rfr · H40WRFR11 · 2017-01-01 00:00:00 — Det handlar om trovärdigheten för vår samhällsmodell. Det handlar om sammanhållningen i och viljan att betala skatt. Det är ett politiskt ansvar att tydligt ge uttryck för att man både står för och långsiktigt kan finansiera de åtaganden som samhället har. Den andra punkten är enhetlighet och förutsägbarhet före optimal beskattning. Då svarar jag på frågan om vilket vi väljer. är världen inte svart eller vit, men för regeringens del är enhetlighet och förutsägbarhet ett viktigare värde än att i varje läge optimalt beskatta varje företeelse. Det är klart att mycket av debatten handlar om det andra, om olika intressen och företrädare som menar att just deras case är självfinansierande. SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID alla de casen lades ihop skulle det antagligen innebära ett fullständigt hopplöst skattesystem. Det ska vara enkelt och begripligt – det är oerhört viktigt för legitimiteten men också för att man ska kunna följa upp att det verkligen efterlevs. Sedan har vi fördelningspolitisk legitimitet. Jag tänkte uppehålla mig lite mer kring den frågan. Vi vet och det har visats på olika sätt att den omfördelande effekten av skattesystemet som helhet har minskat. Med det menar jag i första hand att den legitimitet som ligger i det fördelningspolitiska handlar om skatt efter bärkraft, alltså känslan att människor bidrar med det de kan i förhållande till vad andra gör. Det är inte i första hand en fördelningspolitik bedriven via skattesystemet, men skattesystemet måste åtminstone leverera en känsla av att det på riktigt är så att vi bidrar efter förmåga för att få den uppställning och sammanhållning som behövs i ett samhälle. Det finns flera skäl. på har sagt att tillväxten i skulle ha varit högre om inkomstklyftorna inte hade ökat så kraftigt. Det är ett avgörande bevis på att det är avgörande för att främja även tillväxten att ta sig an ökande ojämlikhet. Det finns ett tillväxtperspektiv som är i högsta grad relevant när det gäller fördelningspolitiken och jämlikhetspolitiken. Men för alla människor i med det som händer runt om i världen finns det också en dimension som i allra högsta grad handlar om vår samhällsmodell och vår önskan att leva i ett fritt samhälle med små konflikter och social sammanhållning. Det som har hänt har gjort att väldigt många har vaknat upp. Även om ökade klyftor kanske skulle vara bättre för mig eller min verksamhet ser jag att det hotar hela existensen för ett västerländskt samhälle såsom vi tänker oss det eftersom motsatsen så tydligt triggar motstånd, bakåtsträvande och politisk oro. Också av den anledningen finns den här delen med. har inte klyftorna ökat lika kraftigt i som i andra länder, men dock. Den här bilden visar utvecklingen när det gäller Gini-koefficienten. Den handlar här endast om disponibel inkomst efter inkomstskatt. Här finns inte kapitalvinstbeskattningen med, och det beror på att den varierar så mycket mellan åren att det inte blir riktigt okej att titta på den på det sättet. Jag kommer tillbaka till det . Men här ser vi att någonting har hänt i vårt land. Nästa bild visar en jämförelse mellan och . När man tittar på den amerikanska utvecklingen ser man att den övre procenten av befolkningen har fått en realökning medan huvuddelen av befolkningen faktiskt har fått sänkt realinkomst . Tittar vi på motsvarande kurvor ser vi att tendensen finns där, men vi har levererat en betydligt bättre sammanhållning i vårt land och betydligt bättre jämlika förhållanden. Men kapitalinkomsterna är också i fokus för det här. Här är ett par grafer som visar det. SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID Den vänstra bilden visar vem som får kapitalinkomsterna. Det är en jämfö- Den mer inbuktade linjen visar väldigt tydligt att kapitalvinsterna har koncentrerats till en mindre del av befolkningen och populationen, det vill säga att det har blivit en rätt rejäl förändring och i grunden en koncentration av kapital