rfr · H40WRFR24 · 2017-01-01 00:00:00 — Skatter som drivkrafter för företags lokalisering Riksdagstryckeriet, , 2017 skatteutskott anordnade ett seminarium för att diskutera skatters betydelse som drivkraft för företags lokalisering. Vid seminariet presenterade representanter från intresseorganisationer, företag och forskare sina erfarenheter, åsikter och sin forskning kring vilken betydelse olika skatter har för företags beslut att förlägga verksamhet inom eller utanför. De inbjudna talarna var , skattechef på , , utredare vid Unionen, , chefsekonom på idé, , chefsekonom på , , skattechef vid , från Entreprenörskapsforum, , skattechef och Hans Ollongren informationsdirektör, båda från SAS samt från i . Avslutningsvis redogjorde statssekreteraren för regeringens syn på och arbete med bl.a. företagsbeskattningen. Efter presentationerna följde en diskussion mellan utskottets ledamöter och panelen. I denna rapport publiceras en utskrift av seminariet. 9.00–9.10 Inledning av (C), skatteutskottets ordförande 9.10–9.20 , chef för skatteavdelningen på 9.20–9.30 , utredare vid Unionen 9.30–9.40 , chefsekonom vid Arena 9.40–9.50 , chefsekonom vid Business 9.50–10.00 , skattechef vid nordiska enhet 10.00–10.10 , professor vid Entreprenörskapsforum 10.10–10.30 Kaffe 10.30–10.40 , skattechef och Hans Ollongren, informationsdirektör vid 10.40–10.50 , forskare i bolagsstyrning vid i 10.50–11.10 , statssekreterare 11.10–12.20 ledamöter diskuterar med talarna 12.20–12.30 vice ordförande (S) avslutar Stenografisk utskrift från seminariet Ordföranden: till denna hearing! Det gäller er som sitter här i förstakammarsal, men det gäller också alla er som följer denna diskussion på annat sätt, via webben eller senare via . Jag heter och är centerpartistisk ordförande i skatteutskott. Skatternas betydelse för var företag etablerar sig är temat för dagens hearing. Vi ska ägna förmidagen åt att diskutera hur beskattning av företag påverkar beslut om att verka i och närmare bestämt hur svensk konkurrenskraft påverkas av skatter. är ett av världens mest konkurrenskraftiga länder. rankades vi på sjätte plats i index. När det gäller konkurrenskraft ur ett skatteperspektiv rankas på femte plats av den amerikanska tankesmedjan . sticker ut genom höga skatter på arbetsinkomst, men vi har relativt låga bolagsskatter. När det gäller konkurrenskraft i övrigt kan man väl säga att vårt skattesystem är transparent och fungerande. Alla skatter påverkar företags beslut om lokalisering, direkt eller indirekt. Mest avgörande är nog bolagsskatten. Lite kuriosa: insåg företrädare här i riksdag behovet av att reformera bolagsskatten, som fram till dess var progressiv. har bolagsskatten successivt sänkts i takt med att företag har blivit alltmer rörliga och gränslösa. är förstås inget undantag; om vi gör en internationell utblick ser vi motsvarande trend. har den genomsnittliga bolagsskattesatsen inom minskat . anser att ska sänka bolagsskatten från nuvarande till . sänker sin bolagsskatt från till . Även nye president avser att sänka bolagsskatten. Internationaliseringen och den ökade globala konkurrensen ställer stora krav på det land som vill finansiera en stor offentlig sektor och vara relevant för företag som verkar på en global marknad. Ett lands skattesystem kan för globala företag vara avgörande för deras beslut om lokalisering. Även vad gäller inkomstskatten sker en kapplöpning för att underlätta för företag att attrahera utländsk kompetens. införde dåvarande regering under Gö- ran ledning expertskatten, en reducerad skattesats för den som flyttar till och jobbar . Motsvarande särregler har sedan implementerats i flera andra länder, däribland , och . Flera företag i signalerar att höga inkomstskatter försvårar möjligheten att rekrytera utländsk kompetens. För sedan skrev Spotifys grundare ett öppet brev där man bland annat kritiserar skattereglerna för personaloptioner som en av de faktorer som kraftigt försämrar konkurrenskraft. Den fråga de brottas med är om de ska expandera här i