rfr · H50WRFR3 · 2017-10-26 00:00:00 — Jag har alltså nämnt tre stora och viktiga strukturella frågor som ligger långt utanför penningpolitiken: bostadsmarknaden, arbetsmarknaden och det faktum att vi har att leva med en åldrande befolkning. , : Jag ska inte lägga till något om bostadsmarknaden, som vi har pratat ganska mycket om. Men jag håller med om beskrivningen att bostadsmarknaden och arbetsmarknaden är två väldigt viktiga marknader där det behöver ske förbättringar. När det gäller arbetsmarknaden talade du både om obalanser och om en tudelning. Jag tycker väl att det viktiga här är tudelningen, och den är framför allt strukturell. Den gäller skillnaden i sysselsättning och arbetslöshet för dem som har utbildning jämfört med dem som inte har det, liksom för dem som är födda i jämfört med dem som är födda utanför . De två dimensionerna på marknaden hänger väldigt nära ihop. Den tudelningen handlar inte om penningpolitik. Min bedömning är att det starka konjunkturläge som vi har inte har förstärkt någon sorts obalanser på marknaden. Vi ser en del brister. Det är ganska höga bristtal i vissa sektorer. Det gäller framför allt byggande och vissa delar av offentlig sektor. Men enligt till exempel den konjunkturbarometer från STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM DEN AKTUELLA som publicerades i går är framför allt tillverkningsindu- strin en sektor som ser väldigt stark ut . Det är en sektor som har utvecklats svagt det och haft en nedåtgående trend. Det är också en strukturell utveckling att vi får mer av tjänsteproduktion och mindre av till- Att det nu kommer en uppgång där tror jag inte kan vara problematiskt egentligen, utan det är förmodligen en välkommen utveckling. Ytterligare en aspekt på det här är att det kanske krävs ett högt resursutnytt- jande och ett starkt konjunkturläge för att de som står långt ifrån sysselsättning ska få in en fot på arbetsmarknaden. i förhållande till produktionskapaciteten, och det kan ske en anpassning, an- tingen genom att aktiviteten i ekonomin går ned eller genom att produktions- En förhoppning – som jag tycker att det finns en del san- nolikhet för – är att det starka konjunkturläge vi nu har också ska leda till att vi får en bättre produktionskapacitet genom framför allt ett bättre humankapi- tal , liksom till att möjligheterna att få sysselsättning för de grupper som har väldigt hög arbetslöshet blir lite bättre. (S): Jag tackar för intressanta föredragningar. inte fråga om bostadsmarknadens eller arbetsmarknadens funktionssätt, utan snarare om funktionssätt. Det finns ju en policy som säger att det från det att direktionen har sam- manträtt kring den penningpolitik man tänker fästa på papper och till dess att det penningpolitiska protokollet presenteras råder – jag vet inte vad ni kallar det – något slags tystnadskod för att det ska vara väldigt tydligt vad Riksban- Men efter det senaste direktionsmötet har vice riksbankschef gjort en del uttalanden. Det skedde i samband med en konferens som han deltog på. Det handlar i huvudsak om kommentarer i medierna där han varnar för konsekvensen av om skulle dra till- baka stimulanserna i ekonomin innan gör det. sa också en väldigt intressant sak, nämligen att det var mer troligt att Riksban- ken skulle behöva lätta ytterligare på penningpolitiken än att åtstramningarna skulle kunna inledas tidigare än vad flaggat för. Med tanke på hur viktigt det är med tydlighet från och hur otroligt sensitivt det är med de signaler som skickar känns det viktigt för mig – och för resten av utskottet också, tror jag – att få reda på om det här är hela direktion- Det vore väldigt bra att få veta. , : Vad gäller den första delen, detta med beslut och att det tar ett tag innan protokollet kommer, har vi försökt hålla oss till regeln att prata utifrån majoritetssynpunkten. göra med att är en myndighet och att de beslut som genomförs är Eftersom de berör väldigt många i samhället har detta tett sig rimligt, har vi tyckt. Vi har i det stora hela varit överens om att det är så STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM DEN AKTUELLA det bör fungera. Sedan, efter det att protokollet är publicerat, är det fritt fram för vem som helst att prata vad som helst. Det här är en överenskommelse som vi i direktionen har oss emellan. Det är inget som följer av lagstiftning eller