rfr · H40WRFR12 · 2017-01-01 00:00:00 — RF har in- hämtat uppgifter om idrottskostnader i undersökningar om svenska folkets re- lation till idrott och motion.122 Om man studerar vad som läggs ned på avgifter för medlemskap och träning, utrustning samt kläder och skor fram- kommer att det finns skillnader. Män lägger t.ex. ned mer pengar än kvinnor på sådant. Barns och ungdomars kostnader är högre jämfört med vuxna idrottsutövare med ungefär motsvarande andel. Tittar man på ett antal 122 RF, Svenska folkets relation till idrott och motion. ERFARENHETER AV STÖDET TILL BARN OCH UNGDOMAR socioekonomiska faktorer som disponibel inkomst, utbildningsnivå och födel- seland framträder mönstret att ju bättre levnadsvillkor man har, desto större summa pengar lägger man ned på motion och träning. Människor utan funkt- ionsnedsättning lägger ned mer resurser på idrott än vad människor med funktionsnedsättning gör. Fallstudierna visar att både längdskidåkning och ishockey är dyra idrotter att utöva. Det finns exempel på att föreningarna försöker hålla nere kostna- derna för att utöva idrotterna, t.ex. genom inköp av utrustning som man kan låna. Man har även låga medlems- och träningsavgifter m.m. Det finns exem- pel på att hockeyskolan är gratis. Ett hockeydistrikt har beslutat om en stan- dardklubba för att minska fokuseringen på dyr utrustning. Det finns ett par kommentarer om att det har förekommit problem med att betala medlemsav- gifter. I fallstudierna har det gällt gymnastik och fotboll. När det gäller statens bidrag till idrottsrörelsen syftade Idrottslyftet till att öppna dörrarna till idrotten för fler barn och ungdomar och utveckla verksam- heten så att de väljer att idrotta längre upp i åldrarna. Arbetet skulle utgå från ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv. Erfarenheter av Idrottslyftet redo- visas i avsnitt 6.3. visar vidare att det även finns demografiska skillnader när det gäller idrottande barn och ungdomar. Detta gäller främst pojkar. I storstäderna och deras förorter idrottar av pojkarna och av flickorna i åldern 10–. I mindre städer och på landsbygden är motsva- rande siffror för pojkar och för flickor . I dessa områden idrottar således flickorna i högre grad än pojkarna. Som framgått tidigare genomförde inom ramen uppfölj- ning av statens stöd till idrotten en fördjupad analys av det statliga LOK- stödets spridning på nivå. I jämförelsen relaterades kommunernas LOK-stöd till antalet bidragsberättigade barn och ungdomar i respektive kom- mun.123 Jämförelsen visade att med något undantag tenderade kommuner med god ekonomi att tillgodogöra sig ett högt LOK-stöd per capita medan det mot- satta gäller mindre resursstarka kommuner. Idrottsengagemanget hos unga med utländsk bakgrund redovisas också i Barn- . I tabell 6.3 finns uppgifter om ungas idrottande i föreningar relaterat till deras bakgrund. 123 , Statens stöd till idrotten, uppföljning 2014. 2016/17:12 6. ERFARENHETER AV STÖDET TILL BARN OCH UNGDOMAR Tabell 6.3 Idrottande en gång eller mer bland barn och ungdo- mar 10–med svensk respektive utländsk bakgrund (procent) Av tabell 6.3 framgår att det är en skillnad mellan idrottande pojkar och flickor med utländsk bakgrund. Flickor med utländsk bakgrund idrottar i betydligt mindre utsträckning än pojkar med utländsk bakgrund. Skillnaden är statistiskt säkerställd, dvs. den ryms inom det 95-procentiga konfidensintervall som SCB redovisar. När det gäller pojkar och flickor med svensk bakgrund är inte skill- naderna statistiskt säkerställda. Idrottsrörelsen kan ha en viktig funktion när det gäller integrationen av ny- anlända invandrare, särskilt när det gäller barns och ungdomars möjligheter att komma in i samhället och lära sig svenska. Regeringen har uppmärksammat denna potential och ger RF ett särskilt bidrag för nyanländas eta- blering. Bidraget på respektive lämna- des 2016 och 2017. RF uppger att många föreningar och förbund arbetar kontinuerligt med in- tegrationsfrågan, bl.a. inom Idrottslyftet. Det