rfr · H40WRFR8 · 2017-01-01 00:00:00 — Som sagt: Utifrån den analys vi har gjort på bedömer vi att de svenska skatteintäkterna kommer att öka med den utformning som BEPS har . ordförande: Då startar vi den sista frågerundan. (V): Jag tackar för ministerns genomgång. Det är inte jag blir glad över det som håller på med, men blir jag det, även över regeringens ståndpunkt. Jag vill fråga: Vilka länder är det som är mest emot – är det de länder som är längst till vänster i diagrammet? Jag ser att det inte är de länderna som har störst exportindustri. Är regeringen beredd att titta på regler som försvårar tjänster som utförs ? Jag tänker på banker, revisionsbyråer och skattekonsulter som tillhandahåller tjänster som bidrar till skatteflykt. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN chans att regeringen tittar på sådana regler så att det finns en informationsskyldighet eller något i den stilen? (KD): Herr ordförande! Jag har tittat på regeringens åtgärdsprogram, som presenterades . Det är tio punkter. Det finns bland annat en punkt som handlar om att föra upp skattefrågor på styrelsenivå i företagen. Alla frågor som gäller skatter och avgifter och hur man förhåller sig till lagstiftning och till att på olika sätt bidra till den gemensamma välfärden är i grunden, enligt mitt förmenande, etiska och moraliska. Min fråga handlar om just denna punkt: Hur ser regeringens tanke ut när det gäller att föra upp skattefrågor på styrelsenivå i företagen? Det finns en etisk kod för bolagsstyrning som ändrades och uppdaterades . Att förhålla sig till den lagstiftning som råder i det företag man är verksam i kan låta självklart, men jag är lite nyfiken på hur regeringen har tänkt i den frågan. ordförande: Jag överlämnar ordet till finansministern för att både svara på frågorna och göra avslutande kommentarer. Finansminister (S): frågade vilka som är mest emot. Det är väldigt olika. Det finns en del länder med förmånliga skattevillkor som har en del synpunkter. har en del länder jobbat med detta. De har svängt och försöker ha en annan modell för tillväxt i sitt land än att locka till sig företag genom möjligheter till offensiva skatteupplägg. Flera länder har faktiskt ändrat sin inställning . En viktig fråga är också hur förslagen passar in i de nationella skattesystemen. Det är bland annat därför som vi från svensk sida tycker att det är tveksamt om switch-over-regeln bör vara med. Det är inte för att vi inte vill bekämpa skattefusk utan för att den blir konstig i vårt skattesystem. Så kan enskilda länder ha det när det gäller förslagen. Det handlar också om övergångsregler. Om ens regelverk ser väldigt annorlunda ut än det som ligger i EU-direktivet kan man behöva längre övergångsperioder. Jag tänkte svara på andra fråga och fråga sammantaget. Debatten har skiftat under de senaste 20–30 åren på ett positivt sätt. Från att det har varit antingen häftigt och coolt eller acceptabelt att undvika att betala skatt går det mer och mer mot en allmän opinion där det inte är acceptabelt över huvud taget. Detta ser vi inte bara i , utan det är en global trend. Det finns säkert en rad olika förklaringar till att det är på det sättet. Denna globala trend är väldigt positiv, och jag vill gärna göra vad jag kan för att understödja den. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Bolag arbetar i samhället, och när den allmänna opinionen går mot att det är väldigt fel att ägna sig åt olika former av aggressiv skatteplanering påverkar det naturligtvis bolagens agerande. Som vi vet är det viktigt för bolagen hur mycket pengar det blir kvar när de har betalat sina skatter. Något som är viktigt för bolagens värde är också hur människor uppfattar dem. Därför arbetar bolagen på olika sätt mer och mer med olika former av etiska riktlinjer, där skattefrågorna är en del. Jag är övertygad om att den debatt vi har haft kommer att påverka hur både bolagen och de som ger skatteråd till bolagen agerar . När jag säger att vi vill föra upp skatter