till människor som redan har de allra bästa Den högra bilden visar förhållandet mellan förvärvsinkomster och kapi- Det är föga förvånande. För de första av inkoms- terna kan vi knappt se det svarta strecket, det som är kapitalvinst. som är däremellan dyker kapitalvinsten upp medan för den sista pro- centen är kapitalvinsten helt och hållet avgörande. Det är ett annat sätt att redovisa den kurva som är till vänster. För att återgå till riktlinjerna för skattepolitiken är den första att finansiera Den andra är att skattepolitiken när vi utformar den ska skapa förutsättningar för hållbar tillväxt och hög sysselsättning, ett rättvist fördelat välstånd samt ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. När vi kommer till principer för utformningen av skattepolitiken återkom- mer vi till det legitima och rättvisa. Det är generella och tydliga regler och beskattning i nära anslutning till inkomsttillfället. Det har vi inte haft uppe i Det är av pedagogiska skäl att skatten tas ut så nära som möjligt som när man får in inkomsten. Men framför allt i en alltmer globaliserad värld kan ett skatteavdrag i ett land kanske inte rendera beskattning i ett annat därför att man har flyttat . Det måste vi nog hålla ögonen lite mer på. En sådan diskussion kommer till exempel i diskussionen om och pensionärer där gjorda skatteavdrag i för en pensionsavsättning inte följs upp av en beskattning när man tar ut den. Det får vi börja tänka mer på. Vi har också en punkt som hållbara regler i förhållande till EU. betydligt större än vad den ser ut när den står som en egen punkt. lerades från början som en ambition att se till att vårt nuvarande regelverk i alla delar fungerar i förhållande till . rörligt mål, och det är ett mål som vill flytta på i olika riktningar. Det arbetet är betydligt större än vad som kanske framkommer. reflektion som jag gjorde. Mina företrädare som har jobbat med detta kanske inte hade en tredjedel av personalen ständigt i Brysselsammanhang för att både försöka påverka utformningen av kommande direktiv i den linje som vill ha och sedan ha arbetet med att på olika sätt försöka implementera det i Många av de frågor som nämnts som exempel är precis sådana som vi har verkstad i . Många har nämnt BEPS-arbetet och fortsättningen av det Det är precis det som vi har verkstad om just . från EU-aspekten eller att bara utgå från att beskattning är en nationell ange- lägenhet kommer man inte långt med på det här området. Det krävs ett väldigt SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID Ett sådant arbete har regeringen satt igång för att förändra olika direktiv inte minst på skattesidan för att vi ska kunna ha en mer effektiv klimatpolitik. Det gäller inte minst att matcha fram den svenska koldioxidskatten för att den ska kunna användas och bli erkänd som det bra verktyg som den faktiskt är. EU-frågorna är betydligt större än vad man kanske kan tro. Vi närmar oss diskussionen om skattereform. Jag kanske först ska säga något. talar om många skattereformer. Det är inte så att regeringen sitter och väntar på att det uppstår ett parlamentariskt läge och en allmän förbrödning om att det nu är dags att vi tar oss samman och hittar ett nytt skattesystem, utan det pågår naturligtvis väldigt mycket. När det gäller olika former av företagsbeskattning är det nästan som att man kan börja tala om en reform. Det är i varje fall en lång rad förslag. Det gäller det fortsatta utredningsarbetet i som kommer att rendera nya förslag. Det är 3:12-beskattningen, finansbeskattningen, optionsbeskattningen och inte minst på EU-sidan en hel del beskattningar som har med företagsbeskattning att göra. Det gör att vi antagligen innan det är midsommar har en helhet av vad som kommer att hända med företagsbeskattningen framöver. Om ändå den stora saken skulle uppnås att alla var överens att vi nu sätter oss och ska hitta fram i detta har regeringen sagt vad den tycker. För framförde finansminister de ståndpunkter som regeringen har. De