någonting sådant, utan det är ett förhållningssätt som vi har varit överens om och som vi har tyckt fungerat väl. Sedan kan det väl hända att det har skett någon glidning från tid till annan, men detta har varit den grundläggande idén. Den andra delen och frågeställningen gällde Per uttalande. Det står han för själv. I slutändan är det så att politik fastställs på de penningpolitiska mötena. Däremellan kan vi ha alla möjliga åsikter om tingens ordning. Vi arbetar inte så att vi har ett kontinuerligt direktionssammanträde där vi diskuterar vem som ska säga vad, utan var och en kan ha vilka synpunkter man finner lämpligt. Men det som jag tycker har fungerat väl är att vi – även om det har varit synpunktsrikt – har varit överens om att det slutliga beslutet fattas på det penningpolitiska mötet. Man kan ändra sig – det är inte så att man måste hålla fast vid vad man tycker fram till nästa beslutstillfälle. Så fungerar det. Det innebär inte något hinder för enskilda direktionsledamöter att från tid till annan från sin utgångspunkt tänka högt. , : Jag är väldigt nöjd med den struktur vi har kring kommunikationen. I samband med varje penningpolitiskt beslut redogör var och en av direktionsledamöterna för sin syn och sin motivering till det penningpolitiska beslutet, också med resonemang om hur man tänker framöver. När protokollet är publicerat är det framför allt det som man har sagt vid det förda penningpolitiska mötet och det som står i protokollet som är lätt att kommunicera kring fram till nästa penningpolitiska möte. Visserligen pratar vi helt fritt mellan mötena, men vi har också en tanke om att inte skicka alltför mycket nya signaler mellan mötena; den så kallade signalering som vi gör kommer framför allt i de penningpolitiska protokollen, tycker jag. Uttalandet från Per speglar som sa hans egen uppfattning och inte nödvändigtvis uppfattningen hos resten av direktionen, vilket han också sa ganska tydligt själv. Detta framkom i en del medierapportering, men det verkade drunkna på en del andra ställen. Sedan får man fundera på vilken betydelse man lägger in i till exempel begreppet normalisering av penningpolitik. I vår reporäntebana, vår prognos för reporäntan framöver, ligger det en prognos att den kommer att höjas i mitten av . Marknadens förväntningar på när ska höja sin styrränta första gången ligger betydligt senare, . På så sätt har vi en prognos att vi ska normalisera tidigare än ECB. (S): Då ska vi alltså tolka uttalandet om att det var mer troligt att skulle behöva lätta på penningpolitiken ytterligare än att STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM DEN AKTUELLA åtstramningarna skulle kunna inledas tidigare än vad flaggat för som ett uttalande från vice riksbankschefen och inte från . , : Ja. (M): Jag är likt ordföranden intresserad av löneutvecklingen och blev lite konfunderad av de svar som gav, dels det här med internationella konferenser och att andra länder börjar se liknande fenomen som i , dels konstaterandet att våra löneavtal är kopplade till och att vi därför har ungefär samma utveckling. Som jag ser det måste det vara ett större fenomen än så. Det måste ju vara någon sorts internationellt fenomen, eftersom till exempel inte har haft någon nettolöneökning , vilket blivit känt och mycket diskuterat . Då måste det finnas större samband och mer diskussioner kring frågan. Jag undrar om det finns fördjup- ningar och andra diskussioner, till exempel om huruvida teknisk utveckling bidrar, om hur prognoserna ser ut framöver och så vidare. , : Som sagt är detta någonting som diskuteras väl- Ytterligare en faktor som man har diskuterat framför allt i och som verkar förklara en del av de låga löneökningarna i är sammansättningseffekter på arbetsmarknaden. olika ut beroende på hur man tittar på den. Den typiska lönestatistiken tittar på genomsnittet för dem som arbetar, och det är olika personer som arbetar vid Det man har sett är att de som blev av med jobbet under finanskrisen och lågkonjunkturen är de som kommer in på arbetsmarknaden, men de som blev av med jobbet hade typiskt sett ganska låg produktivitet, låga löner och så vidare. Att de kommer tillbaka, åter med låga löner, håller nere den samlade löneutvecklingen. För enskilda individer är lö- neutvecklingen betydligt starkare. Det är ytterligare en faktor. Sedan har vi det här med teknisk