rfr · H40WRFR22 · 2017-01-01 00:00:00 — heter, framöver. Jag har en fråga till – jag kan inte låta bli – och den handlar om jämställdhet. Vi har pratat om hushållen här, men finns det något könsperspektiv inom risk- Vi vet ju att männen tjänar mer, äger mer och bestämmer mer. Skulle riskerna framöver förändras med en mer jämställd finansmarknad? ni inte vet det, vet ni om någon forskar på det området? (M): Jag kan inte låta bli att reflektera lite över det som har Till att börja med vill jag säga att jag tycker att det låter väldigt bra om det stämmer som Per säger att det finns ett bra arbete och goda reso- nemang inom stabilitetsrådet. Det är mycket positivt, och det finns en poäng med att man utifrån sina respektive perspektiv bidrar till att göra rätt saker vid Allt man gör har däremot en fram- och en baksida. Man kan ju argumentera för och emot, och allt har ju konsekvenser. Jag tänkte uppehålla mig lite runt just det här med hushållen. Det är klart att man måste göra en avvägning av om det bara är de nya hushållen som ska drabbas av tvångssparande och amorteringskrav eller om samtliga hushåll ska drabbas av det. Ser man det utifrån ett finansiellt stabili- tetsperspektiv borde det väl i rimlighetens namn vara alla hushåll som ska bi- dra till stabiliteten. Som läget är nu skulle man kunna resonera kring på vad sätt det påverkar den geografiska rörligheten och hur de som ska in på bostads- Det är inte särskilt svårt att hitta exempel på att hyres- utgiften för den som ska ha amorteringskrav blir högre än hyresut- giften för den som inte har det. Det där har ju en effekt på till exempel urbaniseringen. Det innebär att man kanske tycker att: nu räcker det, nu vill vi inte ha fler människor till staden och därför ser vi till att det bara är de nya som ska etablera sig på bostadsmark- naden som ska ha amorteringskrav och de andra behöver det inte. är resonemanget att de nya hushållen utgör en större risk för finansiell stabilitet än vad de gamla gör. Det måste finnas ett resonemang kring det här. Det måste finnas en diskus- sion om varför man gör vissa avvägningar. Vilken avvägning man än gör drab- bas den ena eller den andra på olika sätt, och då får man bestämma sig för vilka man vill ska drabbas och vilka som inte ska drabbas. I det läge vi är i nu drabbas de som inte är inne i en bostadsmarknad men har varit med på en kraftig uppgång hårdare än de som har varit med. Då landar frågan igen hos Per när det gäller på vilket sätt man vill kompensera för att vi har de som har behov av att etablera STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN sig i andra områden för att söka sig till jobb till exempel. På vad sätt ser Per möjligheter till att underlätta för de nya hushållen som ska etablera sig? Det ligger kanske lite i linje med fråga, nämligen att man ytterligare bör stärka möjligheterna till ett ökat bostadsbyggande. Kanske ska det vara ett bostadsbyggande med en annan form av upplåtelse, det vill säga kanske inte ägande – om nu ägande är så illa menar jag, vilket det verkar vara. Som sagt: Det är stora avvägningar att göra, och det drabbar alltid någon någonstans. Avvägningarna är inte alldeles enkla att göra, och jag säger inte att det ena är rätt och det andra är fel. Men vi tenderar ofta att försvara de åtgärder som redan har vidtagits och talar om alla goda argument för dem. Jag skulle önska att det fanns en större och bredare diskussion om de argument som kanske inte talar för saken men som man ändå diskuterar om att man väljer att göra det här trots att det finns negativa sidor av det. Om man väljer att göra det i alla fall undrar jag varför. (V): Jag vill docka an till fråga om det här med åtgärder på hela stocken, alla låntagare, eller bara på de nya låntagarna. Det jag saknade i Per resonemang kring ränteavdraget var en diskussion kring att det inte finns något tak på ränteavdraget . Det finns ju en brytpunkt vid 100 000, men det finns ett antal personer som trots den låga räntan befinner sig över 100 000 i ränteavdrag. Det finns till och med 15 personer