rfr · H40WRFR7 · 2017-01-01 00:00:00 — av fiskebåtar från landas i och blir till foder.230 FR betonar att det mesta av fisken som landas på svenska är konsumtionsfisk. menar att koncentrationen inom flottan har gjort att fisket i större utsträckning sker med stora fartyg och att alltför mycket av fångsten går till foder i stället för konsumtion – trots att det i huvudsak är de modernaste stora västkustfartygen som fiskar. fördelar mindre kvoter till det regionala och småskaliga kustfisket för att i större utsträckning föra över till de större. Östersjöfiske 2020 menar att det pelagiska fisket av hållbarhetsskäl borde prioritera att den fångade fisken an- vänds till konsumtion. Tillgången till lokalt landad fisk I uppföljningen har flera aktörer betonat att lokal fiskberedning är beroende av lokal landning. Sedan det pelagiska systemets början har det från både ett antal länsstyrelser och från fiskarhåll framförts att det måste finnas ett lokalt eller regionalt baserat fiske som kan försörja konsumenter och beredning lokalt med färsk fisk.231 När det gäller exempelvis den makrill som fångas av det storska- liga fisket görs detta vid där fångsten också landas, och den måste frysas för att ha god kvalitet. SPF menar att det är för lång väg att landa den i . I finns inte någon makrillindustri – den färska makrill som finns att köpa här kommer från det kustnära fisket. Flera av de intervjuade beredningsföretagen konstaterar att svensk fiskbe- redningsindustri har minskat i omfattning.232 Vid uppföljnings- och utvärder- ingsgruppens studiebesök i framförde att införandet av det pelagiska systemet inte har löst problemen med landningar av fisk till beredningsindustrin i t.ex. . Beredningsindustrin vill ha rimligt stora leveranser och ofta – det ger bättre kvalitet i beredningen. Antalet beredningsindustrier på sydkusten har minskat. I har de små bered- 230 Fisk Impex, vid gruppens studiebesök i . 231 , e-brev . 232 Bland annat och Pelagic, intervju . 10 LANDNINGSMÖNSTER OCH BEREDNINGSINDUSTRIN ningsindustrierna svårt att få tag på färsk lokalt landad fisk. I skånska Sim- rishamn finns det två båtar som levererar till den lokala beredningsindustrin; i övrigt köper man sill och torsk från danska och polska fiskare som landar i . pekar på att lokalt fångad fisk ger ökad kvalitet och därmed högre priser, vilket ger bättre lönsamhet för fisket och minskat beroende av kvantiteter. Detta förutsätter dagliga landningar av färsk fisk. betonar att det är mycket viktigt att de små fiskebåtarna finns kvar och kommer in i hamnarna för att landa sin fångst. De förändringar som pågår leder dock enligt i motsatt riktning. Inom EU:s fiskeprogram uppges endast små belopp vara avsatta för att utveckla denna del av fiskenäringen. Det är enligt svårt att motverka ut- vecklingen mot allt större fiskefartyg. Mot den bakgrunden betonar Länssty- relsen att det är viktigt att lämna tillräckliga andelar av kvo- terna till de småskaliga inom fiskeflottans olika segment. konstaterar att infrastrukturen för mottagandet av fisk har förändrats eller fördyrats för det övriga småskaliga kustfisket som en följd av att det regionala sillfisket har slagits ut, och att de lokala landningarna av sill därmed har försvunnit från . menar att systemet med överlåtbara fiskerättigheter har lett till en koncentration till , vilket påverkar möjligheten till försörjning av beredningsindustri längs ostkusten liksom möjligheterna att bygga upp och utveckla en sådan. betonar att det inte är lång- siktigt hållbart att landa fångsten på och sedan köra fisken tvärs över landet till konsumenter på ostkusten. menar därför att kvo- ten för kustfisket kan sättas mycket högt med en avstämning och viss omför- delning till storskaligt fiske då väderförhållandena gör det svårare för småskaligt fiske att bedriva kontinuerligt fiske. I uppföljningen har det uppmärksammats att en fiskauktion startade i . Fisket kring och får därmed kor- tare transporttider, och fisk som landas på ska fram- över kunna köpas på auktionen i morgonen efter. Enligt uppgift kommer det att finnas fisk och skaldjur från insjöar, de svenska kusterna, , och att buda på. Varorna köps in i realtid via internet- auktion.233 Beredningsindustrin kan ha svårt att få tag på svenskfångad fisk uppger att de större beredningsföretagen impor- terar ungefär tre fjärdedelar av den totala råvaruanvändningen, där en del ut- görs av vattenbruksprodukter. är däremot mer be- roende av lokala fångster. Detta bekräftades vid ett möte i där det framkom att beredningsindustrin i praktiken tar mycket lite råvara från svenskt 233 fiskauktion, intervju och fiskauktion, / (avläst ). 