utveckling. Där finns en nedåtgående trend som vi har sett under ganska lång tid, och det finns en diskussion om att tillväxten inte kommer att vara lika Det bidrar till låga löneökningar nu och framöver. finns det en annan diskussion som också handlar om teknik och låga löner. gäller det robotisering och att humankapitalet inte behövs på samma sätt som Då går det lite åt andra hållet egentligen, med en snabbare teknisk utveckling som också håller nere löneutvecklingen. Det där pratas och skrivs det mycket om, men jag vet inte egentligen hur mycket klokare man blir av Det är svårt att se in . Min bedömning är väl att det inte verkar ha varit någon stor förklaring till löneutvecklingen i vare sig eller , utan det är någonting som man i så fall mer väntar sig . Men som sagt är det svårt att veta vad som kommer att hända . Vad gäller det här med löneutvecklingen: Det har egentligen inte skett nå- gon reallöneutveckling på många decennier för genomsnittsarbetaren i , STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM DEN AKTUELLA men det är inte ett internationellt fenomen. Det ser ut så i vissa länder. ser väldigt annorlunda ut. Här har reallönerna ökat snabbt. Det finns definitivt möjlighet till olika trender i olika länder. (M): Jag har en ganska kort fråga. Vi pratar här om hushållens skuldsättning. Vi ser också att hushållens sparande ökar något. Jag vill ställa den raka frågan: Är höjd beskattning av sparande något somRiksbanken skulle föreslå om ni själva fick föreslå lämpliga skatteåtgärder? , : Ytterst är det ett politiskt värdeomdöme som ska till när det gäller detta. Vi har inga större synpunkter på den frågan. Sparandet är ju högt , som visar, så i det avseendet är det inte så att hushållssektorn i sin helhet har något bekymmer. Men sedan kvarstår den synpunkt som vi har framfört : att hushållen lånar för mycket. Det är ett bekymmer. (V): penningpolitik är ju mycket beroende av vad som sker i vår omvärld och hur den agerar. Det gäller särskilt ECB. De omfattande köp av obligationer som ECB gör tvingar till viss del också till en liknande strategi för att vår valuta inte ska stärkas för snabbt. kan de här obligationsköpen ha negativa konsekvenser. De kan också leda till vissa negativa fördelningspolitiska konsekvenser. Jag undrar på vilket sätt ni i de internationella sammanhang som deltar i lyfter fram de här konsekvenserna av de omfattande obligationsköpen. , : När det gäller våra obligationsköp skiljer sig markant från många andra länder, inte minst de stora ekonomierna, på det sättet att vi har så pass låg statsskuld. Det är väl egentligen den stora skillnaden. De blir ganska förundrade när vi säger att vi har köpt av statsskulden, men det är därför att den är så låg. Det är i grunden den stora skillnaden jämfört med många andra. Man kan inte jämföra med ECB, för ECB köper många länders statsobligationer. Då blir frågeställningarna helt annorlunda: i vilka länder de ska köpa, i vilka proportioner och så vidare. Vi tycker att de här obligationsköpen har fungerat väl i den meningen att vi var i ett väldigt svårt läge när de inleddes. Inflationen har varit för låg . har vi en negativ ränta, och det är ett läge som ingen har prövat på tidigare. Vi ställdes inför frågeställningen: vi göra någonting alldeles eget genom att bibehålla storleken på balansräkning, som är förhållandevis liten i förhållande till den svenska ekonomin, eller ska vi vara försiktiga här och jobba både med ränta och med kvantiteten pengar ? Vi valde det senare, så att ingen skulle tveka när det gäller avsikt med att se till att avkastningskurvan i skulle vara låg. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM DEN AKTUELLA vi också lyckats med på så sätt att statens upplåningskostnad ligger på minus utåt i tiden, och det är någonting som ingen kunde ha föreställt sig för 10 eller . På det sättet har det här fungerat väl för oss. har det också fungerat väl därför att det är ganska annorlunda omständigheter för vår del. De omständigheterna försöker vi förklara så gott det går för de andra när man resonerar kring de här frågorna. Men jag skulle också säga – och det här är bara mitt intryck – att utomstå- ende betraktare inte ifrågasätter det som har åstadkommits, eftersom det är alldeles uppenbart att svenska staten också får betalt för att låna. Det var ju ett syfte med hela