rfr · H40WRFR21 · 2017-06-01 00:00:00 — Det händer otroligt mycket i alla dessa länder på området entreprenörskap. Det är tydligt att länderna satsar strategiskt och långsiktigt på entreprenörskap. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN De ser entreprenörskap som en mycket viktig faktor i ländernas utveckling, framgång och välfärd. Jag kommer att ta upp några konkreta iakttagelser från de olika platserna. I finns det på en av de centrala gatorna ett flertal inkubatorer. man öppnade Nailab, alltså den inkubator som jag besökte, hade man 300 sö- kande utan att de riktigt visste vad en inkubator var. När jag intervjuade dessa entreprenörer sa de att de hade siktet inställt på att konkurrera med Microsoft och och att de tog in riskkapital därefter. Politikerna i landet satsar stort på entreprenörskap. Man har bland annat börjat bygga en helt ny stad söder om , , som ska fokusera De räknar med 100 000 arbetstillfällen när detta är klart. Som lite kuriosa kan jag nämna att som jag var där var även , tidigare vd, på besök för att han var intresserad av vad de gör i på det här området. Nästa stopp var i TBI Technopark. Det är en inkubator som fått pris som näst främsta inkubator och främsta inkubator. intressant är att man inte bara inkuberar entreprenörer utan även inkubatorer, vilket innebär att man utbildar nya inkubatorer för att kunna hjälpa fler entreprenörer att starta företag. Detta sker för att öka takten på entreprenörskap Regeringen ger stöd åt lokala inkubatorer och teknikparker som de som var med och grundade de första inkubatorerna får åka runt i landet och övertyga andra regioner om värdet av att satsa på entreprenörskap. Nästa nedslag är . är ett fascinerande exempel, där man verkligen har bestämt sig för att satsa på entreprenörskap. Man har skapat 1 500 inkuba- torer sedan den första inkubatorn grundades, . kommer att fortsätta, och 2020 förväntas man vara uppe i 5 000 företags- För att fylla dessa inkubatorer arbetar man systematiskt med att hitta entreprenörer direkt på universitet. Det är ungefär som stora företag hos oss arbetar med headhunting – man söker upp kompetenta studenter och plockar in dem i inkubatorerna. Jag ska göra ett kort nedslag i och . Man kan säga hur mycket som helst om denna spännande plats. Men för att sammanfatta Silicon Valley för er som inte har varit där skulle jag säga att det är ett för Där finns allt som en entreprenör tycker är kul, intressant och Oavsett vilket projekt du arbetar med kommer du att hitta männi- skor som tycker att ditt projekt är intressant och hjälper dig med det. en kontext där allting är möjligt. Den inkubator jag fokuserade på, Blackbox, fokuserade enbart på entreprenörer som kom utifrån . Det var mycket entreprenörer från , och som ville åt kärnan av . En reflektion: Jag slogs av öppenheten och viljan att dela med sig och sam- tidigt lära av andra. De flesta inkubatorer är uppkopplade mot andra inkubato- rer i andra länder i ständig dialog. Det fanns även möjlighet för entreprenörer att koppla upp sig mot inkubatorerna på distans, så kallad virtual incubation. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Jag ska ta upp två framgångsrika exempel i . Först vill jag lyfta fram det arbete som SISP gör. Ett av de senaste projekten är att man nu marknadsför startups mot stora bolag och börjar matcha stora bolag med startups på ett för mig nytt och innovativt sätt. Det är en otroligt intressant satsning. Själv kommer jag från . Där har vi en inkubator som har varit en viktig del av omställningsarbetet efter . går man in i en ny spännande fas med en rymdinkubator, där är med och finansierar därför att som stor, tung aktör drar nytta av entreprenörskap. Låt mig lyfta fram tre områden som man skulle kunna fokusera på framöver. Det första handlar om att ta en nyckelroll i den globala utvecklingen av entreprenörskap. Det handlar om att genomföra regelbunden kvalitativ benchmarking med de ledande inkubatorerna, dels för att bygga kanaler