10 LANDNINGSMÖNSTER OCH BEREDNINGSINDUSTRIN Tillgången på svensk fisk räcker inte till, men de storskaliga beredningsindustrierna som , och Marenor är inte beroende av svensklandad fisk. Ett exempel på en pelagisk beredningsindustri som har svårt att få tag på svensk sill och skarpsill är () i . Orkla köper enbart sill med MSC-märkning234 från bl.a. . Svensk sill har haft pro- blem med MSC-certifiering av fisket i och , men numera är sillfisket där MSC-certifierat. För fiskbranschen är frågor om t.ex. redlighet och certifierings- och miljömärkningsprogrammet mycket viktiga för att främja hållbara fiskemetoder. Branschen har mycket kontakt med yrkesfisket. Orkla uppger att man behöver mer skarpsill men det är svårt att få tag på. Danska fiskare fiskar skarpsill, men den levereras till fiskmjölsfabriker i Dan- mark. Ett annat exempel på en beredningsindustri som har svårt att få tag på sill under delar av året är Pelagic i som ägs av fiskarägda företag i och men inte har en direkt koppling till fiskarna som äger båtarna. Ett exempel på en pelagisk beredningsindustri som inte har problem med leveranser är och som ägs av yrkes- fiskare och där leveransen av fisk fungerar mycket bra eftersom man i princip har egna båtar. i uppger att man till största de- len importerar fisk från och . Den svensklandade fisken utgör bara en liten del av den fisk som företaget köper för att förädla.235 Bland annat SPF har framfört att det måste finnas fisk att tillgå för att be- redningsindustrin ska kunna utvecklas och investera. fanns ett bety- dande antal beredningsindustrier för torsk i , men är det endast ett fåtal kvar. Svensk beredningsindustri uppges betala lika bra för fisken som andra länders beredningsindustri gör. Ett av de intervjuade beredningsföreta- gen menar att det vore önskvärt med en nationell styrning så att en del av den svenska kvoten kunde allokeras till landningar i svenska hamnar och användas som råvara av den svenska beredningsindustrin.236 Viktigt att använda kvoterna I uppföljningen har flera aktörer pekat på vikten av att de svenska kvoterna används för att beredningsindustrin ska få tillgång till svenskfångad fisk. FR menar att HaV håller på en del kvoter som inte fördelas, som vissa sillkvoter i . Dessa kvoter uppges dock ha fördelats ibland årets slut. Från beredningsindustrin har det framförts att trögheten i förflyttningen av kvoter är ett problem. Det gör att det är svårt för beredningsindustrin att få ihop råvara. En av de intervjuade beredningsindustrierna framför att HaV:s förflyttning av kvoter måste gå mycket fortare: 234Marine (). 235Fiskbranschens (), intervju . 236Västkustfisk och Pelagic, intervju . 10 LANDNINGSMÖNSTER OCH BEREDNINGSINDUSTRIN fattade HaV beslut så sent som om föränd- ringar i det årets kvoter – i praktiken är det då mycket svårt för yrkes- fiskarna att hinna fiska före nyår.237 FR menar att dessa skulle kunna tillfalla kustkvoten. Det är viktigt att kvoterna används så att beredningsindustrin får den råvara som den behöver. FR menar att HaV därför borde vara mer flexibla med kvoterna. FR menar även att det är viktigt att se till helheten, dvs. att se till alla grannländers fiske runt Öster- sjön och . Detta gäller framför allt i kvotförhandlingar. Konsumenternas efterfrågan på pelagisk fisk upplevs vara begränsad Enligt ska GFP se till att fiske och vattenbruk är en källa till nyttig mat för människorna i EU.238 Sjömatsfrämjandet239 konstaterar att fisk är nyttigt eftersom den innehåller omega-3-fettsyror, vitaminer, proteiner och mineraler. När det gäller pelagisk fisk uppges att sill/strömming alltid har varit en populär matfisk som bereds på många sätt – stekt, rökt, inlagd eller i form av surströmming. När det gäller skarpsill konserveras en stor del av fångsten under handelsnamnen ansjovis eller sardin. Makrill kan tillagas på flera olika sätt – stekt, rökt och inkokt.240 I uppföljningen har flera aktörer uppmärksammat att kundernas efterfrågan på sill och strömming numera är så stor. Exempelvis HaV konsta- terar att efterfrågan på lokal fisk från det pelagiska fisket är begränsad. HaV