den här övningen; alla räntor i svensk ekonomi har fallit, och det var det vi ville uppnå. , : Jag kan lägga till lite grann när det gäller fördel- Jag tycker att några saker är viktiga att ha i åtanke. Jämfört med andra centralbanker och i förhål- lande till ekonomins storlek köper väldigt lite. Det är ett ganska blygsamt tillgångsköpsprogram som vi har. Det är inte självklart att det har haft väldigt stora effekter på priserna. Vår bedömning är att det har fått en del pris- och ränteeffekter, men det är förmodligen inte några jättestora effekter vi Vi köper bara statsobligationer. Många andra centralbanker köper olika mer eller mindre privata obligationer, såsom företagsobligationer och bostadsobli- En del av de stora centralbankerna är inne på aktiemarknaden och köper tydligt privata och riskabla tillgångar. Då tycker jag att det blir ännu mer relevant att diskutera fördelningseffekter. När det gäller fördelningseffekterna är det inte självklart var det landar, Man lyfter ofta fram att det här gynnar dem som har tillgångar för att vi pressar upp tillgångspriserna. I den mån vi har gjort det har det också till exempel påverkat pensionssparandet. Pensionsbolagen håller ju ganska mycket obligationer och räntebärande tillgångar, så de har i så fall gynnats av ska man ha i åtanke att det låga ränteläget, som framför allt är ett strukturellt fenomen, men delvis också är påverkat av penningpolitiken och tillgångsköpen, gör att alla som har tillgångar förväntar sig lägre avkastning Det har i så fall inte gynnat dem med mycket kapital. Syftet med den expansiva penningpolitiken – med låg ränta och tillgångs- köp – är ju att få upp inflationen genom att stärka konjunkturläget. ningar som vi har gjort och som många andra centralbanker också har tittat på är att den här effekten dominerar i ett fördelningsperspektiv – arbetslösheten sjunker och sysselsättningen går upp. Det gynnar arbetstagare mer än kapitalä- gare, så det verkar inte bli några påtagliga skeva fördelningseffekter. gare en aspekt är att om vi har lyckats pressa ned ränteläget har det gynnat staten såtillvida att upplåningskostnaderna gått ned och de offentliga finan- serna delvis stärkts, och det är resurser som man kan använda till olika utgifter. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM DEN AKTUELLA (M): Jag tycker att det finns anledning att fortsätta på fråga. Om jag får ge uttryck för min högst personliga åsikt tycker jag att det är rätt bra att varje enskild riksbanksdirektionsledamot så att säga är ute och tycker på egen hand. Är man tydlig med att man har egna åsikter tycker jag att det är bra att man deltar i debatten. I det sammanhanget vill jag också ge beröm till för att man har en öppenhet och diskuterar öppet hur man resonerar. Det var väldigt trevligt att delta på det öppna forum som ägde rum . Den som inte hade möjlighet att delta kan titta på det på nätet. Med det sagt skulle jag ändå vilja att ni utvecklade resonemanget lite runt just kommunikationen. Att finansmarknaden har nerverna utanpå kroppen och reagerar snabbt och kraftfullt kanske man inte alla gånger kan och ska ta hänsyn till, men det har ändå betydelse i ett lite längre perspektiv. Exportindustrin har naturligtvis kortsiktigt valutasäkrat sin försäljning och sina inköp, så den påverkas inte på kort sikt, men på lång sikt har det betydelse. var själv tidigare inne på att man om nu kronan stärks gärna vill se att den stärks långsamt och inte för snabbt, för det har ju så att säga effekter på olika sätt. Det där är svårt, skulle jag säga. Vi har fortfarande minusränta, och kronan har ändå stärkts rätt väsentligt. Hur resonerar man i direktionen runt det här med hur man kommunicerar saker? Hur hanterar man den frågan? Diskuterar ni det över huvud taget? Hur är känslan i direktionen för vilket handlingsutrymme man har? Känner man att man kan agera så som man bör? Kan man kommunicera allting? Fungerar det här på ett vettigt sätt? Hur går tongångarna? , : Det här är en evig fråga när det gäller centralbanksverksamhet. Hur ska vi hantera detta, och hur ska vi hitta någonting lagom eftersom vi är sex personer och en myndighet och det är de beslut som man har fattat som ytterst ska genomföras? Det innebär en lång rad olika kompromisser, och synen på vad som anses vara lämpligt ändras naturligtvis också över tiden. Vi har genom