har varit en naturlig del av vär- degrunden som betonar allas rätt att vara med. I samband med att RF fick be- sked om att man skulle få nya medel för att arbeta med nyanländas etablering uppges att frågan har kommit betydligt högre upp på dagordningen, både på central, regional och lokal nivå. Samtliga DF hade en an- ställd koordinator som ska arbeta med frågan. Enligt RF är det för tidigt att dra några slutsatser om effekter av arbetet.124 Det pågår också ett projekt med syfte att utveckla en metod för hur idrotts- föreningar med framgång kan möta nyanlända. är ett samarbete mellan integrations- och idrottsforskare vid och Skåneidrot- ten, och projektets målsättning är att verka för ett minskat utanförskap i sam- hället via frivilligt organiserad idrott. På individnivå handlar det om att främja delaktighet och aktiv fritid för nyanlända. För idrottsföreningar skapas möjlig- het till nya möten, breddad verksamhet och nyrekrytering.125 I fallstudierna finns exempel på att nyanlända har integrerats i verksam- heten. Det är framför allt fotboll som lockar nyanlända pojkar att delta. En förening uppger att man kommer att utöka verksamheten med ett lag tack vare nyanlända pojkar. 124RF, Redovisning till regeringen , dnr 929/14-25. ERFARENHETER AV STÖDET TILL BARN OCH UNGDOMAR har visat att elever i årskurs 6 och 9 som har en funk- tionsnedsättning motionerar mindre än andra elever. Detta tillsammans med sämre kostvanor innebär att elever med funktionsnedsättning löper större risk för framtida ohälsa på grund av sina levnadsvanor. Institutet har vidare redovisat att unga kvinnor och män (16–24-åringar) med funktionsnedsättning har fetma i högre grad än unga utan funktionsned- sättning och att en stillasittande fritid är vanligare bland unga kvinnor med funktionsnedsättning än bland andra unga kvinnor.126 Vid en intervju med framkom att ett stort problem med LOK-stödet är att det fördelas mekaniskt utifrån vissa ”nycklar” och att det saknas kvalitativa aspekter vid fördelningen. Den enda skillnaden för para- sporten är att det inte finns någon övre åldersgräns för LOK-stöd för personer med funktionsnedsättning. Stöden bidrar därför inte till att skapa några incita- ment till kvalitativ utveckling – kvantitativa bidrag stödjer inte kvalitativa mål. menar också att man borde se över om Idrottslyftet och övriga delar av statsbidragen skulle kunna förbättras. Steget till att börja idrotta är större för personer med funktionsnedsättning, och det behövs därför andra stöd för målgruppen. Förbundet vill ha såväl kvantitativa som kvalitativa nycklar och anser att det inom båda dessa måste finnas en särskild pott medel för parasporten. Organiseringen av idrott för barn med funktionsnedsättning har inte varit och är inte bra, menar . Det finns för få alternativ för barn med funktionsnedsättning som vill idrotta. Urvalet av föreningar är litet, och de som finns kan vara svåra att finna. En annan svårighet är att assistentlag- stiftningen inte alltid rymmer fritidsaktiviteter. Det kan också vara så att barn med funktionsnedsättning har rätt till transporter till skola men däremot inte till fritidsaktiviteter. Vidare är det svårare att rekrytera personer med funk- tionsnedsättning till idrotten då dessa av integritetsskäl inte finns tillgängliga i register. Skolor och andra institutioner tolkar ibland detta som att de inte får ge riktade erbjudanden om föreningsidrott till personer med funktionsnedsätt- ning. Enligt finns det ett hundratal idrottsföreningar som startats med utgångspunkt i historiska erfarenheter av att personer med funktionsnedsättning inte fått vara med i andra idrottsföreningar.127 Ett exem- pel är parasportföreningen i , ett annat är Totalskidskolan i . FIFH i är en av största parasportföreningar som erbjuder trä- ning i 13 idrotter vid ca 30 träningstillfällen varje vecka.128 Föreningen skidskolan har verksamhet i Åre. Föreningen är största skidskola för skidåkare med funktionsnedsättning, och man erbjuder gästerna sitski, biski, skicart och stående åkning. Valet styrs av gästens funktionsnedsättning 126Statens folkhälsoinstitut, Hälsa och välfärd hos barn med funktionsnedsättning, 2012. 