eller STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET I beskattas personaloptioner som kapital med en skattesats på 15–. I beskattas de som arbetsinkomst. des en skattesats som kan uppgå till . betsgivaren betala sociala avgifter på personaloptionens hela värdeökning. är den siffran noll. Internationaliseringen riskerar att urholka skattesystemet. bete och koordination för att garantera likformiga spelregler i skattehänseende är inte bara nödvändigt; detta behov är en naturlig följd av ökad konkurrens. Regeringens hantering av resolutionsavgiften visar svårigheten med att ensi- digt höja en avgift eller skatt utan hänsyn till andra länders nivåer. till försämrat företagsklimat. Följden är att stora och viktiga företag – som exempelvis Nordea nu i dagarna – hotar med att flytta huvudkontor och säte från landet, med sänkta skatteintäkter som konsekvens. Låt mig konstatera att det är viktigt att driver en politik som värnar svenska företag och därmed svenska jobb. avgörande för vårt välstånd. Vårt exportberoende är mycket stort. tionden har tjänstesektorn vuxit medan den svenska industriproduktionen går från industriproduktion till tjänster. sänkte inkomstskatterna såg vi en ökning av skatteintäkterna. Fler kom i ar- bete, och det arbetades fler timmar. Sänkta skattenivåer ledde då till ökade För att öka svensk konkurrenskraft och göra mer intressant att in- vestera i för både svenska och utländska bolag, för att locka till oss special- kompetens och för att uppmuntra ökat företagande måste skattepolitiken re- Det är angeläget att ta genomgripande och kraftfulla grepp om skat- Den frågan hoppas jag att denna hearing ska ge vissa svar på. Återigen: Hjärtligt välkomna till hearingen! Det gäller inte minst er som är inbjudna som gäster och medverkande. Mina medsittande vid podiet är skatte- utskottets kanslichef och skatteutskottets vice ordförande, Jag ger nu ordet till , chef för Hjärtligt välkommen att inta talar- , : Herr ordförande, riksdagsledamöter och åhö- Jag tackar för möjligheten att komma hit. Dagens ämne är angeläget, men också komplext, och kräver en bedömning av utvecklingen i omvärlden. bredare bild behövs alltså innan fokus kan läggas på det som är skatteutskottets arbetsfält, nämligen vårt skattesystem. Det arbetsfältet är nog så omfattande och har stora behov av åtgärder. Det går bra . En ljusnande världskonjunktur och fortsatt extremlåga rän- tor gör att svensk ekonomi utvecklas starkt, liksom välståndet. världshandel har varit en avgörande förutsättning för detta – för världen och inte minst för , som är starkt handelsberoende. I världen har mer än 1 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET miljard människor kunnat lyftas ur fattigdom . Det har faktiskt inneburit mer än en halvering, både sett till antalet personer och som andel av befolkningen. I har vi aldrig haft det bättre sett till skatteintäkter, räknat både per capita och realt. Men kommer det här att kunna fortsätta? Det är inte säkert. Det händer mycket i omvärlden . Vi har brexit och den turbulens som råder i EU. Vi har en oförutsägbar och protektionistisk president i . Vi har flera strandade handelsavtal. Allt det här inger oro, i synnerhet för det som sagt starkt handelsberoende . Våra möjligheter att klara oss framöver hänger därför mycket på att vi har ett konkurrenskraftigt företagsklimat. Överlag står sig bra om man ser till de etablerade rankningar som finns från många håll – , och andra. Det är faktorer som att vi har långvarig fred, låg korruption och stabila institutioner som lyfter oss. Men på skatteområdet hamnar i bottenskiktet i sådana här jämförelser. Därtill har utvecklingen under den här mandatperioden med beslutade eller aviserade skattehöjningar på brutto ytterligare påverkat konkurrenskraften på skatteområdet i negativ riktning. Skatterna får de allra lägsta betygen, tätt följt av företagsklimatet, i en undersökning från vid , som har låtit utlandssvenskar värdera egenskaper hos . Även ledare för större företag bedömer att