på styrelsenivå handlar det inte i huvudsak om att man ska lagstifta, utan vi vill ha en debatt och diskussion i samhället om vikten av att föra upp skattefrågor som en del i hur konsumenter ser på bolagen. Det är viktigt att bolagen förstår att människor kommer att bedöma dem utifrån hur de betalar skatt. Skattefrågorna bör därför inte vara något som hanteras enbart av en skattedel i bolaget, utan det är viktigt att bolagen har tydliga riktlinjer på högsta lednings- och styrelsenivå för vilken skattepolitik de vill att bolaget ska föra så att de kan argumentera för sitt agerande inför sina kunder. Det vi har sett har varit mycket skadligt för en del bolags rykte. ordförande: för din medverkan här, finansminister ! Det är både värdefullt och angeläget att vi kan ha denna dialog. Utskotten, i första hand skatteutskottet, har regelbundna kontakter, samtal, informationer och överläggningar med , framför allt med finansministern, men det är också angeläget att vi kan ha dessa mer offentliga och breda hearingar och samtal. ska vi släppa i väg finansministern till . Vi övriga ajournerar till , då vi återupptar hearingen. ordförande: återupptas. Om det är några som följer oss externt och som inte har varit med tidigare vill jag informera om att det här är en skattepolitisk hearing som skatteutskottet och näringsutskottet har gemensamt i riksdag. Vi befinner oss i Förstakammarsalen. Vi går in på frågerunda nummer två. Återigen är det så att partierna får ställa frågor, och ledamöterna får ordet utifrån partiernas storlek. Vi börjar med Socialdemokraterna. (S): Jag skulle vilja ställa en fråga till och kanske till , om båda har möjlighet att svara på min frågeställning. Vi har haft väldigt intressanta dragningar här. Jag tror att det är väldigt viktigt att det finns regleringar på det här området. Det är viktigt för företagen. Det är viktigt för och för konkurrenskraften. Men ett område som jag STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN funderar på är den digitala ekonomin, digitaliseringen. pratade inledningsvis om att det är en internationalisering. Med den följer också en digitalisering. Det finns kanske en risk att det är ett undvikande av att betala skatt, också beroende på att det ibland är svårt att se den fysiska platsen. Hur bedömer ni riskerna för det här? Behöver det kanske komma på plats en reglering utöver BEPS, som vi har diskuterat ? ordförande: jag göra auditoriet uppmärksamt på att tyvärr har måst lämna oss för en annan aktivitet. (M): Det är viktigt att svenska myndigheter är med och bidrar med kompetens och hjälp när det gäller uppbyggnad av centrala funktioner i låginkomstländer, till exempel inom skatteförfarande. Men vi måste också vara försiktiga när det gäller att ålägga svenska företag olika skyldigheter. Handel och företagande är centralt, framför allt för ett litet land som . Det har varit väldigt mycket diskussion här kring skatteperspektivet och stabila skattebaser. Men den stabilaste skattebasen är ju duktiga och framgångsrika företag. Det är viktigt att företag ska kunna utvecklas, växa till sig och vara kvar i . När det gäller att behålla rörligheten över gränserna ska det då inte behöva begränsas av att man vill ha ambitionen att ha en riktig och sjyst beskattning i respektive land. Företag ska kunna etablera sig i och fortsätta att utvecklas i . Jag skulle vilja ställa frågor till utifrån ett allmänt perspektiv. Finansministern antydde en viss oro för lokaliseringsbeslut med den öppna land-för-land-rapporteringen. Vad ser du för reella risker med att företag med bas i väljer att etablera sig i andra länder? Och hur skulle BEPS kunna utformas för att det skulle bli mer attraktivt för företag att etablera sig i ? , : Tack för dessa två frågor som handlar om lokalisering av företag! Låt mig börja med den digitala ekonomin och den digitalisering som sker. Jag tror att det finns flera viktiga aspekter just i den frågeställningen. Vi ser att nya bolag, som kanske ofta använder mer av