som befinner sig över 1 miljon enligt . Om man tittar på dem som befinner sig högre upp i skalan ser man att det såklart är de som finns i storstadsområdena, där priserna är som högst. Då blir det också intressant att diskutera de förslag som finns och hur de skulle påverka olika delar av landet men också olika typer av grupper. Jag skulle vilja höra resonera lite mer om det förslag som man lägger fram om amorteringskravet. Vilka analyser har man gjort av vilka hushåll detta handlar om? Vilka inkomstgrupper befinner de sig i, och var befinner de sig i livet? Man skulle kunna tippa att ganska många av dem är unga och att detta skulle slå i större utsträckning mot dem. Var någonstans i landet bor de? Skulle det kunna vara så att förslaget till exempel leder till en ökad segregation? Vad vet vi om de här små plupparna i ditt diagram som, så att säga, befinner sig uppe i det övre högra hörnet? , : Jag är inte bostadsbyggnadsexpert. Men vad det handlar om utöver de frågor som vi fokuserar på och som i allt väsentligt har ett finansmarknadsperspektiv är att vi talar om det här från ett låntagar- och långivarperspektiv, och då är det säkert ingen nackdel om man bygger mer förutsatt att man i någon mening bygger rätt. Vi har också en historia bakåt i tiden. För 20–byggde vi också väldigt mycket, men det blev inte helt rätt. Det är egentligen det som är det STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Men då är man snarare inne på planering och strukturreformer av olika slag, och det ligger långt utanför det jag sysslar med. Men för att hantera god tillväxt i svensk ekonomi behöver vi förmodligen bygga på de ställen i landet som folk behöver flytta till – för det är där jobben Om vi inte gör det får vi sannolikt lägre tillväxt än annars. det är detta i allra högsta grad en angelägen fråga, även om den ligger utanför När det gäller jämställdhet i de här sammanhangen är det lite svårt att före- ställa sig vad som riktigt avses. Men det finns en något begränsad forskning inom området när det gäller finansiella beslut och hur det ser ut eller hur det borde se ut. Blir det annorlunda om man har god jämställdhet jämfört med ingen jämställdhet alls i till exempel bankstyrelser eller liknande? verkar vara att det blir lite annorlunda om man också fokuserar på jämställdhet – förmodligen till det bättre när man funderar kring risktagande i samman- fråga handlar väl egentligen lite grann om samma sak som det frågar om. Det är den eviga frågan om hur man ska Ska vi fokusera på stocken, ska vi fokusera på flöden eller ska vi fokusera på båda två? Det är jobbigt att säga nej, och då är det alltid enklast att säga nej genom att införa icke bindande restriktioner så att ingen berörs. Den typen av åtgärder tenderar att bli ett hårt slag i luften och att fungera någon I det avseendet tror jag att man över tiden behöver fundera på både flödena och stocken när det gäller hushållens skulder. Där kommer till exempel frågan om ränteavdragen in, för alla påverkas av detta. De analyser som vi har gjort när det gäller olika typer av kalkyler, när man föreställer sig olika typer av åtgärder för att hantera lånefrågorna i form av amorteringskrav, ränteavdrag eller vad det nu är för frågor man funderar på, visar att så länge man enbart fokuserar på flödet tar det väldigt innan man får någon effekt i systemet. Det går liksom inte att komma ifrån det, men det är naturligtvis enklare att fatta denna typ av beslut på kort sikt. Man kan säga att i världen när penningpolitiken ändras jämfört med vad vi har så att vi får en normalisering av räntenivån är det en åtgärd som kommer att slå på stocken. Alla, eller väldigt många, har ju lånat till rörlig ränta. Det finns också en annan skärning av denna frågeställning som inte heller är specifik för just de frågor som vi diskuterar men som återkommer i många sammanhang när vi diskuterar ekonomisk politik i det svenska sam- Det handlar om begreppet insider–outsider. Insiders är de som har de stora kapitalvinsterna på bostadsmarknaden, och outsiders är de som be- höver