företagsklimatet har försämrats . En färsk undersökning som presenterade visar att 31 000 tillfrågade företagare ger företagsklimatet i det sämsta sammanfattande omdömet någonsin sedan de här undersökningarna började göras . Det här är fallet högkonjunkturen till trots. I medierna duggar rapporterna tätt om utflyttning av huvudkontor. Dessvärre kan det tänkas att liknande överväganden görs just nu av fler än dem som har höjt rösten. Vad behöver då göras med skatterna, som är ämnet för dagen? Jag vill peka på tre viktiga områden. För det första är det bolagsskatten. Där är skattesatsen just nu i nivå med omvärlden. Men hög beredskap behövs för att möta ökad konkurrens, när sänkningar nu aviseras i många andra länder, såsom , , och . Bolagsskattesatsen är otvivelaktigt en väldigt betydelsefull parameter för investerings- och lokaliseringsbeslut. Men minst lika viktigt är att regelverkets övriga strukturer, alltså nivåer och begrepp, också är internationellt gångbara. Förutsägbarhet, transparens och rättssäkerhet är också avgörande. De rättsosäkra ränteavdragsbegränsningar som vi har i behöver snabbt elimineras. De riktlinjer som har kommit fram från EU och behöver vi följa. För att vara konkurrenskraftiga ska vi inte ha stramare regler än så. Vi behöver också undvika hemsnickrade lösningar som riskerar att bli till varningslampor för företagsledningar om man inte känner igen sig i begrepp och strukturer som gäller i internationell lagstiftning. I har vi en kapitalintensiv industri, och det kräver att vi har regler som utgår från ett brett mått. Det är ebitda som är det vedertagna i internationell lagstiftning och det som nya svenska konkurrenskraftiga regler behöver utformas efter. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET För att säkra jobben behövs också kapitalinvesteringar. fattningen att maskiner riskerar att ta jobben, men det är lika feltänkt som det är med de röster som ibland höjs för att försöka stoppa utvecklingen. kanske tydligaste exemplet på hur fel det här kan bli är väl 1800-talets ludditer, som under den industriella revolutionen slog sönder vävstolar i något slags fåfänga försök att bevara gamla arbetssätt. I stället är det goda förutsättningar för strukturomvandling som behövs för att nya jobb ska kunna växa fram. För det andra är det marginalskatter och kompetensutveckling. och förutsättningar för nyckelmedarbetare och talanger blir allt viktigare. pågår en global talangjakt efter spetskompetens och kvalificerat utbildade. Över hela jorden studerar totalt 5 miljoner personer utomlands. fördubbling bara , och det är en fem gånger snabbare ökning än befolkningsökningen i världen som helhet. Det här är extremt lättrörliga per- soner som sällan har rotat sig med barn, familj och så vidare . har tyvärr lägsta utbildningspremie. Allt detta är förstås be- tydelsefullt för företagslokalisering. Därtill kommer marginalskatterna. Den som jobbar mer och tar större an- svar tvingas avstå från en inkomstökning. är högst i världen när det gäller marginalskatter, och skatten tas ut från en väsentligt lägre inkomstnivå I den figur jag visar syns av enkelhetsskäl bara den rena inkomstskatten, men egentligen spelar också höga arbetsgivaravgift in, i synnerhet som det är en ren skatt över förmånstaken. sition på de här områdena bekräftas i någon mening av att vi har tvingats till särlösningar i form av expertskattesystemet och det kommande regelverket för Men det behövs generellt sänkt marginalskatt och höjda inkomstgränser, alldeles oavsett de här särlösningssystemen. Även om det sker kommer nog dock särlösningssystemen att behöva förbättras ytterligare. Sedan behövs sänkta marginalskatter inte bara för talangjakten. också vanliga yrken som poliser, sjuksköterskor och läkare som möter alldeles för hög skatt på sitt arbete. En studie visar att statsskatten medför att läkarna jobbar så pass mycket mindre att det skulle motsvara ungefär 2 800 läkartjäns- Därmed inte sagt att hela statsskatten ska slopas, men som den är är den orimligt hög och har