digital teknik, kanske redan tidigt väljer att etablera strukturer som är påverkade av hur skattesituationen ser ut i olika länder. Man kanske inte optimerar, men man påverkas i alla fall av utformningen av skatteregler. Basindustrier, där det är stor kapitalintensitet, har inte tillnärmelsevis motsvarande anpassning, i alla fall inte på kort sikt. Men även inom etablerade basindustrier och väletablerade företag är väldigt mycket av verksamheten digitaliserad. Det sker en teknisk utveckling, som är en problematik som man måste förhålla sig till. visade i sin presentation att det fanns ett område som inte riktigt hade kommit fram inom BEPS. Det handlar just om den digitala ekonomin. Det var action point 1. Här finns det ambitioner att man ska komma STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN fram med ett regelverk som adresserar frågorna för hur digital verksamhet och digitala företag ska beskattas. Väldigt mycket av den diskussionen leder i riktningen att man ska beskattas där man säljer sina produkter, så det har väl närmast en understrykande effekt. De tendenser som vi ser allmänt inom BEPS, att man i ökad utsträckning blir beskattad där försäljningen sker och där risker tas, understryks av utvecklingen av digitala företag. Och det finns starka krafter. Det är ingen hemlighet att till exempel argumenterar kraftfullt för att det ska vara beskattning där man säljer – det gäller då speciellt digitala företag. Ett antal amerikanska bolag har hamnat i fokus tidigare. Vissa har väl också i viss utsträckning använt sig av de skatteregler som finns i och annorstädes. Därför tror jag att vi kan komma att se mycket mer av diskussion kring detta. Det kommer inte att leda till en positiv syn ur svensk synvinkel, för försäljningsperspektivet kommer att bli betydande. Vi har en väldigt liten marknad, så det kommer inte att underlätta lokaliseringsbeslut eller beskattningsbas till . Men självfallet är digitaliseringsaspekten och delningsekonomin också oerhört viktiga, och de förtjänar all uppmärksamhet. Sedan gäller det lokaliseringsbesluten i övrigt. Jag tror att det är viktigt att ha ett generellt näringslivsklimat som gör att man väljer att etablera och expandera verksamhet i . Här har andra skatter betydelse. tog upp marginalskatter. Energiskatter har diskuterats mycket . Det finns naturligtvis stor påverkan från rent inhemska skattebeslut också när det gäller lokalisering av verksamhet. Det handlar om att ha ett aktivt skiljemannaförfarande när det uppstår dubbelbeskattningssituationer. Det handlar om att har tillräckliga resurser för att faktiskt adressera dubbelbeskattningssituationer och att man får avräkning för skatt betald i annat land. Där bestämmer vi själva, och där kan vi göra väldigt mycket för att främja företagsamhet i . (SD): Tack för flera intressanta dragningar ! Jag har en lite mer allmän frågeställning, kanske i första hand till näringslivets representanter. Jag tycker mig kunna notera en viss diskrepans mellan finansministerns syn på BEPS i allmänhet och EU:s tillägg och implementering i synnerhet och näringslivets syn i de dragningar ni hade . Jag får lite känslan av att kan se det här som en möjlighet att fylla statskassan med skatter från internationellt verksamma bolag. Men man skulle också kunna tänka sig att det, om man genomför det här på fel sätt, kan slå tillbaka för ett litet land som . I praktiken skulle det då kanske kunna bli mindre skatteintäkter i stället och arbetstillfällen som försvinner. Är det så jag ska uppfatta det från er sida? I så fall kunde det vara kul att höra era resonemang om var finansministern felar. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN (MP): Tack, alla, för intressanta föredragningar! Det är, som många har sagt, en väldigt viktig diskussion med många olika frågeställningar och perspektiv. Det handlar om konkurrenskraft och möjligheter att få in skatteintäkter men också om konkurrensneutralitet mellan företag. var inne på att regeringen har varit naiv och att man fokuserar för mycket på de av bolagsskatten som är fel och inte på de övriga . Det är ju enklare för ett större företag än för ett mindre att lägga olika typer av resurser på att planera och strukturera upplägg och liknande. Hur ser på detta utifrån konkurrensneutralitetsperspektivet, om det blir svårare för större företag att planera och om det vice versa blir en fördel, konkurrensmässigt, för mindre företag? , : Jag ska försöka svara på dessa väldigt viktiga frågor. tog upp skillnaden mellan näringslivets och finansministerns syn på detta. Jag upplever också att det är en skillnad i synen på effekterna av BEPS och det skattearbete som pågår. Finansministern talade mycket om att det kunde göras kortsiktiga vinster i näringslivet genom att skatteplanera, men långsiktigt var det en nackdel. Jag tycker kanske att finansministern är väldigt kortsiktig i sin syn på vad det skulle kunna innebära för skatteintäkterna. Möjligen skulle man kunna få någon effekt, när det gäller BEPS, om man får in de av bolagsskatteintäkterna som inte betalas i men som rätteligen borde betalas i . Men konsekvenserna gäller ju alla bolag, även de andra 95. Då har jag väldigt svårt att se att det skulle kunna bli till fördel för . Det är väldigt tråkigt att behöva konstatera det, men jag tror att vi nästan garanterat är förlorare när det gäller skatteintäkter. Jag skulle väldigt gärna ta del av den konsekvensanalys som finansministern åberopar, som visar att det är till fördel för att man implementerar direktivet inom EU och att man genomför BEPS. Jag utgår från att skatteutskottet och näringsutskottet redan har tagit del av denna analys. Men jag skulle önska att den också diskuterades offentligt och att vi då kunde granska: Hur har man kommit fram till dessa slutsatser? Jag har väldigt svårt att se detta. Och jag tror att det är få andra bedömare, i varje fall internationellt, som skulle utpeka som en vinnare i det arbete som pågår just . En stor del av skatteundandragandet har dessutom blivit attribuerat till , och av de här är det en mycket stor del som handlar om amerikanska bolag. Att den lilla del som eventuellt finns kvar i på något sätt skulle kunna leda till ökade skatteintäkter är mycket förvånande. Men jag tar gärna del av analysen. Sedan gäller det konkurrensneutraliteten mellan stora och små bolag. De konkurrerar kanske på exakt samma marknader och med samma produkter. Men oavsett om man är stor eller liten är det naturligtvis viktigt att STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN man betalar den skatt man ska i de länder där man är verksam – och det ska göras enligt de regelsystem som finns. Med EU:s direktiv bygger man också in ganska stora trösklar. Om man växer som småföretagare får man plötsligt ett helt annat regelverk att förhålla sig till. Det skapas incitament att inte växa. En del negativa incitament uppstår nästan . Låt oss säga att en småföretagare säljer en produkt digitalt! Då är det olika momsredovisningsregler beroende på om man bara har svenska kunder eller om man har europeiska kunder som inte är svenska. Det kan vara en enda kund, en tysk kund till exempel. Då måste momsen redovisas . Det är helt andra rapporteringskrav. Det är bara ett exempel på hur vi bygger in trösklar som är väldigt hämmande för små företag. De reglerna borde vi absolut adressera, och det kan vi också göra. Det finns alltså mycket annat vi borde fokusera på. Vi borde också fokusera på att skatt betalas rätt. Men det är som sagt som betalas fel. När det gäller momsen i är det som inte betalas. Så man har ett mycket större problem. , : Vi tycker att det är viktigt att vi har ett regelverk att förhålla oss till, så att vi inte får ett EU-regelverk plus ett OECD-regelverk. Jobba hellre på att få med er de andra , , och större marknader! Jag tror att det kan bli en risk, en barriär, för när de här andra länderna ska investera i om det blir hårdare krav när de ska in i jämfört med hur det är att verka i andra