flytta till storstäderna och inte hittar en bostad eller inte har råd att köpa en bostad i storstadsområdena. Det kommer rimligtvis att vara en nog så viktig frågeställning över en längre tidsperiod när det gäller att hantera detta på ett STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Detta kommer rimligtvis att innebära att man då behöver öka bostadsbyggandet i de delar av som folk flyttar till eftersom det är där jobben finns. , : Är det bra att det byggs? Ja, det är bra att det byggs. Det man möjligtvis kan vara lite oroad för är att det byggs för snabbt och till höga priser och ibland kanske i fel område, det vill säga på ställen dit man inte flyttar. Men det är helt självklart att vi ska fortsätta att bygga och skapa fler bostäder. Jag tror att det är viktigt att fundera på upplåtelseformer. Om man talar med företag som försöker att finna bostäder till sina yngre anställda hör man att bostadsrätt eller villa inte alltid är det naturliga, utan kanske enkla, billigare, hyresrätter. Inte heller jag är bostadspolitiker, men där tror jag att det finns en tanke som man bör spinna vidare på. Vi ska också veta – det har varit en del artiklar om det – att en väldigt kraftfull uppgång av bostadsbyggandet som inte har någon spärr i sig riskerar att skapa risker. Det tycker jag att man bör säga. Ett skäl till att vi har ett kraftigt bostadsbyggande, vilket är en liten paradox som man möjligtvis kan nämna, är att vi har höga priser. Helt plötsligt har tidigare olönsamma projekt blivit lönsamma. Här finns en liten risk för ett spekulativt inslag: att väldigt många nu börjar fundera på den där tomtmarken som ingen har funderat på tidigare eftersom priserna nu är på 80 000–90 000 per kvadratmeter. Om de skulle falla ned till 60 000 blir det helt plötsligt olönsamt. Dynamiken beror delvis på politiska åtgärder, delvis – faktiskt – på prisutvecklingen i sig. Jag tror att det vore bra med en mer balanserad prisutveckling, för då skulle också boendet blir mer balanserat. Jag går över till fråga. Vi har tittat mycket på olika effekter. Det är lite intressant att du säger att vi inte har någon diskussion om de negativa effekterna. Det beror kanske på att det här sitter en grupp som i princip tycker att det är ganska bra att vi vidtar ett antal åtgärder. Det är inte den känsla jag har när jag är på kontoret att ingen är kritisk mot våra åtgärder. Det förs i stället en intensiv diskussion om huruvida det till exempel är bra eller dåligt med amorteringskrav. Jag välkomnar att du vill ha denna diskussion, men jag tycker faktiskt att vi redan har den. Somjag har uppfattat det har vi legala begränsningar när det gäller att införa till exempel amorteringskrav på samtliga. Jag tror att det skulle vara väldigt svårt av legitimitetsskäl att lägga denna typ av förslagsrätt på myndighetsnivå. Om vi ska ha amorteringskrav på alla invånare i , till exempel, tror jag att det måste bli mycket mer av en politisk process – eller en helt och hållet politisk process. Jag tror att risken är att åtgärderna snabbt tappar i legitimitet och att det blir en backlash. Det är lite det vi har sett på bostadsområdet och på bostadsskatterna i övrigt; det är svårt att STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN röra från det politiska systemet. Men detta är kanske mer upp till frågeställaren Vi har gjort omfattande analyser av vilka detta drabbar eller påverkar, som vi föredrar att säga. Det är typiskt sett lite yngre hushåll. Det är hushåll med höga eller ganska höga inkomster. Det är hushåll, vilket inte är förvånande, med höga skulder. Och det är hushåll i storstadsområdena, framför allt Stock- Man kan fråga sig: Är inte detta fel åtgärd eftersom det verkar drabba per- soner som flyttar just till attraktiva storstadsområden? Det är svårt att genom- föra en skuldbegränsande och skulddämpande åtgärd som inte slår mot dem som ökar sina skulder. Då är det verkligen ett slag i luften. Detta blir en nöd- Det jag ändå tycker är positivt i detta är att det typiskt sett inte slår mot hushåll med väldigt låga