uppger att konsumtionen av sill och strömming har gått ned. SPF framför dock att det inte är svårt att sälja sill. Det finns en marknad för Östersjösill och skarpsill som matfisk. SPF menar att det är fiskets omfattning som gör att vissa kvantiteter avsätts till fiskmjöl. Viktigt med en väl fungerande marknad för fisk Vid uppföljnings- och utvärderingsgruppens studiebesök i pekade flera på att den svenska sillkvoten överstiger behovet av konsumtionsfisk i . Marint centrum i menar att det finns efterfrågan på fisk – i synnerhet torsk och plattfisk – som fångas av svenska fiskare och landas lokalt i hamnar, men marknaden behöver utvecklas så att denna fisk blir tillgänglig för konsumenten. Det är därför viktigt att det finns lokal bered- ningsindustri i kustsamhällena. Även bl.a. betonade att det måste finnas en lokal marknad för sill och annan lokalt fångad fisk om kustfisket ska kunna öka: 237Leröy, intervju i . 238Europeiska kommissionen, /fisheries (avläst ). 239Sjömatsfrämjandet (tidigare ) vill bidra till en trygg och hållbar fisk- och skal- djurskonsumtion samt förmedla hur sjömat ska hanteras och tillagas för att ge säkra, välsma- kande och näringsrika fiskrätter. 240Sjömatsfrämjandet, / (avläst ). 10 LANDNINGSMÖNSTER OCH BEREDNINGSINDUSTRIN är det oklart hur stor en värdeskapande marknad för lokalt fångad fisk kan komma att bli. Volymerna av t.ex. torsk som landas i Sim- rishamn är inte större än att i fall alla skåningar väljer att äta torsk , är efterfrågan stor nog att omsätta all denna torsk. Det är bevisat på många håll – bl.a. Hemmahamn i , Fisk-Online i /och Fiskmarknad – att efterfrågan på nyfångad färsk fisk från svenska vatten är stor. Problemet är att för få ak- törer satsar på marknadsföring av denna eftertraktade produkt. Arbetet att samla ihop och kanalisera denna efterfrågan på ett ändamålsenligt sätt är bara i början. vet ingen hur stor denna marknad kan bli.241 En av de aktörer som har ingått i denna uppföljning är fiskauktion. Fiskauktionen betonar att man vill köpa fångster från både storskaliga och småskaliga fiskare för att kunna säkra leveranser till kunder. För fiskauktionen är det viktigt med kontinuitet, och då räcker det inte att bara få fisk från små- skaliga fiskare som bara kan gå ut vid bra väder. De fångster som auktioneras bort lossas direkt vid kaj i , säljs sedan via internetauktion och fördelas till köpare utifrån resultaten av budgivningen. Fiskauktionen hjälper till med distributionen till köpare som är distanskunder. Auktionen finansieras genom en provision, resten går till fiskaren. fiskauktion ägdes fram till av kommun, men är privatägd. Fiskgrossister köper fisk från olika leverantörer, inklusive fiskauktioner, och säljer sedan vidare till olika detaljhandelsföretag. Det uppges finnas stor konkurrens inom branschen. Från bl.a. beredningsindustrin har det betonats att kunderna är mycket känsliga för hållbarhetsaspekter, och man uppger som ex- empel att försäljningen av räkor till Stockholm sjönk kraftigt när WWF röd- listade dem.242 241Östersjöfiske 2020, e-brev . 242Leröy, fiskauktion m.fl. vid möte i . 11 Nyrekrytering och generationsväxling I detta avsnitt behandlas vilka följder som systemet med överlåtbara fiskerät- tigheter har fått när det gäller möjligheten för nya, unga fiskare att komma in i yrkesfisket. Uppföljningen visar att det har blivit svårt för nya och unga att bli pelagiska fiskare. Däremot har generationsväxlingar inom befintliga före- tag underlättats liksom rekryteringen av ungdomar till fartygsbesättningar. Enda möjligheten att bli egen fiskare är inom kustfisket, men där finns det problem t.ex. med olika krav som ska uppfyllas. Frågor om nyrekrytering av ungdomar till fisket och hur generationsväxling inom yrkesfisket kan underlättas har uppmärksammats i olika sammanhang. I en rapport från dåvarande 2008 konstaterades att yrkesfiskarkå- ren åldrades alltmer och att andelen fiskare under minskade kraftigt. En slutsats i undersökningen var att lönsamheten i fisket generellt sett var för då- lig, vilket gjorde det svårt att rekrytera yngre till fisket. Den dåliga lönsam- heten gjorde att det var svårt att komma in i fisket, och för den som ville inve- stera i ett fiskefartyg kunde det vara svårt att få banklån. Det togs också bl.a. upp att det kunde vara svårt att kombinera fisket med familjelivet.243 Inom lantbruk och fiske