skadliga effekter för samhällsekonomin. För det tredje är det entreprenörsskatten. Vi vet att fyra av fem jobb skapas i mindre företag. Även deras lokaliseringsbeslut kräver konkurrenskraftiga Här kommer man då in på entreprenörsskatten, eller det som formellt kallas för 3:12-reglerna. Jag vill nämna det här tredje området, eftersom för- sämringar och skärpningar har varit på agendan. De har sedan delvis dragits tillbaka, men det finns fortfarande hot om höjd skattesats och en del andra Det här är ett extremt komplext regelverk, och den tid vi har här nu räcker inte till för att diskutera regelverket på djupet. Jag vill i stället erinra om hur de reformer för mer konkurrenskraftig entreprenörsskatt som har gjorts faktiskt har fått skattebasen att växa och gett ökade skatteintäkter till statskas- Det är framför allt den reform som gjordes 2006 under den dåvarande STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET socialdemokratiska regeringen som utlöste en sådan positiv utveckling. Den följdes sedan upp . Ni ser på figuren jag nu visar hur starkt skatteintäkterna från den här basen faktiskt har ökat i form av de gröna staplarna. Man kan jämföra med den svagare trend som rådde och som i figuren representeras med en röd streckad linje. Om reglerna nu skulle försämras riskerar detta att förloras. Det vore djupt olyckligt, inte minst med tanke på den integrationsutmaning som vi nu möter och ska klara. Många av de nya jobb som behövs skulle kunna uppstå just i de mindre företagen. Oron bland företagare för försämringar på det här området är stor. Jag vill framhålla det här exemplet. Skatterna har kunnat användas som konkurrensmedel, och genom att regelverken fått en utformning som uppfattats som rimlig har de också kunnat följas av en positiv utveckling. Sammanfattningsvis: Det går visserligen bra just nu för , och många förutsättningar här är goda, men vi ser att konkurrensen hårdnar. Dagens ämne är skatter som drivkraft för företagens lokalisering. Här finns det många områden där vi behöver förbättra oss. Jag har särskilt pekat på bolagsskatten, marginalskatterna och entreprenörsskatten. Det klena utgångsläge som vi har där, i synnerhet på de två första områdena, gör att förbättringspotentialen för är stor. Men då behöver vi låta konkurrenskraft vara ledstjärnan för reformarbetet framöver. , Unionen: Jag jobbar som utredare på ett fackförbund som heter Unionen. Det är största fackförbund, med över 600 000 medlemmar. Våra medlemmar är tjänstemän i det privata näringslivet. Normalt sett skulle vi säkert ha haft en chefsekonom som stod här och pratade, men den posten är så att säga mellan jobb, så jag är här i stället. Jag kommer inte att vara lika detaljerad gällande företagsskatterna eller skattefrågan som föregående talare . Jag kommer att basera den här presentationen på en utredning som jag har varit med och skrivit som representant för Unionen, alltså en av intresseorganisationerna. Jag tänker mig att det inte riktigt är så illa som det låter, eftersom jag har varit med och skrivit den här rapporten tillsammans med utredare från men också från Teknikföretagen och Industriarbetsgivarna. Det är alltså fack och arbetsgivare från svensk industri tillsammans. Syftet med den var att studera hur svenska industriföretag går till väga när de fattar investeringsbeslut, det vill säga beslutar var i världen de ska placera sina investeringar. Vi har studerat hur företagen värderar de svenska styrkorna och svagheterna i sådana beslutsprocesser. Som en del av detta kom företagsskattefrågan upp. Det är sammanhanget. För att förstå hur företagsskatterna och andra faktorer spelar in för svensk konkurrenskraft i de här beslutsprocesserna måste man förstå hur dessa beslutsprocesser går till. Nämnas bör också att det är 17 stora globalt verksamma industriföretag som vi kan säga är svenska i bemärkelsen att de har en stark STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET bas i , har en lång historia i , i många fall i huvudsak är svensk- ägda och har en