årens lopp valt ett ganska formellt förhållningssätt till detta. Det har att göra med att om en individ i direktionen ska uttrycka hela syn på någonting kräver det nog, menar jag som ordförande i direktion, ett formellt direktionssammanträde där vi sätter oss och diskuterar exakt vad den personen ska högläsa i något hörn av eller någon annanstans i världen. Så här långt har vi varit överens om att det är en teknik som inte känns bra, därför att det skulle, när det gäller det praktiska, leda till en oändlig massa direktionssammanträden och att den individuella friheten att tycka till mellan sammanträden också skulle försvinna i samband med det. Jag förstår väldigt väl att det naturligtvis utanför , inte minst på marknaden och i medievärlden, finns ett slags evig och oändlig efterfrågan på tyckande från sida. Men vår roll är att göra så gott vi kan så att STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM DEN AKTUELLA det blir bra i det svenska samhället och i den svenska ekonomin. helt enkelt välja vilken väg man ska gå genom att antingen prata oavbrutet i alla möjliga olika riktningar – och det kanske gör många lyckliga på kort sikt, men jag är inte övertygad om att det egentligen är vår roll – eller, vilket jag tror gagnar saken bättre, genom att vi efter bästa förmåga försöker göra det här på ett organiserat sätt så att det går att förstå när vi pratar för i sin helhet och när man så att säga är mer funderande mellan Synen på det är något variabel över tiden. Det är klart att vi skulle kunna återgå till en värld som den var för ganska länge sedan då vi ägnade oss åt det här med signalering så att ingenting händer någonsin i samband med att vi har fattat ett beslut därför att allting har tagits ut i förväg. Men om man är något formell, och det tycker jag att vi ska vara, har beslutet de facto fattats långt i förväg, och då borde det ha hållits ett direktionssammanträde vid det tillfället. Då är det ganska meningslöst att ha en kalender med direktionssammanträden som vi sätter ut i förväg. Det är det här som det handlar om när det gäller att hitta något som är lagom i det här så att det är helt i sin ordning att å ena sidan grubbla om framtiden men å andra sidan acceptera att det måste vara en viss basal ordning och reda i beslutsfattandet när vi talar för i sin helhet som en institution. Ordföranden: så mycket! Det var avslutningen på vår öppna utfrågning Vi tackar riksbankscheferna och ajournerar sammanträ- BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Omkrisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitiken 2010- Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport öppna utfrågning om lärarbrist seminarium om cancervården – utmaningar och möj- öppna utfrågning om brist på utbildade inom offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden Offentlig utfrågning om finansieringsmodeller för transportinfra- offentliga utfrågning om familjerätten är i takt med Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 27 sep- Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 15 offentliga utfrågning om Finsams fortsatta utveckling - nästa steg Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pela- Konkurrenskraften hos svenska multinationella företag i ljuset av nya regler inom internationell beskattning offentliga utfrågning om marknadsföring i sociala Uppföljning av handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar seminarium om Skattereformen – dess historia – en uppföljning med inriktning på barn Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 14 offentliga utfrågning om kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården Offentlig utfrågning om framtidens public service Offentlig utfrågning om ett ökat kollektivt resande för framtiden Offentlig utfrågning om åtgärder för lägre sjukfrånvaro och om han- teringen av regionala skillnader i sjukförsäkringen Offentlig utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Offentlig utfrågning om it-infrastrukturen – och offentliga utfrågning om framtidens innovations- offentliga utfrågning om den finansiella stabiliteten seminarium om statens idrottspolitiska mål med in- riktning på barn och ungdomar Skatter som drivkrafter för företags lokalisering Öppen utfrågning om - en del av kontrollmakt Vägen till arbeteförunga med funktionsnedsättning– enuppföljning och