inkomster. Skälet till detta är att de är begränsade av bankernas kreditgivning. Här låter det lite grann som att alla åtgärder vi vidtar är de begränsningar som hushållen möter. möter stora begränsningar från bankerna, som helt enkelt har egna skuldkvotstak och egna amorteringskrav. Bankerna säger till och med ibland helt och hållet nej om hushållen inte har en fast inkomst eller i övrigt har en osäker ekonomisk situation. Jag tror inte att man ska överdriva hur mycket vi adderar till detta, utan det är som sagt dem med höga inkomster som påverkas. Det kommer att finnas redovisat, och det fanns redovisat redan när vi gick ut med detta, en analys av hur det slår mot olika hushållsgrupper. var en snabb sammanfattning. , Riksgälden: Jag ”varnade” i mitt inledningsanförande lite fö- Det finns en stark samvariation mellan uppgångar och nedgångar i bnp och byggandet. Man ser också att läget efter en kraftig nedgång i byg- gandet ofta följs av en ovanligt svag bnp-utveckling. Därför vill jag höja ett varningens finger: Det går väldigt fort här . finns indikationer på att efterfrågan kanske inte är helt perfekt matchad. säger drivs detta av väldigt höga priser. I förorterna till Stock- holmkostar nu nyproducerade bostadsrätter uppåt per kvadrat- Det är fullständiga fantasisummor, tycker i alla fall jag. Byggandet av fler hyresrätter skulle kunna vara en sak. lösa det insider–outsider-problem som riksbankschefen pekar på. skulle inte heller binda lika mycket kapital för hushållen. De skulle inte behöva Byggandet är dock förenat med ökad skuldsättning i ekonomin över huvud taget, och det kan vara en av de faktorer som driver de kraftiga cyklerna i det hela. Jämställdhet tycker jag är en jättespännande fråga. Jag har inte sett någon forskning om det, men jag kan bara säga att Riksgälden är jämställd. ker dra vårt strå till stacken där. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vad gäller både och frågor: Javisst, regler träffar olika. Så är det. Man inför regler därför att avsikten är att påverka. I annat fall vore de ett slag i luften. Det är ofrånkomligt. Vi vill ju påverka och påverka rätt saker. Det är naturligtvis inte alltid så himla populärt. Vi kan till exempel ta de nya regler som har presenterat. De träffar nya bolånetagare. Om vi tar ett slopat ränteavdrag träffar det alla. Vad gäller ränteavdragen tycker jag inte att man ska överdriva effekterna. Ett totalt slopande av ränteavdragen tror jag motsvarar ungefär två stycken normala räntehöjningar från – att vi går från minus 0,5 till 0 i ränta. Det är inte så mycket som vi skulle vara förvånade över, medan ett slopande av ränteavdragen antagligen skulle ställa till ett väldigt rabalder. Detta säger jag bara för att sätta det lite grann i perspektiv. Finansmarknadsminister (MP): Jag tänkte försöka svara på och frågor tillsammans eftersom de berör samma områden. Till att börja med gäller det den eviga diskussionen om huruvida man ska försöka att träffa många eller om man ska försöka att träffa just en sektor som man upplever som särskilt riskabel eller som tar extra stora risker. Det är en fråga som framför allt våra myndigheter måste ställa sig när de föreslår reformer och kommer med förslag. Däremot kan vi från politikens sida i någon mening, som var inne på, kompensera grupper. När vi till exempel talar om urbaniseringen finns det sätt att skapa större möjligheter så att man inte tvingas att flytta till storstaden. Där jobbar vi exempelvis med att skapa kommunikationer. Vi har en bredbandsstrategi som är betydligt ambitiösare än tidigare, och detta ger möjligheter till elektronisk kommunikation runt om i landet. Det ger också möjlighet att sköta högkvalificerade arbeten även man bor utanför storstäderna. Även när det gäller infrastruktur har vi höga ambitioner, och vi har lagt den största investeringsramen någonsin på bord just för att vi vill att kommunikationerna ska fungera så att man till exempel kan pendla till jobb. Det finns alltså möjligheter att se till att även de som väljer att lokalisera sig antingen långt