stor verksamhet i . Man måste förstå hur de här beslutsprocesserna går till för att kunna värdera olika faktorers betydelse i slutändan för del. Detta försöker vi illustrera med den bild jag nu visar. som ska genomföra en stor investering gällande industriproduktion. världen som spelfält i de här fallen, eftersom det är företag som har verksamhet över hela världen och säljer till hela världen. I utgångsläget blir det så att man sorterar bort ett antal regioner och länder som inte ens uppfyller de mest grund- läggande kraven för att det ska vara värt att ta risken att göra en investering Vi talar om länder och regioner som inte uppfyller krav gällande rättssä- kerhet, korruption och grundläggande infrastruktur. Det är vad vi kallar för Sådana områden rensas bort direkt. Sedan kommer vi in på en intressant nivå som kallas för den strategiska Det är här företagen funderar på vad det är för behov som investeringen I de flesta fall som gäller produktionsverksamhet handlar det om att man ser eller spår en stigande efterfrågan någonstans i världen. gör man ett strategiskt val. Vilken marknad är det vi ska tillfredsställa? blir att produktionsinvesteringen kommer att behöva hamna i anslutning till eller på den marknaden. Därefter singlar man ut ett antal kandidater som upp- fyller det här strategiska kravet, alltså närheten till marknaden eller närvaro på Det är här vi talar om taktiska faktorer, och det är här företags- skatternas betydelse kommer in. När vi sedan ska tala om företagsskatternas betydelse för svensk konkurrenskraft måste vi vara medvetna om att i många fall över huvud taget inte blir aktuellt som kandidat för ett investerings- beslut, då de strategiska kraven inte uppfylls. Tillväxten ska tillgodoses på en marknad, men den ligger långt borta från . Därefter gör man ännu mer Det är det som kallas för den operativa nivån, men den kan jag bortse från . Vad är det då som krävs för att över huvud taget ska vara med i kalkylen när man kommer ned på det vi kallar för den taktiska nivån av be- Då blir kartan över världen och hur den delas in av företagen Allt jag säger här är någon form av generalisering och kondensat av vad den här ganska omfattande studien givit. Ni får ta det med en nypa salt, men det är en medelväg jag redovisar. Generellt sett delar industriföretagen in världen i tre stora marknadszoner. Nord- och är en. , och är en annan. Östra och mellersta samt är den tredje. Följden av det här blir att om en investering ska göras för att tillfredsställa en växande marknad i kommer det troligen inte att vara aktuellt att lägga den i eller För att över huvud taget ska bli intressant krävs det alltså att det händer saker i . Det här har legat oss i fatet i över ett de- Det intressanta blir då att detta också avgör vilka vi konkurrerar med. När vi ska göra jämförelser av bland annat företagsskattenivåer är det övriga länder i , framför allt i , som vi behöver göra jämförelser STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET Det här kan tänkas vara självklarheter, men det kan ändå vara bra att få klart för sig vilken logiken är bakom vad det är man ska jämföra sig med och hur det hela går till. För att kunna göra en utvärdering av hur företagen ser på svenska styrkor och svagheter i den här beslutsprocessen har vi genomfört en enkätundersökning där de har fått gradera för det första hur viktiga ett tjugotal olika faktorer som vi har singlat ut är för dessa beslut, för det andra hur väl presterar gällande dessa faktorer, det vill säga var vi hittar styrkor, och för det tredje var vi hittar svagheter. De blå staplarna i bilden visar hur viktig varje faktor är. På varje rad har ni en faktor. Det är logiken. De gula staplarna visar hur väl presterar. Med hjälp av det här kan vi alltså se hur viktiga de olika faktorerna är jämfört med varandra för företagen vid besluten. Svagheterna har jag ringat in med röda boxar, styrkorna med gröna. Det som är mest intressant här, bara för att få en överblick, är var vi hittar faktorn sammantagen nivå