är följande. Grundprinciperna reform är fortfarande relevanta. Vi ser att förändringarna har minskat enkelheten och likformigheten. Framtida förändringar bör byggas på grundprinciperna men anpassas till förutsättningarna som har ändrats. Målet för en sådan översyn är att stärka förutsättningarna för tillväxt och sysselsättning, se hur vi smartare kan använda skattepolitiska styrmedel, säkra långsiktig finansiering av det offentliga åtagandet och göra det lättare att följa EU-rättsliga krav. Det är de punkter som regeringen har visat upp. Jag tror att jag är färdig med detta. Ordföranden: , , för den informationen. Vi är nu framme vid punkten paneldiskussion. Här vill jag börja med att vända mig till och . Ni har inledningsvis gett en beskrivning med perspektiv . Ni hade strategiska positioner vid det tillfället när 90-talets skattereformer, man får väl ändå tala om pluralis här, kom att genomföras. Tanken är nu att ni får sammanlagt till ert förfogande att föra en dialog, en diskussion, om behovet av nya skattereformer. vill tydligen tala längre, men det är . Varsågod, Bo och . : Jag ska kort säga: Optimal beskattning – jag tror att sa att det inte är genomförbart i praktiken. Det räcker för mig. SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID idéer bakom den, men den är inte praktiskt genomförbar annat än i vissa punktinsatser som har gjorts. Även de kan man i vissa fall ifrågasätta. Jag vill säga något till , som vill ha många mindre skattereformer. Det är i och för sig riktigt, som sa, att det pågår ett ständigt Så är det, och så har det alltid varit. stora fördelar med en större skattereform. Realismen i det kan man diskutera, men man kan se fördelarna. Vi kan ta 1990–skattereform. Hade vi tagit det styckevis och dels hade det tagit oerhört att genomföra och i praktiken inte varit En skattereform som är finansierad, och det bör den vara enligt min mening, innehåller ett antal impopulära åtgärder. Att tro att man kan stycka upp det i ett antal etapper gör det omöjligt att genomföra. Tar man ett samlat grepp med många olika åtgärder kommer de flesta skattebetalare att få uppleva både plus och minus. Delar man upp det blir det Det är plus i vissa fall, och de brukar inte bråka, och minus i andra fall, och de är väldigt högljudda. Jag ser en stor fördel med en samlad Jag ska nu skissa – några har hört det förut, och jag ska ta det väldig kort – min stora skattereform. Jag skulle vilja avskaffa den statliga inkomstskatten. Då får vi en enhetlig skatt för arbets- och kapitalinkomster. baka till kapitalinkomsterna. Den skatten är långt ifrån enhetlig . En sådan ändring innebär två problem. Det ena är att det är skattebortfall som måste finansieras. Det andra är att det får fördelningspolitiska effekter som är negativa. Då vill man kompensera detta med ett antal åtgärder som dels inbringar pengar, dels har positiva fördelningspolitiska effekter. nämna kort vad jag tänker på. Jag vill att kapitalskatten i allt väsentligt ska återföras till . dessa nedsättningar som finns ska alltså i allt väsentligt avvecklas. både intäkter och positiva fördelningseffekter. Men jag vill göra ett avsteg och begränsa avdragsrätten till i varje fall något lägre än . Det har vi i och för sig , så det är möjligt. ökade intäkter och positiva fördelningseffekter. Jag vill återinföra fastighetsskatten. Det ger ökade intäkter och får positiva Jag vill återinföra arvs- och gåvoskatten som avvecklades med stöd av bland annat . Jag tycker att vi kan ha det liksom de flesta andra länder. Jag vill återinföra en enhetlig 25-procentig moms. Det har inga nämnvärda fördelningseffekter men det har naturligtvis positiva inkomsteffekter. kanske ni hinner genomföra finansskatten innan den stora skatterefor- Om ni uppskjuter den lite kan den vara en del av finansieringen. gäller miljöskatter ska jag inte gå in på detaljer. Det är skatter som syftar till att begränsa olika aktiviteter, så det är ingen stabil intäktskälla. intäkter kan det ge. Slutligen