127Parasportförbundet, intervju och e-brev . ERFARENHETER AV STÖDET TILL BARN OCH UNGDOMAR Grundidén är att det inte ska kosta mer för skidskolans gäster än vad det gör för andra att utöva sin idrott eller hobby.129 RF-stämman beslutade att RF ska stödja och be- rörda SF i arbetet med att ta fram en handlingsplan för idrott för personer med Utgångspunkten för arbetet är att skapa bra förutsätt- ningar för att inkludera idrott för idrottare med funktionsnedsättning i det SF där idrotten i fråga har sin hemvist, att säkerställa att kunskap om de särskilda förutsättningar som personer med funktionsnedsättning har finns tillgänglig och att de ekonomiska förutsättningarna möjliggör fortsatt utveckling. detta har RF tillsammans med samt GIH erhållit me- del från Allmänna arvsfonden för att genomföra en förstudie kopplad till syn- skadades rätt till idrott i skolan samt på fritiden.130 6.2 LOK-stödet – ett stimulansbidrag Sedan LOK-stödet infördes har det varit föremål för ett tiotal uppfölj- ningar och studier utöver RF:s och CIF:s årliga rapporteringar som inleddes . En av dessa uppföljningar syftade till att undersöka hur föreningarna upp- fattade stödet och vilka effekter det hade när det gällde omfattningen av och inriktningen på aktiviteterna. Uppföljningen utgjorde ett underlag till den parlamentariskt sammansatta 1998.131 När det gäller resultatet framkom i utredningen att det var svårt både att belägga om stödet ökade omfattningen av aktiviteterna och om det påverkade inriktningen på dessa. Däremot konstaterades att föreningarna ändå själva upplevde det som betydelsefullt och att det påverkade kvaliteten på verksamheten. I utredningen påpekades att LOK-stödet var ett aktivitetsbidrag, inget an- nat, vilket inte kunde leda till något annat än att lagidrotter fick mycket stöd. Dessutom hade staten i praktiken frånhänt sig ansvaret för det mer konkreta målformulerandet, vilket var RF:s uppgift. Man konstaterade att LOK-stödet, som alla inkomstkällor, hade en bety- delse för föreningarnas ekonomi och bidrog med sin andel till föreningsakti- viteterna. Hos vissa föreningar hade stödet en stor betydelse som det skulle vara svårt att ersätta, medan det hos andra föreningar hade en marginell bety- delse.132 En annan studie av LOK-stödet genomfördes av RF. Utredningen vi- sade att bidraget i huvudsak används till lokalhyror, idrottsmateriel, idrottsred- skap, tävlingar och turneringar. Fyra av fem föreningar tyckte att stödet var 130 , intervju och e-brev . 131 Rapporter till , SOU 1998:33, Historia, ekonomi, forskning – Fem rap- porter om idrott. 132 SOU 1998:33. ERFARENHETER AV STÖDET TILL BARN OCH UNGDOMAR viktigt eller mycket viktigt, trots att en förhållandevis liten del av föreningar- nas totala intäkter kom från LOK-stödet. En förklaring kan vara att bidraget till stor del tycktes gå till just barn- och ungdomsverksamheter. Dessutom är stödet särskilt viktigt för föreningar när de bildas eller växer kraftigt. Nio av tio föreningar tyckte att LOK-stödet är utformat på ett rättvist sätt. Procentuellt sett ansåg något fler föreningar från lagidrotter än från individuella idrotter att systemet var rättvist.133 gjorde också en utvärdering av LOK- stödet. Man sammanfattade resultatet i tre punkter. För det första är LOK- stödet ett bidrag som ”smakar mer än det kostar”, dvs. stödformen uppfattas som viktig på lokal föreningsnivå även om det i praktiken utgör en förhållan- devis liten andel av föreningarnas samlade intäkter. Detta var ett gott betyg enligt utredningen, vilket indikerar att LOK-stödet åtnjuter hög legitimitet som ett viktigt basbidrag till det lokala idrottslivet. För det andra är LOK-stödet påfallande enkelt till sin konstruktion. Trots en återkommande debatt om att anpassa bidragsnivåer utifrån faktorer som ål- der, kön eller bostadsort, baseras