mellan länder, organisationer och entreprenörer, dels för att få tillgång till arbetssätt och metoder som man använder och snappa upp de senaste trenderna. Som exempel kan jag nämna att många av deltagarna i det projekt som jag drev ville ta detta vidare till nästa nivå. Det finns alltså ett sug där ute. Sedan har vi attityd. Det var detta som var inne på – attityden till misslyckandet. Det handlar ju både om ramverket, att lagarna och systemet fungerar, och attityden, alltså vilket signalvärde det har om man tar chansen men misslyckas. Är det okej att komma tillbaka? Här tror jag att vi behöver en attitydförändring. Vi ser något helt annat i . Det sista är att utveckla kontext för entreprenörskap. På alla de platser jag besökte var jag egentligen där för att se vad de tillförde för värde. I intervju efter intervju blev det tydligt att det stora värdet var den kontext som de vistas i. Man går från en kontext där det inte är möjligt till en kontext där det är möjligt. De fyra exempel som jag visade här illustrerar långsiktiga satsningar för att möjliggöra för personer att förverkliga nya idéer, i det här fallet framför allt i inkubatorer. Det handlar om att utvidga den kontext som finns i inkubatorerna. Det är detta som har skett i , där inte bara inkubatorn utan hela samhället är en kontext. Även är väl med i den kontexten. Som en slutsats skulle jag vilja lyfta fram just ordet kontext. Jag åkte ut för att se vilka metoder som var ledande, men jag såg att kontexten var det viktigaste. Det handlar om värdet av en positiv, tillåtande, utmanande och möjliggörande kontext. Alla entreprenörer uttrycker värdet av den kontext som fanns i inkubatorerna. Personerna som satt mitt emot varandra på bussen hade vistats i helt olika kontexter – en kontext där allt var möjligt och en kontext där inget var möjligt. Hur kan vi få fler individer att uppleva och verka i en kontext där det är möjligt? Ordföranden: för det! Näst på tur står , vd för företaget , som ska tala utifrån rubriken i en mansdominerad bransch. Var så god, ! STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN , Expandera Mera: Jag är alltså grundare av och vd för största byggbemanningsföretag, Expandera Mera. När jag startade var vi det första bemanningsföretaget som var nischade mot byggsektorn. Jag är från , och jag har alltid haft en stor önskan att få ett riktigt toppjobb och tjäna bra med pengar. Dock visste jag inte riktigt hur jag skulle Ett sätt var dock att starta ett eget företag, för då blev jag vd med en gång. Sagt och gjort: Jag startade ett eget företag. Efter att under ett par år ha harvat runt med små startups – vissa gick bra, andra inte – kom jag på den briljanta idén att starta ett byggbemanningsföretag. hade nämligen sett att det över huvud taget inte fanns några bemanningsföre- tag i byggsektorn. Jag trodde då att de större bemanningsföretagen inte såg byggsektorn och den potential som fanns där. Är det någonstans som beman- ning passar är det verkligen i byggsektorn. Det tog dock inte förrän jag förstår att gubbarna i branschen mest kliade varandras ryggar. Inom facket – det vill säga – hade man för länge sedan bestämt att bemanning aldrig skulle in i byggsektorn. har jag kämpat mot traditioner och mot gubbar i en konservativ och gammal Men jag har också efter mycket hårt slit nått framgång med mitt bo- lag, en framgång som jag är oerhört stolt över. Det är en stor ära att få komma hit och tala i och träffa er politiker. Jag vill passa på att rikta mitt stora tack till er för ett beslut som ni har tagit och som har gjort detta med Expandera Mera möjligt, nämligen . hade jag aldrig klarat att driva upp mitt bolag, ta hand om mitt hem och mina fantastiska barn. är oerhört viktigt, och det går inte att slå ned på det, utan måste utvidgas. Vill man ha mer jämställdhet måste ut- Här vänder jag mig framför allt till , som envist säger att man är ett feministiskt parti men sparkar undan benen för dem som mest Det är inte okej. Jag har träffat