om det behövs kan man justera jobbskatteavdrag och grundavdrag för att få hela ekvationen att gå ihop. Det skulle ha oerhört positiva effekter SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID när det gäller att stimulera sysselsättning och fler arbetade timmar som vi behöver. Det skulle också innebära att vi drar undan mattan för en stor del av de skatteundandraganden som pågår och som förmodligen kommer att öka än mer om vi inte gör någonting åt detta. Jag tror att det skulle återskapa en legitimitet som skattesystemet håller på att förlora. Varsågod, , nu är det din tur. : Tack, det var väldigt snällt av dig. Först några saker kring det som pågår i debatten rent generellt. Jag är lite fundersam med tanke på de utgångspunkter regeringen har, som jag i stort kan ställa mig bakom. Det gäller några utredningsförslag som ligger. Hur ni bearbetar det vet inte jag, och kanske inte heller många andra för den delen. Jag oroar mig lite grann för företagsskatteförslagen som när det gäller de större bolagen framför allt utgår ifrån att man skulle ta bort avdragsrätten för räntor generellt. Detta syftar delvis till att bli av med räntesnurrorna. Jag har all förståelse för detta. Den typen av skatteplanering ska vi försöka hantera. Å andra sidan ser jag också ett problem. Det är ofta så att många nystartade företag har större svårigheter att skaffa det egna kapital som ändå måste vara basen i all finansiering medan man är rätt beroende av lånefinansiering. Det i sin tur kan skapa problem. Jag bryr mig mindre om fastighetsbranschen i det här sammanhanget, även om den naturligtvis har sina problem. Där är en sak som finns i diskussionen som bör funderas över. Jag inser att räntefördelning och expansionsmedel är komplicerat på sitt sätt. Å andra sidan tycker jag att den utredning som har tittat på de frågorna inte riktigt har landat i något som är mycket enklare, och övergången kan jag se som problematisk. Där skulle jag också varna för att gå alltför snabbt fram och göra någonting. 3:12-reglerna är vi beroende av. Vi skulle kunna bli oberoende. Men om vi nu är beroende av dem är det synd att utredningen kanske för att få in pengar, om det är vad det syftar till, lägger fram förslag som egentligen gör att de stora utnyttjarna av systemet som egentligen inte ska ha kapitalinkomstbeskattning kan fortsätta medan de minsta bolagen är de som de facto kommer att drabbas hårdast. Som jag läser och tittar på förslaget blir det så med tanke på de förändringar av gränser för lönesummor och motsvarande somhar gjorts. Det stämmer inte riktigt överens med tillväxtbiten. Det är lika bra att erkänna att jag är ordförande i . Man kan diskutera bankskatt i största allmänhet. Men att lägga bankskatt på lönesumma i ett läge där man vill ha sysselsättning och dessutom kassahantering känns lite märkligt. Det var en partsinlaga från en lobbygrupp, så vet ni det allesammans. Man kan titta rent på skattepolitiken. Jag bekymrar mig i debatten som handlar om att fastighetsskatten är slopad och att ingen nu vill röra den längre. Det är ränteavdragen som ska begränsas. Det kan man diskutera. SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID var jag som skatteminister på väg att göra det när vi sänkte till 25 procents värde och gick ned mot . Jag är inte riktigt överens med där. Om man tittar på bostadsbeskattningen är det stora problemet att fastighets- skatten är slopad. Egentligen är det stora problemet att den schabloninkomst- beräkning som skapade symmetri försvann i samband med skattereformen. Det var en sak som jag tror är problematisk. När det gäller att återinföra en fastighetsskatt tror jag snarare att man ska välja någon form av beskattning av en schabloninkomst som tas till kapital- inkomstbeskattning där man kanske inte låter taxeringsvärdena växa så snabbt. Vi har detta med änkorna som bodde i Marstrandsområdet och motsvarande. Hur löser vi det problemet? Det var det som delvis tog bort legitimiteten för fastighetsskatten, men