länder. , : Mycket handlar här om hur kakan delas och om det blir en större eller en mindre kaka. När man inför ett sådant här regelverk är det inte självklart att den svenska delen av kakan med automatik ökar. Den kan till och med minska. Under vissa perioder är nog det faktiskt en realitet. Däremot finns det möjligheter att göra kakan större om man kan underlätta för globalt företagande och lokalt företagande genom mer enhetliga och tydliga regler, där ingen kan trixa eller fixa eller åka under radarn på grund av att man har resurser att lägga på skatteplanering. I förlängningen tror jag i alla fall att vi blir vinnare om vi underlättar och får ett gemensamt system. Men man ska naturligtvis vara beredd på att det också delvis kan kosta. (C): Både och har lyft det som jag tänker fråga om. Men jag ställer min fråga till eftersom får så många frågor. Detta har lite grann att göra med det som min kollega tog upp i sin fråga. lyfter fram risken att mindre och exportberoende länder flyttar sin verksamhet till större marknader och att vi på det sättet skulle kunna få minskade skatteintäkter såväl från företag som från arbetsinkomster. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN svar på detta var att har vi diskuterat det här med parterna, och har vi kommit fram till en lösning som på något sätt alla tycker är bra. Jag uppfattar kanske inte riktigt att alla tycker att den lösning som ligger på bordet just nu är bra, och att departementets egna beräkningar inte pekar i den riktningen som flera av er befarade, det vill säga att vi skulle kunna tappa skattebaser. Jag kan ju förstå vilja att komma åt aggressiv skatteplanering. Det är väl ingenting som något av partierna vill ha. Men i denna vilja kanske man skjuter fel och i stället minskar skattebaserna och arbetstillfällena i . Jag skulle därför vilja höra vad anser om analys. (V): Min fråga går till , . Jag memorerade bilden som han visade på de 25 största bolagen i och skatteprocentsatserna. Jag måste säga att jag inte ger mycket för det där med procentsatser, för det enda sammanhang som jag har sett att det är förenligt med sanningen är i brännvin. På andra ställen tycker jag inte det är förenligt med sanningen, för det beror på vad man räknar procentsatsen på. Jag är övertygad om att de här bolagen skulle ha betalat skatt i , när de med skatteplanering faktiskt har gjort det i andra länder och avdragsmöjligheterna ser annorlunda ut. Jag kan därför inte säga annat än att det är aggressiv skatteplanering som man håller på med när man har olika bolag i olika länder för att sedan se efter var det vid det nedersta strecket blir minst pengar att betala – det kommer man inte ifrån. Hur det sedan slår när det gäller skattesatsen ger jag inte mycket för. Då måste jag fråga : Vad är ert svar på den problematik som faktiskt finns när det gäller avdragsmöjligheter och den skatteplanering som sker? Man kommer ju inte ifrån att man försöker slippa betala skatt, till vilket pris som helst. Det är ett race to the bottom, helt enkelt. Man betalar inte i fattiga länder och inte utvecklingsländerna heller. Vad är ert svar när ni sågar hela det här BEPS och ? Vad är ert svar för att komma till rätta med det här? , : ville att jag skulle kommentera analys. Jag tror inte att regeringen har räknat på effekterna av CCCTB ännu, för det förslaget är inte klart. Men det är ju slutmål att det ska bli en gemensam konsoliderad bolagsskattebas som sedan ska delas upp mellan länderna. Där oroar vi oss mycket, eftersom är en liten ekonomi, en liten marknad. Tar du så sker 2–av årets svenska försäljning STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Resten går på export. Två tredjedelar är hänförligt till IP- inkomster, alltså patent och immateriella rättigheter, och dem vill man inte ens i CCCTB diskutera. Man har sagt att det ska ligga utanför den här fördelningen, och då oroar jag mig för vad som händer med de här två tredjedelarna av mitt bolags bas. Flyttar den till de här stora marknaderna