bidragstilldelningen uteslutande på antal del- tagare och sammankomster. Detta enligt utvärderingen för enkelhet och hanterbarhet i bidragssystemet. Utredningen pekade i likhet med tidigare ut- redningar på att lagidrotter gynnas framför individuella idrotter. Även pojkars idrottande främjas mer än flickors idrottande. Vidare gynnas idrotter med låga omkostnader och föreningar med stora intäkter från annat håll, eftersom bidra- get inte heller tar hänsyn till sådana faktorer. För det tredje har den kraftiga bidragshöjningen inte satt synbara spår i idrottsrörelsens aktivitetsnivå. Utredningens bedöm- ning var att senare års anslagshöjningar kunde sammanfattas med att staten inte har fått mer aktiviteter för sina pengar – men att idrottsföreningarna där- emot har fått mer pengar för sina aktiviteter.134 I fallstudierna uppger flera föreningar att om LOK-stödet minskar eller tas bort behöver man höja egenavgifterna och eller uppmana föräldrar att genom- föra fler ideella insatser. I vissa fall menar man att stödet är avgörande för verksamheten och att man inte skulle klara sig utan det. En annan förening uppger dock att LOK-stödet inte har någon betydelse för verksamheten ef- tersom den viktigaste inkomstkällan för denna förening är sponsring. Av fallstudierna framgår att det finns synpunkter på att LOK-stödet borde vara mer differentierat. Man skulle kunna överväga att lämna ett större aktivi- tetsbidrag ju äldre barnen blir. lämnar t.ex. ut ett högre aktivitetsstöd till flickor än pojkar eftersom man vill stimulera att flickor fort- sätter idrotta. Ett annat förslag är att maximera antalet aktiviteter och idrott. Bidragssystemet som det ser ut nu bejakar aktiviteter, men inom en och samma idrott, och bidrar därmed till att förstärka en tidig specialisering. 133RF, Idrottens föreningar – en studie om idrottsföreningarnas situation, 2005. ERFARENHETER AV STÖDET TILL BARN OCH UNGDOMAR skulle det kunna finnas ett tak på aktivitetsstöd för två träningstillfällen per vecka inom en och samma idrott. Om barnet deltar i träningar inom en annan idrott skulle däremot ytterligare bidrag kunna delas ut. Inom Skidförbundets längdgren menar man att man skulle kunna använda bidragssystemet till att styra idrotten i önskvärd riktning, t.ex. till att utöva Skidföreningar tappar medlemmar , och därför har föreningarna sommarträning. Det finns många nya idrotter och det råder därför en konkurrens mellan idrotter, särskilt när det gäller att få utövare att fortsätta med idrotten. Åldersgränser för att få LOK-stöd var en fråga som uppmärksammades i fallstudierna eftersom allt yngre barn vänder sig till idrottsföreningarna. eningar skulle kunna bli motiverade att ta in barn tidigare om åldern för LOK- Detta skulle kunna stimulera till att skapa en verksamhet med lek och rörelse med 4–5-åringar. anser att den nuvarande åldern för att vara berättigad till LOK-stöd, dvs. upp till , borde sänkas till . bättre överens med den åldersindelning som ishockeyn har. 6.3 Handslaget och Idrottslyftet 6.3.1 Uppdragsformuleringar och utvärderingar I satsningen Handslaget hade statsmakterna –2007 lämnat i bidrag till den lokala föreningsverksamheten i id- rottsrörelsen. Regeringen fastställde fem specifika områden som satsningen skulle omfatta. – öppna dörrarna för fler – hålla tillbaka avgifterna – satsa mer på flickidrotten – delta i kampen mot droger – intensifiera samarbetet med skolorna.135 Uppdraget hade förtydligats i regeringsbeslutet från : Åtgärder skall bland annat vidtas för att erbjuda barn och ungdomar, som inte deltar i idrottsverksamhet, lustfyllda och hälsofrämjande aktivi- teter /…/ Idrottsföreningar skall uppmuntras att i nära samarbete med sko- lorna utveckla metoder som lockar alla elever till fysisk aktivitet i olika former.136 Idrottsrörelsen var enligt flera utvärderingar kritisk till att regeringen hade vill- korat den extra satsningen genom att ange vad pengarna skulle användas till. Detta hade skapat en intern diskussion om idrottens självständighet. En annan diskussion gällde förbundens roll som part i utvecklingsarbetet och därmed deras behov av ytterligare stöd, vilket inte medgavs. Likaså var det sista 135 RF, Här är Handslaget – summeras. 