många kvinnor i de unga generationerna – 80-, 90- och 00-talsgenerationerna. De är jättestarka och jät- Jämställdhet kommer längre fram att bli en ickefråga, men då behövs Detta är något som jag vill att ni politiker tar tag i , för annars kommer ni aldrig att få se dessa unga kvinnor dominera näringslivet, och det vill ni ju. Byggbranschen domineras av män som har kliat varandra på Effekten, som jag upplever det, är en utbredd korruption, svartarbete och en osund konkurrens. Det finns mycket gott som har hänt under de 17 år som jag har varit verksam i branschen, och jag ser en klar förändring. finns fortfarande många problem, och tycker jag att problemen har eskalerat på grund av det kraftigt ökade byggandet. I och med detta har svartjobben ökat igen. Detta är problem som många känner till men få vågar eller vill tala om. värsta är att de stora statliga uppköparna späder på problematiken genom det STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN sätt man gör upphandlingar på . Vi på Expandera Mera är ute på byggarbetsplatser . Vi ser hur svensk arbetskraft byts ut mot utländsk arbetskraft, och vi ser framför allt hur vit arbetskraft byts ut mot svart arbetskraft. Allt börjar med inköpen. handlar upp för hundratals miljarder, där lägsta pris avgör om man vinner en affär eller inte. Så länge lägsta pris är det som avgör kommer det inte att gå att vinna en affär utan att dölja svartjobb någonstans längre ned i kedjan. Det finns FN-direktiv om CSR-arbete och hur företag ska kunna följa upp leverantörskedjan nedåt. Men med flera verkar helt oförmögna att kolla upp hur det ser ut längre ned i leden. Det är märkligt, eftersom bolag som H&M utsätts för drev i medierna om något av de bolag som de handlar upp av i tredje världen inte skulle ge rimliga löner till sina anställda. Ryggdunkandet gör att ingen talar, men framför allt är det många som tjänar stora pengar på att det ser ut som det gör just . De flesta stora företag har visselblåsare och visselblåsarsystem, men de enda som skyddas av detta är de som sitter vid makten. Det löser inte problemet. Detta är en kulturfråga. Regeringen har en stor utmaning att få till kontrollen nedåt i ledet när man upphandlar leverantörer. Det går inte att förlita sig på att en huvudentreprenör ska se till att det är sjyst på just deras projekt. Det är ju just de som tjänar på att det inte är sjyst, och det är stora pengar vi talar om. Vi måste hitta system och se till att det blir kraftiga konsekvenser när man som huvudleverantör inte har sund arbetskraft på sina projekt. blir det inga konsekvenser. Som det ser ut rinner stora skattepengar ut ur landet. Ofta betalas inte heller skatt i något annat land, utan dessa pengar hamnar i kriminella fickor. Effekten blir att konkurrens inte sker på lika villkor, och de företag som vill vara sunda slås ut. Internationaliseringen går jättesnabbt just nu och sprider sig snabbt till andra branscher. Vi ser även att transport, sjöfart, vård med flera börjar få denna typ av företag som kommer in i led under en entreprenör. När jag började tala med och Byggindustrier om de problem som vi upplevde vann jag inget gehör. Man talade där om att en fri marknad och fri konkurrens var det absolut viktigaste. Det är märkligt, med tanke på att man är avtalspart i kollektivavtalen. Man borde gynna företag som har kollektivavtal som part. Vi på Expandera Mera har aldrig vunnit en upphandling med utländsk arbetskraft. När vi erbjuder utländsk arbetskraft handlar det om personer som har kollektivavtal, och det är sunt. Då vinner man inte. När jag kände att jag inte kom fram hos och Byggindustrier startade jag ett samarbete med . Det är största entreprenörsnätverk. Förutom att driva mitt bolag är jag också mycket engagerad i detta nätverk. har jag tillsammans med , som är grundare till , och , som är vår företagsfilosof och också en stor entreprenör, gått in i dialog med många politiska partier. Vår avsikt är att etablera oss som den viktigaste företrädaren