på företagsskatter. Det är knappt 20 olika faktorer som vi har listat i fallande ordning efter hur betydelsefulla de är för företagen vid investeringsbeslut. Faktorn sammantagen nivå på företagsskatter hamnar på nedre fjärdedelen. Med det inte sagt att den är oviktig. Alla de här faktorerna är av relativt stor betydelse för företagen. Men det är ganska många faktorer som är av större vikt vid investeringsbeslut för industriföretagen när det handlar om produktionsinvesteringar. Det som pekas ut som svenska styrkor är ett antal makrofaktorer, såsom makroekonomisk stabilitet, rättssäkerhet och välfungerande infrastruktur. Detta är inte överraskande för någon här inne. Det handlar också om tillgång till kompetens och vår effektiva organisering på arbetsplatserna. Vi är duktiga på att jobba ”lean”. Till det kommer välfungerande partsrelationer. Det blir en del av en flexibilitet i hur man ska organisera sig. Svagheterna som företagen lyfter fram ser ni på bilden. Avståndet till växande marknader är inte så mycket att göra något åt. Men de övriga går att göra någonting åt, till exempel den sammantagna flexibiliteten i bemanningen, det vill säga hur snabbt och dyrt respektive billigt företagen kan anpassa storleken på sin arbetskraft. Kostnaden för framför allt produktionsarbetskraften ses som en svensk nackdel i jämförelse med de relevanta konkurrentländerna, alltså i huvudsak . Men det mest intressanta för det här seminariet är att företagsskatterna inte dyker upp vare sig som en styrka eller som en svaghet i den här jämförelsen. När det gäller företagsskatterna är det några saker som jag tycker att den här undersökningen visar. Företagsskatterna påverkar absolut investeringsbesluten, men så länge ingenting händer i kommer de flesta av de här stora företagen ändå inte att överväga en investering i . Och när de väl gör det är det ett antal andra faktorer på den taktiska beslutsnivån som väger tyngre och är av större betydelse för företagen än företagsskattenivån. Vi har listat dem här. Företagsskattenivån anses inte vara en svensk svaghet . Poängen som företagen lyfter fram är inte att det här måste vara en utmärkande styrka för STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET Nyttan av att sticka ut i positiv bemärkelse när det gäller företagsskat- ter är mindre än skadan av att avvika i negativ bemärkelse. fattning har i genomsnitt varit att inte bör avvika negativt men att det inte är nödvändigt att vi drar investeringar hit genom att ha en låg företags- Då finns det andra taktiska faktorer som är viktigare för att Jag borde kanske säga någonting om vilka faktorer det är. Här tar jag av mig den partsgemensamma hatten och säger att den viktigaste frågan för Unio- nens del av det som företagen tar upp är kompetensutveckling. Vi måste kunna förse dem med rätt kompetens. satsa på att våra anställda kan kompetensutveckla sig under arbetslivet för att fortsätta vara intressanta. Det är det som kommer att locka hit investeringarna, och det är där vi kommer att behöva lägga krutet. De som vill läsa mer kan göra det på hemsidan. Jag har några exemplar av rapporten med mig att dela ut, men den är ganska tung, så jag orkade inte släpa med till alla. , Arena : Mitt namn är . Jag tackar utskottet för att jag fick möjligheten att berätta vårt perspektiv på frågorna. Jag tänkte egentligen fortsätta lite där var. det som de facto styr lokaliseringsbesluten? Det är kanske inte så mycket från företagens sida utan i stället från ett makroperspektiv. I neoklassisk teori handlar det väldigt mycket om lägstkostnader på trans- porter, råvaror, kapital, arbete och så vidare. Här hamnar naturligtvis skatter i fokus, det som togs upp av . Det handlar om personalop- tioner, 3:12-regler, bolagsskatter, och så vidare. Gör man en sådan lista som till exempel PWC brukar göra hamnar inte bäst i tabellerna även i de internationella studierna om konkurrenskraft. Den komparativa fördelen för är inte lägst skatter. Det är inte någon Däremot brukar komma extremt högt upp när man