136 Regeringsbeslut, dnr Ku2007/608/KR. ERFARENHETER AV STÖDET TILL BARN OCH UNGDOMAR tillägget enligt regeringsbeslutet omdiskuterat. Innebar denna skrivning att alla, även icke aktiva barn och ungdomarna, skulle nås? Var det ett uppdrag för idrottsrörelsen eller inte? Var det rimligt eller en utopi? Inför Idrottslyftet arbetade regeringen fram direktivet för satsningen till- sammans med RF, och idrottsrörelsen var därmed delaktig i formuleringen av uppdraget.137 I jämförelse med Handslaget fick Idrottslyftet en öppnare karaktär, samti- digt som perspektivet att behålla barnen och ungdomarna längre inom idrotts- rörelsen betonades tydligare. Några särskilda områden som skulle täckas in angavs inte, däremot skulle jämställdhet och jämlikhet genomsyra arbetet.138 –utformades regeringens be- skrivning av uppdraget på grundval av de fyra utvecklingsområden som RF specificerade inför arbetet med Idrottslyftet: –utveckla specialidrottsförbund och föreningar –ökad tillgänglighet till anläggningar och idrottsmiljöer –ledarförsörjning – för att stärka föreningarna –samverkan med skolan. Medlen och ansvaret för Idrottslyftet fördelades så att samverkan med sko- lorna och tillgängligheten till anläggningar sköttes av de 21 DF, ledarförsörj- ningen sköttes av och de 69 SF ansvarade för utvecklingen av sitt respek- tive förbund och för sina föreningar.139 beslutade efter förslag från regeringen att – 2011 fördela till Idrottslyftet. Sammanlagt upp- gick satsningen till . Både Handslaget och Idrottslyftet har följts upp löpande och många utvär- deringar har genomförts. I handslagssatsningen avsattes till totalt 23 forskningsprojekt. För den första perioden av Idrottslyftet fastställde RS inledningsvis en de- taljerad uppföljnings- och utvärderingsplan som omfattade tre delar: –Statistisk uppföljning utifrån förbundens regelbundna rapporter –Extern utvärdering där forskare kopplas samman med ett antal utifrån förbundens centralt formulerade mål och strategier följa såväl processer som resultat. –Forskning om barn- och ungdomsidrott där forskare inbjuds att formulera projekt för att fylla identifierade kunskapsluckor.140 –2015 försökte man skapa ett bättre verktyg för utveck- ling genom de riktlinjer för Idrottslyftet som infördes . Riktlinjerna byggde på förbundens erfarenheter och resultat från utvärderingar av Id- rottslyftets första . 137RF, Idrottslyftets externa utvärdering – Sammanfattande analys och slutsatser, 2012. 138www.svenskidrott.se, hämtad . 139I är 71 SF medlemmar i och antalet DF är 19 stycken. 140Samtliga forsknings- och utvärderingsrapporter som togs fram finns listade på . ERFARENHETER AV STÖDET TILL BARN OCH UNGDOMAR Idrottslyftet syftade till att stärka och utveckla världens bästa barn- och ungdomsidrott så att fler flickor och pojkar skulle välja att idrotta i föreningar där verksamheten bedrivs utifrån RF:s idéprogram Idrotten vill. Fyra områden prioriterades för att uppnå Idrottslyftets syfte och mål: 1.Att behålla ungdomar i föreningsverksamhet (13–). 2.Att rekrytera barn och ungdomar till föreningsverksamhet (7–). 3.Att utveckla verksamheten så att idrotten gör som Idrotten vill. 4.Att öka tillgängligheten till anläggningar och idrottsmiljöer. Även –2015 avsatte RF medel för forskning och utvärde- ring inom följande områden: –idrottens mål- och regelstyrning –idrottens ledarkompetens. 