eunbil · H40N473005 · 2017-01-01 00:00:00 — Rådets möte (jordbruks- och fiskeministrar) (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) Förslag till och förordning om upprättande av en flerårig plan för små pelagiska arter i - Presentation från kommissionen Kommissionen avser presentera förslaget till flerårig förvaltningsplan i . Förslaget innebär fastställande av en förvaltningsplan för små ytlevande arter (pelagiska arter) och fisket av dessa bestånd i norra delen av . Planen syftar till att garantera ett hållbart nyttjande av dessa bestånd, genom att säkerställa att de nyttjas i enlighet med principerna om maximal hållbar avkastning (Maximum Sustainable Yield – MSY) och ekosystemansatsen i fiskeriförvaltningen i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer. Förslaget syftar också till att underlätta införandet av landningsskyldigheten. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att det är angeläget att nå målen som sätts upp inom ramen för den reformerade gemensamma fiskeripolitiken, och särskilt målet om att nyttjandet av resurser sker på ett sådant sätt att populationerna av skördade arter återställs och bevaras över nivåer som säkerställer maximal hållbar avkastning. Regeringens grundinställning är att fiskeriförvaltningen ska verka för ett långsiktigt hållbart resursutnyttjande och vara förenlig med målen i miljölagstiftningen, i synnerhet EU:s havsmiljödirektiv. Regeringen anser att långsiktiga förvaltningsplaner är viktiga verktyg för detta. Regeringen anser vidare att uttaget av fisk och hur fisket bedrivs ska vara anpassat till havets biologiska bärkraft och förmåga till återhämtning. Uttagets storlek, och således fastställande av intervallen för fiskedödlighet, ska grundas på den bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivningen, försiktighetsansatsen och målet för planen. Det är även av vikt att kunna ta hänsyn till om den vetenskapliga rådgivningen ändras, för att intervallen alltid ska vara grundade på den bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivningen. Datum för tidigare behandling i : Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i miljö- och jordbruksutskottet. Fortsatt behandling av ärendet: Efter den första presentationen väntas förslaget behandlas i rådet i syfte att nå en allmän inriktning innan förslaget förhandlas med . Den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020 kommer arbetet med utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) efter 2020 att fördjupas. Inför rådsmötet har det maltesiska ordförandeskapet sammanfattat ett antal prioriteringar för GJP, utifrån tidigare diskussioner vid olika möten och konferenser. Den planerade diskussionen på rådsmötet syftar till att klarlägga hur man mest effektivt ska möta de framtida utmaningarna. Även balansen mellan GJP:s första pelare (gårdsstöd och marknadsåtgärder) och GJP:s andra pelare (landsbygdsprogrammet) är en fråga som kommer att behandlas. De sex prioriteringar som ordförandeskapet listat är; 1) Stärkandet av jordbruket i form av förbättrad riskhantering, ökad konkurrenskraft och innovation samt livsmedelssäkerhet. 2) Möta miljöutmaningar i form av klimatomställning och FNs globala hållbarhetsmål. 3) Säkra förnyelse i sektorn och underlätta för yngre lantbrukare. 4) Bibehålla marknadsorienteringenav GJP. 5) Stärka jordbrukarnas position i livsmedelskedjan. 6) Förenkling av GJP. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att den gemensamma jordbrukspolitiken har potential att kunna spela en viktig roll för att effektivt hantera flera av de utmaningar som ordförandeskapet tar upp. Ett område som däremot inte lyfts fram av ordförandeskapet är GJP:s roll för landsbygdens utveckling vilket regeringen anser är en brist. Ett effektivt sätt att möta dessa utmaningar är en omprioritering av GJP, bort från det frikopplade gårdsstödet och marknadsåtgärderna, mot riktade åtgärder inom ramen för dagens andra pelare. Med detta följer även att en annan balansering av åtgärderna inom GJP är nödvändig. Genom ombalansering av åtgärderna finns det även en möjlighet att effektivisera politiken och därigenom uppnå regeringens övergripande ambition om väsentligt lägre utgifter för GJP. Fortsatt behandling av ärendet: Kommissionen planerar att lägga fram ett meddelande om framtida GJP följt av lagstiftningsförslag tidigast . Datum för tidigare behandling i : Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i miljö- och jordbruksutskottet. – An for Life (, 5-6 October 2017) - Information från kommissionen EU ska stå värd för den fjärde högnivåkonferensen under temat ”Our ” på . De tidigare mötena har hållits 2014-2016, senast i , . Målet med konferenserna är att inspirera och uppmuntra aktörer från såväl den politiska sfären som civilsamhället, forskarvärlden och näringslivet att diskutera möjliga lösningar och åtaganden för ett hållbart nyttjande av världens hav. Konferensen kopplar även till EU:s ”” (Internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid), där förhandlingarna om rådsslutsatser om ett meddelande från KOM är i slutskedet. Konferensen förväntas få runt 1000 deltagare från många samhällssektorer, varav ett antal på högsta politiska nivå. G20 (, 22 January 2017) - Information från den tyska delegationen som är innevarande ordförande i anordnade ett G20-jordbruksministermöte i där en deklaration och en handlingsplan antogs. Diskussionen på mötet fokuserade på jordbruk och vatten, men även antibiotikaanvändning i djurproduktionen samt digitalisering diskuterades. Diskussionen om vatten tog avstamp i Agenda 2030-agendan och Paris-klimatöverenskommelsen och konstaterade att hållbart nyttjande av vatten är avgörande för genomförandet av dessa, och inte minst i ljuset av ökad efterfrågan på livsmedel till följd av befolkningsökningen. Vikten av internationellt samarbete betonades. (ev.) Europeiska solidaritetskåren - Information från kommissionen Kommissionen avser under övriga frågor informera om den Europeiska solidaritetskåren, ett initiativ som presenterades (KOM(2016)942) som en del av flera initiativ riktade till unga i EU. Syftet är att ge unga i EU fler möjligheter till lärande, arbete, rörlighet och att engagera sig i samhället. Solidaritetskåren föreslås bestå av två delar. Den ena delen ska fokusera på volontärarbete och bygga vidare på den europeiska volontärtjänsten. Den andra delen ska fokusera mer på professionellt arbete bl.a. genom praktik- och lärlingsplatser. Tanken är att både de unga som deltar och de myndigheter, organisationer och företag som får del av de ungas arbete ska gynnas. Deltagandet i solidaritetskåren kan vara från upp till och aktiviteterna kan till exempel innebära att dela ut mat eller bygga skydd i krisdrabbade områden, naturskyddande insatser eller stöd till asylsökande och flyktingar. Den första fasen i uppbyggandet av solidaritetskåren föreslås finansieras från redan befintliga EU-program. Bland annat skulle Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling komma att stödja projekt för jordbruk eller landsbygdsutveckling där deltagare från den europeiska solidaritetskåren medverkar.