för entreprenörsfrågor i . Vi tror nämligen att kan bli STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN världens bästa entreprenörsland, där konkurrens på lika villkor är en Det går inte på något annat sätt. En av de viktigaste frågorna för att få till konkurrens på lika villkor är Vi tycker att man ska hylla de bolag som betalar skatt och gör rätt för ska man påvisa för de bolag som inte gör rätt för sig och som smiter från skatten att det inte är okej. är det hur lätt som helst att samla poänger som god medborgare genom att skänka pengar till välgörande Ofta hyllas företag som i sammanhanget donerar småpengar. Det är givetvis viktigt med välgörenhet, men det är inte okej om man smiter från den skatt som det är meningen att man ska betala. kan inte acceptera att vissa bolag betalar skatt och andra inte. i samma bransch sker inte konkurrens på lika villkor. räcker till välfärden höjs skatten. Ju mer skatten höjs, desto större fördel har de som smiter från skatten. vill, som tur är, den unga generationen inte jobba på företag som inte gör rätt för sig. De vill inte jobba hos företag som smiter från skatt. flesta vill också handla med företag som gör rätt för sig. Problemet är att det i dag är svårt att veta vilka som betalar skatt och gör rätt för sig och vilka som inte gör det. Därför tycker vi på att det är jätteviktigt att man gör skatten transparent. Se till att den blir synlig och att informationen om den blir lättillgänglig. Sedan tror jag att skatterna och vilka bolag som betalar eller inte kommer att hamna på listor. Jag har till och med tagit på mig att när skatten blir synlig fixa så kallade Allbrightlistor på de bolag som betalar skatt och de som inte gör det. Gör ni detta vore det perfekt! Jag skulle också vilja att ni politiker faktiskt fixar ett pris till bästa skattebetalande företag i . vi börjar hylla skattebetalande företag, och det är att vi börjar ta tag i dem som smiter. Den allra viktigaste frågan för oss på är hur vi ska be- hålla ägandet i . I nämns inte denna fråga. är ett fantastiskt land att starta företag i, men vi är ganska usla på att behålla företagen när de blir större. Vem vill jobba i ett enmansföretag? inte så många som vill det. Men när Postnord nu faller samman finns det en risk för att det blir ett nytt Uber. Människor vill jobba i innovativa tillväxtföretag, och det är just de bolagen som vi måste se till att behålla i . Det är där jobben skapas, och det är därifrån skattebasen kommer. Regelverk som 3:12 och optionsförslag gynnar inte ägandet i . Det tar att bygga ett fantastiskt bolag, och när man som grundare vill lämna vidare till några andra är det lockande, med det extremt krångliga regelverket, att sälja till en utländsk aktör i stället för till sina medarbetare och kollegor, som skulle säkra att ägandet blir kvar i . Detta är en överlevnadsfråga för . Jag hoppas att ni verkligen förstår och tar till er detta. Min sista bild handlar om hur viktigt det är att hylla bolag som betalar skatt Detta handlar om två frågor: Se till att bolagen betalar skatt, och se STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN till att ägandet stannar i ! Det finns också en sajt som ni kan titta på, som heter . Den stöder vi på Expandera Mera i vårt CSR- arbete. Där kan ni följa grävande journalistik om hur myndigheternas upphandlingar går till. Ordföranden: Då ska vi gå vidare till den sista talaren före pausen, Shori Zand, som ska tala utifrån rubriken skapa fler jobb och bidra till samhället? Shori Zand är ordförande för . Shori Zand, : Tack för inbjudan! Stort tack för möjligheten att vara här och dela med mig av mina erfarenheter när det gäller bolagsbyggande och de tankar och erfarenheter som jag har inom välfärdssektorn. grundades bolaget av mig, en kvinna, en barnmorska, en offentliganställd och en person med utländsk bakgrund. Det var en ganska tuff resa. Det var en tuff kamp på den offentliga marknaden mot attityder mot min egen bakgrund, mot fördomar och