6.3.2 Resultat från utvärderingar I utvärderingar påpekas att det är svårt att utvärdera satsningen eftersom syf- tesformuleringen är vag. Att öppna dörrarna för fler så att fler väljer att idrotta längre kan innebära att fler barn kommer till idrottsrörelsen som inte annars deltar i verksamheten. Ett annat sätt att se på syftet är att öppna dörren till den egna idrotten, dvs. till sitt SF eller den enskilda föreningen inom den egna idrotten. När det gäller satsningen på Handslaget åren 2004–2007 involverades en- ligt RF över 2 miljoner barn i olika Handslagssatsningar.141 I en utvärdering av Handslaget formulerades ett antal utmaningar som ut- värderaren menade att idrottsrörelsen stod inför, där medel från det kommande Idrottslyftet skulle kunna användas som en långsiktig strategisk satsning. I rap- porten lyfte man frågan om uppdrag och mål för ett kommande Idrottslyft: Är det mer av samma man vill ha eller vill man ha utveckling? Utvärderaren förde också resonemang kring för vilka dörrar som skulle öppnas.142 För såväl Handslaget som Idrottslyftet framkom att pengarna främst gick till redan populära idrotter i välbärgade kommuner. En utvärdering beskrev konsekvenserna som att stor hade blivit större och liten inte hade kunnat hänga med.143 RF:s fördelningspolitiska principer ledde under Idrottslyftet till samma effekter som under Handslaget.144 142Lars , Forskning om Handslagets genomförande och resultat, 2008. 143RF, Var hamnade handslagspengarna?, 2007. 144Idrottslyftets externa utvärdering, , , , , och . ERFARENHETER AV STÖDET TILL BARN OCH UNGDOMAR I Idrottslyftet skulle arbetet genomsyras av ett jämställdhets- och jämlik- hetsperspektiv. I en utvärdering noterade man att det inte fanns strategier för att öka jämställdheten och jämlikheten i verksamhet inom alla SF. Strategier och metoder för ökad jämställdhet fanns i SF med hårdare styrning, t.ex. i form av ”fasta projekt” framtagna på SF-nivå. Strategier och metoder för jämlikhet saknades nästan helt. Man konstaterade att en stor andel rekryteringsprojekt hade beviljats medel och att det därför var rimligt att anta att åtminstone en del av dem hade inne- burit nya utövare och nya ledare till föreningarna. Det fanns dock mycket lite som tydde på att dessa i någon större omfattning skulle ha rekryterats från grupper som är underrepresenterade i de olika idrotterna, möjligen med un- dantag för att flera flickor och några pojkar rekryterats till något av de specia- lidrottsförbund där de utgjorde ett underrepresenterat kön.145 I en annan utvärdering menade man att Idrottslyftets syfte att öppna dör- rarna för fler i stort hade realiserats, dvs. dörrarna har öppnats för fler men inte för några nya kategorier barn och ungdomar. Idrottslyftets syfte att behålla barn och ungdomar längre i verksamheten hade realiserats genom en högre kvalitet i verksamheten, vilken man hade åstadkommit genom bl.a. Idrottslyf- tet. menade man att Idrottslyftet i stor utsträckning hade inneburit en satsning på redan befintliga verksamhetsformer. Lite tillspetsat sammanfat- tade man resultaten: mer av detsamma till desamma.146 Idrottslyftet hade öppnat dörrarna för fler, men få hade klivit över tröskeln, var ett resultat som framkom i en annan utvärdering. Barn- och ungdomsidrot- ten hade inte fått fler medlemmar med Handslaget och Id- rottslyftet. Tillgänglig statistik tyder snarare på att aktiviteten och antalet ak- tiva hade minskat. Å andra sidan tydde tillgänglig empiri på att man har lyckats behålla flera än man skulle ha gjort utan Idrottslyftet.147 När det gäller synen på Idrottslyftet inom förbunden framkom i bl.a. en utvärdering att de överlag var positiva till att särskilda utvecklingsmedel, ut- över ordinarie medel, var öronmärkta för barn- och ungdomsidrott. Likaså var de positiva till att det fanns en större frihet inom Idrottslyftet än inom före- gångaren Handslaget när det gällde användningen av medlen. De var vidare mycket positiva till att det inom Idrottslyftet fanns medel som kunde användas på SF-nivå för att stödja och stärka aktiviteter på föreningsnivå.148 145Idrottslyftets externa utvärdering, , , , , och . 146Idrottslyftets externa utvärdering, Linnéuniversitetet, , , , och . 147Idrottslyftets externa utvärdering, , , , , och . 148Idrottslyftets externa utvärdering, , , , , och . ERFARENHETER AV STÖDET TILL BARN OCH UNGDOMAR Resultat visade också att det överlag var svårt att i detalj säga vilka resultat