i ? , : Tack för väldigt viktiga frågor! Jag tror att det är väldigt svårt att diskutera regeringens konsekvensanalys eftersom den inte har varit ute i akademiska kretsar eller publikt. Internationellt har det som sagt förts en diskussion, och många, inte bara , känner sig oroade över detta, framför allt små länder och länder med exportberoende. Sedan är det kanske inte helt förvånande att om man nu låter G20-länderna, alltså de absolut största länderna i världen, rita om kartan och sätta upp nya regler så utformar de regler som gynnar dem själva. Att stora länder bestämmer över små behöver inte vara speciellt bra för små, och det har inte blivit det i det här fallet – det tror jag att de flesta är överens om. De stora länderna har bestämt sig för att de ska ha en större del av kakan, och det är det vi ser. När det gäller vad vill för att adressera den här problematiken tycker jag att det är viktigt att konstatera att ja, det finns en problematik. Det finns skatteplanering, det finns fusk, det finns problem att adressera. Det måste göras genom att man i vart fall har tydliga regler så att man vet vad man har att förhålla sig till och att länderna tillämpar de här reglerna på ett enhetligt sätt. Man kan väl lite ibland beklaga att det är så mycket diskussion om att företag drar fördel av regler i vissa länder. Det är faktiskt så att det är länderna som tillhandahåller dessa möjligheter, ibland till och med på ett dolt sätt. Vi har sett detta även i . Det är lite som att sätta fram en massa leksaker till barn och när barnen sedan leker med dem så skäller vi på barnen. Man kanske ska fundera på om man ska ställa fram de där leksakerna över huvud taget, och ska man göra det så ska väl alla barn få leka med samma leksaker i så fall, på ett öppet och transparent sätt. Tyvärr är det inte så regeringar agerar. De är helt selektiva med sina leksaker, och det blir fel. Detta är vi helt emot. Vi vill ha lika möjligheter, och vi vill ha enhetlig implementering och tydliga regler. Vi brister i också, till exempel när det gäller ränteavdragsbegränsningsregler för bolag. De är väldigt otydliga. Det finns nästan inget annat land som har så otydliga regler. I princip är det så att du får ränteavdrag om tycker att du ska ha det. Tänk om vi hade det så för privatpersoner: Du får avdrag på villalånet om tycker att det är motiverat i ditt fall men inte i någon annans fall! Så kan vi ju inte ha det. Vi måste ha tydliga regler, och vi bör ha samma regler som man har i andra länder. De har ebitda, och det borde vi också ha. Det är vårt svar på detta. Jag avrundar där. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN (L): Tack för en berikande förmiddag! Den här liknelsen om kakan som nämnde tycker jag är väldigt bra. Givetvis är det så att kakan inte är beständig, utan det överordnade är ju att kakan blir större så att vi alla kan dela på den. Jag var också inne på varför finansministerns konsekvensanalys skiljer sig så mycket från Svenskt Näringslivs konsekvensanalys, och det har vi frågat och om. Ni får jättegärna utveckla det ännu mer med de variabler som är kopplade till er konsekvensanalys, men jag skulle jättegärna vilja höra om man har gjort någon analys hos PWC, som är en professionell skatteexpert. Jag vet att många av storbolagen jobbar med er och skulle därför vilja höra om ni har gjort några analyser om konsekvensen av BEPS och . (KD): Tack så jättemycket för en trevlig förmiddag! Jag delar synen att konsekvensbeskrivningar lyser med sin frånvaro och känner att jag har fått stöd i detta i dagens samtal. En sak som inte har belysts så väldigt mycket men som jag tycker var intressant att höra om var när diskuterade lite grann om personalresurser, den tillgång på kunskap som vi har i och hur det landskapet kan förändras när skatterna förändras. Jag tror ju att personalresurserna påverkas beroende på utvecklingen och implementeringen av BEPS, som jag håller med om att marginalskatternas storlek också har en stor betydelse.