och väntas inte få några budgetära konsekvenser. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till rådsslutsatser, och bedömer att dessa respekterar nuvarande kompetensfördelning. Regeringen anser att rådsslutsatserna lyfter en för och EU viktig fråga, och välkomnar särskilt att utkastet innehåller tydliga skrivningar om jämställdhet och vikten av att alla kan leva ett oberoende och självständigt liv. 17 (27) Regeringen föreslår att vid rådsmötet ställer sig bakom ett antagande av rådsslutsatserna. Datum för tidigare behandling i : Regeringen överlade med . Fortsatt behandling av ärendet: Rådets slutsatser om förstärkta åtgärder för att minska den horisontella könssegregeringen inom utbildning och sysselsättning Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Antagande av rådsslutsatser. Handlingsplanen från den fjärde kvinnokonferensen i är den formella utgångspunkten för staternas åtaganden beträffande jämställdhetsintegrering och framtagande av indikatorer för uppföljning av Pekingplattformens 12 kritiska områden. Som underlag till rådsslutsatserna har i (EIGE) presenterat rapporten segregation in education, training and the labour market. Det konstateras i rådsslutsatserna att tidiga utbildningsval får konsekvenser för kvinnors och mäns livsvillkor. De yrken och sektorer som domineras av kvinnor har låg lön och låg socioekonomisk status. 18 (27) kvinnodominerade yrken är kvinnor underrepresenterade på beslutsfattande positioner. Yrkesvalen konstateras bero på individuella faktorer såväl som organisatoriska och samhälleliga.