man måste införa en sådan igen. Om man ensidigt säger att fastighetsskatten fortsatt ska vara borta och att det nu är ränteavdragen som ska begränsas på ett eller annat sätt är det framför allt unga nystartade familjer som råkar illa ut. Den som är rik kan alltid klara Han eller hon slipper att betala fastighetsskatten och har inget behov av ränteavdragen, även om ränteavdragen till volym är störst hos dem som har Man ska ändå titta på att det finns en fördelningseffekt där som gör att det inte är ränteavdragen man ska fokusera på utan återinföra en positiv beskattning av det boende som ändå avkastar någonting för den som kan sätta in pengar i boendet. Man kan i och för sig tänka sig att man sedan fortsätter att försiktigt gå ned också när det gäller skattesatsen. Det skapar ett utrymme att finansiera någon- ting på skattesänkningssidan. Jag delar uppfattning. Det är lika illa som jag tyckte att det var att lägga fram propositionen om att sänka Alla studier har visat det objektivt sett. är bättre att i så fall ha en enhetlig moms och att komplettera det med olika stödformer till de låginkomsttagarhushåll som behöver stöd. bättre, kostar mindre och ger ett tillskott till finansieringen. Vi är delvis beroende av EU-reglerna här. Men de har oftast ingenting emot att vi höjer en skattesats, utan de möjliggör en lägre skattesats. också skapa sig en finansiering i det sammanhanget. Det borde man lägga på att sänka den statliga inkomstskatten och inte bara ta bort värnskatten. skulle räcka så långt utan att man lägger in besparingar eller andra skattehöj- ningar är jag tveksam till. Jag har absolut ingenting emot att ta bort hela den statliga inkomstskatten. Vi skulle då få en bättre situation i balansen mellan arbets- och kapitalinkoms- Då skulle en del av motiven för 3:12-reglerna bortfalla, vilket skulle underlätta skattesystemet rätt rejält. Men jag är inte lika optimistisk som den mycket radikale att man kan ta bort hela den statliga inkomst- skatten i en sådan skattereform. Jag tror att det är precis som säger. Partiella skattereformer blir inga Det är förändringar som bygger lite grann på det som just nu är för handen och som man just nu måste rätta till. Ska man göra något radikalt för att gå tillbaka till en bra bas för beskattning, och det tror jag att det är dags SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID att göra, är det skattereform över blockgränserna där man försöker hitta hjärtefrågor för olika partier som dels tas bort, dels bejakas på ett sätt som gör att det blir en balans också politiskt. Då tror jag att man kan klara det. Ordföranden: får för ett kort inspel. : Jag tror att och jag kan komma överens. Han är lite fegare, och jag vill gå mer drastiskt fram. Men vi ska nog kunna klara det. : Han har en överoptimism i vissa avseenden. Men vi kan väl gå ut här, och så kommer vi tillbaka eller så. Ordföranden: för den dialogen med spänstiga synpunkter. går vi in på att riksdagsledamöterna, företrädesvis från skatteutskottet, ges möjlighet att ställa frågor. Jag vill uppmana er att vara korta och distinkta i era frågeställningar och också att vara tydlig med vem ni ställer frågan till. Ordet kommer att fördelas utifrån partiernas storlek i . (S): Herr ordförande! Jag vill testa samstämmigheten mellan firma genom att ställa en fråga till dem båda. Nyliberalismen har dominerat . På dagordningen har det funnits att sänka skatterna. Ojämlikheten har ökat dramatiskt i hela vår värld. De åtta rikaste äger lika mycket som de fattigaste. I vårt land har vi halkat ned från en förstaplats när det gäller jämlikhet till en fjortondeplats. Andelen fattiga i vårt land, i relativ mening, har ökat från . Det är skatteförändringar, förändringar i trygghetssystem och reducering av gemensam sektor som har medverkat till detta. finns en bred internationell debatt som bara tvekande har sökt sig in i vårt land. och säger att den ökade ojämlikheten hämmar tillväxten. Min fråga till er båda är: Delar ni min historiska