utanför storstäderna eller i storstadsområdena, men i utkanten, också får goda möjligheter. Det kan också vara ett sätt att hålla nere prisutvecklingen. Jag tänker inte ta ställning till om huruvida man ska reglera stocken eller flödena. Men en fråga som måste tas med i sammanhanget är att vi måste ha med i bakhuvudet vad det är vi försöker att åstadkomma genom regleringen. All reglering av finansmarknaden som vi håller på med handlar om att undvika finansiell oro och finansiell kris . I det sammanhanget är det också viktigt att se att man inte genomför åtgärder som är så omfattande och stora att de i sig riskerar att utlösa en finansiell oro eller en finansiell kris. Vi har sett exempel i vår omvärld på att man har genomfört åtgärder som kanske har STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN varit så omfattande eller så många på samma gång att det har skapat osäkerhet i ekonomin och lett till en negativ utveckling ekonomiskt. Det är ett ansvar som vi har att vidta åtgärder som innebär att medicinen inte tar livet av patienten. De får inte vara så omfattande att de skapar finansiell instabilitet i sig. Jag tror att vi har valt rätt strategi från regeringens sida när vi försöker att ta ett steg i taget och sedan utvärdera effekterna av detta steg innan vi går vidare med detta steg. Detta gör vi just för att se till att vi får en väl balanserad utveckling och att vi inte fattar beslut som riskerar att utlösa finan- siell instabilitet i slutändan. Det är någonting som är det sista vi vill åstad- Ordföranden: Som alla säkert förstår kommer frågor om finansiell stabilitet Men denna utfrågning är slut, och jag vill tacka ledamöterna för frågor och våra inbjudna från regering och myndigheter för föredragningar Då var det slut för ! BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbe- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriade bränslen i industriella processer, så kallade råvaru- offentliga utfrågning om idrott och fysisk akti- vitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa hearing om journalisters och medie-redakt- ioners säkerhet och arbetsförutsättningar Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av rehabilite- offentliga utfrågning om Finsam – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser seminarium om internationellt samarbete mot skat- Offentlig utfrågning om ett handelsavtal mellan och offentliga utfrågning om unga vuxnas möjlighet att finansiera ett eget boende Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Omkrisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitiken 2010- Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport öppna utfrågning om lärarbrist seminarium om cancervården – utmaningar och möj- öppna utfrågning om brist på utbildade inom offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden Offentlig utfrågning om finansieringsmodeller för transportinfra- offentliga utfrågning om familjerätten är i takt med Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 27 sep- Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 15 offentliga utfrågning om Finsams fortsatta utveckling - nästa steg Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pela- Konkurrenskraften hos svenska multinationella företag i ljuset av nya regler inom internationell beskattning offentliga utfrågning om marknadsföring i sociala Uppföljning av handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar seminarium om Skattereformen – dess historia – en uppföljning med inriktning på barn Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 14 offentliga utfrågning om kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården Offentlig utfrågning om framtidens public service Offentlig utfrågning om ett ökat kollektivt resande för framtiden Offentlig utfrågning om åtgärder för lägre sjukfrånvaro och om han- teringen av regionala skillnader i sjukförsäkringen Offentlig utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Offentlig utfrågning om it-infrastrukturen – och offentliga utfrågning om framtidens innovations-