normer. Men var det en spännande resa. Den var inspirerande och lärorik. Det var en resa i en mansdominerad bransch som är till politiskt styrd. Vi styrde inte själva i vårt bolag, inte alltid i alla fall. På väldigt växte bolaget från en verksamhet till 47 kliniker – från ett bolag till fem och från två anställda till 1 400 och från en knapp miljon i omsättning till 400 miljoner. Bolaget grundades med en klar vision – att erbjuda patienter och brukare en kvalitativ, innovativ, lättillgänglig och snabb vård och omsorg. Drivkraften var att förenkla, utveckla och åstadkomma något positivt, både för samhället och för mig själv som person. Målet var tydligt och konkret, och resultatet var mätbart. Parallellt med byggandet engagerade jag mig i samhällsfrågor, i de sjukvårdsreformer som gjordes i min egenskap av vice ordförande för i , styrelseledamot i och styrelseledamot i och . Jag tyckte att det var viktigt att påverka med min närvaro. Företagsbyggandet krävde och medförde på det personliga planet risktagande, uppoffringar, envishet, utsatthet och, , ensamhet. På det professionella planet innebär det att fatta konkreta och långsiktiga affärsbeslut och att se till att man har lönsamhet för att kunna utvecklas och växa av egen kraft. Det innebär att man kan fatta snabba beslut och se till att man har en innovativ och snabb beslutsprocess och att man är tydlig i målsättning och leverans. Det innebär att man skapar en god arbetsmiljö och att man jobbar för jämställdhet och mångfald. Framför allt: Man ska lära sig att inkludera alla människor i organisationen i vår besluts- och utvecklingsprocess. Dessa faktorer var nödvändiga, och är fortfarande nödvändiga, för ett långsiktigt och hållbart byggande. Det är ett byggande som skapar jobb för tusen- STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN tals människor, som servar tusentals patienter och som finansierar utveck- lingen och tillväxten i bolaget. Bolaget betalar skatt och bidrar till något extremt positivt i samhället. Jag skulle vilja kalla entreprenörer för Varför berättar jag allt det här för er? Jo, därför att jag tycker att samma sak gäller för politiken och politiker. Om man vill bygga ett hållbart och långsiktigt näringsliv och välfärdssystem i måste man satsa mer än någonsin behöver vi långsiktighet och stabilitet i samt insikt i näringslivspolitik. Vi behöver det för att vi behöver stärka de svenska företagens konkurrenskraft, både nationellt och internationellt. För att nå målet behöver politiker, precis som ett bolag, involvera och engagera näringslivet och med hjälp av dess praktiska kompetens fatta sina Det är de beslut som rör oss, som rör människor där ute och som berör hela samhället. Vad säger ni om en integrering av politisk vision med praktisk kompetens från näringslivet? Detta skulle behövas för att få ett Vi talar om svårigheter att starta bolag i . Hur ska vi göra för att fler startar bolag i det här landet? Jag tycker inte att det är så svårt att starta bolag i det här landet, utan tvärtom. Jag tycker att det är enkelt: Man fyller i några blanketter, skickar iväg dem och betalar . That’s it – du har ett Du blir ägare. Det som är svårt är att driva, växa, finansiera och utveckla, speciellt inom Jag vet det här, för jag har jobbat som anställd inom Jag vet det här, för jag har byggt, drivit, lett och sålt. dag investerar jag. Jag har sett allt som man kan se. skulle jag vilja ta upp några exempel på utmaningar som åtminstone jag upplevde under min resa, under mitt ledarskap och i svenskt Det här är mina egna antaganden. Vi har ett stort problem i det här landet med kompetensförsörjning. är inget nytt. Vi har en åldrande befolkning som inte är kapabel att jobba hur länge som helst. råder stora brister på alla områden, framför allt vård och omsorg, it, handel och flera andra områden. Detta har varit och är ett Trots det brottas både arbetsgivare och arbetstagare med krångliga anställningsvillkor, höga anställningskostnader, höga lån och höga