beskrivning och beskrivningen av dagens tillstånd? Vilka skatteförändringar skulle ni vilja genomföra som motverkar denna utveckling? Sedan har jag en kort fråga till . Det är en väldigt intressant matematik. Ju mer du sänker skatten, desto större blir intäkterna. Skatterna sänktes med 140 miljarder . Skulle intäkterna öka om vi sänkte skatterna ytterligare 140 miljarder? Det är min lite retoriska fråga. undrar jag: Du vill sänka marginalskatt, kapitalskatt och bolagsskatt. Vad har du egentligen för finansiering? Hur tror du att näringslivet skulle må om vi genomför de dramatiska neddragningar det skulle bli i skola, infrastruktur och annat? SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID Ordföranden: för den frågan. Jag borde också ha sagt att statssekreterare måste lämna oss . Om det finns frågor till bör de företrädesvis ställas i den första rundan. (M): Herr ordförande! Tack för många viktiga och intressanta inlägg här . Bekämpning av skatteflykt är en internationellt Det är naturligtvis jätteviktigt att deltar aktivt i det Men vår uppgift här i riksdag måste ändå främst vara att värna svensk konkurrenskraft och svenska skattebaser inte minst för att vi ska kunna finansiera framtidens välfärd. Precis som många har varit inne på har det internationella arbetet med bolagsbeskattning gått väldigt fort både i och på EU-nivå. det gått så fort att det saknas konsekvensanalyser. Det är naturligtvis allvarligt eftersom vi behöver veta hur dessa ganska omfattande förändringar påverkar har gjort en egen konsekvensanalys, som vi andra dessvärre inte har fått ta del av. Finansministern menar att slutsatsen är att kommer att tjäna på förändringarna. Jag skulle vilja rikta min fråga till och fråga om man från näringslivets sida delar den upp- fattningen, eller finns det en risk för att vi går miste om viktiga skattebaser? (SD): Herr ordförande! Tack för fantastiskt bra genomgångar och intressanta inspel om skattesystemet. Det är helt uppenbart att vi står inför stora utmaningar när det gäller skatte- Många olika frågor har belysts . En som inte har belysts särskilt bra, eller egentligen alls, är den stora arbetsmarknadsrevolution som vi står inför där stora delar av arbetsmarknaden riskerar att rationaliseras bort genom automatisering. pekar till exempel i en rapport på att effekten av datoriseringsrevolutionen, om vi kallar det så, kan bli att av dagens arbeten är bortrationaliserade . bedömare pekar i samma riktning. Detta ställer stora krav på samhällets förmåga att kompetensutveckla och förnya sig på olika sätt för att skapa nya Det kommer naturligtvis att ställa väldigt stora krav på vårt skattesystem. Jag vill ställa min fråga till på och Vilka tre åtgärder på skatteområdet anser ni är de viktigaste för att vi ska klara denna enorma omvandling som vi nu är i inledningsskedet till? : Jag kommer att framför allt kommentera inlägg. Det är riktigt att ojämlikheten har ökat i och globalt. Jag tror också att det är nödvändigt att det politiska systemet kan ta itu med de frågorna under SEMINARIUM OM SKATTEREFORMEN 25 ÅR – DESS HISTORIA OCH FRAMTID Om vi går över mer specifikt till skattesystemet har, som har sagts här tidigare, dess omfördelande effekt minskat under . Det är viktigt att omfördelningspolitik inte bara bedrivs via skatter utan också i hög grad via statens utgifter. Ett generellt lägre skattetryck och lägre utgiftstryck innebär att det blir svårare att omfördela på utgiftssidan av uppenbara skäl. Min bedömning är, och ligger jag utanför den skattereform som jag talat om, att vi kommer att behöva höja skattetrycket i kanske inte tillbaka till den nivå som vi hade för tio, men i varje fall en bit upp från . Redan den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning gör att om vi ska infria de löften som har ställts ut och behålla en generell välfärdspolitik krävs det ökade skatteintäkter. Det ser jag som viktigt. Jag kan stanna där. : Jag delar uppfattningen att det behövs ökande skatteintäkter.