bolagsskatter med mera. Det här vet ni, för ni är politiker. Vad kan man göra? Har vi inga människor som kan jobba i det här landet? Jo, det har vi. Det är många som inte har något jobb. Har vi inga företag som är villiga att anställa? Jo, det har vi. Åtminstone det privata näringslivet är berett att anställa. Men då måste vi se över minimilönerna. arbetsgivaravgifter och skatter för nystartade bolag. Vi måste ha en snabbare handlingsprocess för arbetskraftsinvandring. Det här är fakta. som kommer till det här landet och jobbar. Det är fakta. Det här är en Vi måste snabbt kunna kartlägga den relevanta kompetens som finns bland asylsökande och nyanlända. Vi måste vara kapabla att få in denna kompetens STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vi har kraften, vi har kunskapen, vi har medlen, vi har pengarna och vi har viljan, men vi har ingen struktur. Detta kräver att politiken har ett nära samarbete med näringslivet och hittar smarta och innovativa lösningar för att nå fram till ett bättre och snabbare resultat. En annan utmaning som välfärdsföretagare var korta avtalsperioder med prispressande upphandlingar. Avtalstiderna var och är alldeles för korta. Det tar minst två till för varje företag att få verksamheten på fötter, få rutiner igång och få igång produktionen fullt ut. Då är det för nya upphandlingar eller nya politiska svängningar som påverkar såväl brukare som arbetsgivare och uppdragsgivare negativt. Detta måste förändras, och det är ni som kan göra det. Vi är förvaltare, och det är ni som fattar de politiska besluten. Avtalstiderna måste anpassas efter tjänster och innehåll. Systemet behöver vara mer flexibelt och kompetent. Jag tror att det är viktigt att politiker skapar en nationell långsiktig linje för sina upphandlingar gällande avtalstid, rimliga villkor, pris och kvalitetskrav. Min erfarenhet är att det alltid är bra att de nationella besluten anpassas och förenklas i enlighet med de lokala och regionala ekonomiska och demografiska förutsättningarna. Detta ger en bättre förutsättning för en bättre kvalitetskontroll, bättre upphandling av rätt tjänster, rätt prissättning och bättre förutsättningar att få in rätt leverantör. , , har jag varit verksam i branschen som företagare, ägare och entreprenör. Vi har haft en avsaknad av väldefinierade kvalitetskrav både på den nationella och på den regionala nivån. Det har skapat många missuppfattningar och har lett till försvårade kontroller och uppföljningar. Frågan har varit uppe . Jag satt i den nationella kvalitetsgruppen . Vi har inte kommit längre än att säga att vi behöver ett kvalitetssystem. Frågan måste prioriteras, och även i denna fråga måste både uppdragsgivare och uppdragstagare engageras. Jag skulle önska att politiken ändrade attityden mot näringslivet, ändrade tonen och öppnade upp. Det ska vara en dialog, för i slutändan är vi partner i sak. låter det på tonläget som att vi bara är utförare, och detta tonläge är inte okej. Det är inte värdigt för näringslivet. Använd vår drivkraft! Använd våra idéer! Lyssna på våra konkreta lösningar! Tillsammans driver vi framåt. Det viktiga är att många beslut som fattas i det här huset fattas i de politiska förrummen, och de förankras inte alltid i näringslivet. Jag har några exempel. Vi har tidigare genomgått en reform som hade stor betydelse på marknaden för anställda och för patienter. Det var valfrihetsreformen. När man gjorde den var det nödvändigt. behövde en förändring, och systemet behövde en förändring. Jag jobbade i detta system. Sedan kan man tycka att man borde ha gjort en bättre marknadsanalys. Man borde ha haft mer koll på ersättningssystemet. Man kunde ha gjort en bättre prisanalys av tjänsterna. Men av något skäl gjorde man inte det. Vi vet det . Vi har lärt oss av våra misstag. Vi vet att patienterna är nöjda, att vården är tillgänglig och att de anställda är nöjda. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vi måste nu sätta oss ned och fråga: Var gick det fel?