är familjebanden starka, och barn väljer ofta för- äldrarnas yrke som lantbrukare eller fiskare. forskning visar att fa- miljeband är av mindre betydelse för de flesta andra yrken. I en studie från SLU Agrifood konstateras att pappans inkomster påverkar yrkesvalet. En högre årsinkomst ökar sannolikheten att välja pappans yrke. Ett barn till en fiskare förlorar i årsinkomst om han eller hon väljer att bli fiskare jämfört med ett syskon som väljer ett annat yrke.244 Frågan om generationsväxling berörs även kort i regeringens maritima stra- tegi : För fiskerinäringens fortsatta utveckling är långsiktigt förutsägbara förut- sättningar, inklusive en balans mellan fiskeflotta och fiskemöjligheter, centralt. Det behövs för att möjliggöra investeringsbeslut och en genera- tionsväxling i delar av fisket. har och HaV i sin strategi för svenskt yrkesfiske 2020 framfört att lönsamhet är den enskilt viktigaste faktorn för att möjliggöra generationsväxling i yrkesfisket. De båda myndigheterna menar att ett tydli- gare företagsutvecklingsperspektiv med fokus på kvalitet, medveten mark- nadsföring, kortare kedja mellan yrkesfiskare och kunder samt i vissa fall ut- veckling av mer diversifierade fiskeföretag kan öka lönsamheten.245 2008/09:170. 244Waldo & , e-brev och (2016). 245Jordbruksverket & Havs- och vattenmyndigheten (2016). 11 NYREKRYTERING OCH GENERATIONSVÄXLING Frågan om nyrekrytering och generationsväxling berördes inte direkt i riks- dagsbeslutet . I regeringens proposition angavs dock i konsekvensbe- skrivningen att kostnaderna förväntades öka för nyetablering i det pelagiska fisket. Nyetableringar förväntades främst ske med mindre fartyg eller genom delägarskap i ett existerande fiskeföretag.246 11.3 Havs- och vattenmyndighetens utvärdering Havs- och vattenmyndigheten konstaterade i sin utvärdering att kustkvoterna har gett möjlighet för yngre fiskare att etablera sig genom att det inte funnits något krav på särskilt tillstånd för att kunna fiska efter pelagiska arter. Hög medelålder inom hela yrkesfisket I uppföljningen har flera aktörer pekat på den höga medelåldern inom fisket, vilket leder till en naturlig utfasning. Bland annat konstate- rar att det är svårt både att nyrekrytera unga fiskare, bl.a. eftersom fiske är ett tufft jobb, och att behålla de ungdomar som rekryteras till fartygsbesättning- arna. Även Fiskares () har framfört att yrkesfisket har det svårt med återväxten: Många fiskare är gamla och det är svårt att få till ett generationsskifte inom hela yrkesfisket. Hur man får in nya unga fiskare i yrket är en svår och komplex fråga. En möjlighet skulle kunna vara att bygga upp ett lärlings- system. Rent allmänt måste det finnas lönsamhet inom branschen – det måste även finnas långsiktighet, trygghet och framtidstro för att en ung- dom ska välja att börja inom fiskenäringen. Inom det pelagiska fisket finns detta, men det är å andra sidan mycket dyrt att komma in som egen fiskare där. Det är viktigt att unga fiskare kan få t.ex. banklån. sker den van- ligaste generationsväxlingen inom familjen.247 konstaterar att minskade bestånd och kvoter är en förklaring till minskade möjligheter till nyetablering. Det är generellt sett svårt att komma in i fisket eftersom den mängd fisk som kan fångas biologiskt hållbart är begränsad. menar att det generellt sett går trögt med generationsväxling och nyrekrytering till fiskenäringen i t.ex. . Läns- styrelsen menar att detta till viss del säkert är en följd av införandet av över- låtbara fiskerättigheter men att även andra faktorer spelar in. Problemet med att så få personer vill börja fiska beror enligt de pelagiska fiskarnas producentorganisation (SPF) på att t.ex. torskpriserna är så låga och 2008/09:169. 247Sveriges Fiskares (), intervju . 11 NYREKRYTERING OCH GENERATIONSVÄXLING på de betydligt ökade transportkostnaderna eftersom en stor andel av landning- arna exporteras. Det är inte lätt att få ekonomi i torskfiske. Inte konstigt att det är brist på unga som vill in i yrket.248 Pelagiska systemet försvårar nyrekrytering inom pelagiska fisket I uppföljningen har det framkommit att införandet av det pelagiska systemet har gjort det svårt för nya yrkesfiskare att komma in i det pelagiska fisket. Från SPF har det framförts att man delar oron över att så få personer vill börja fiska, men man betonar att det problemet inte finns i det pelagiska fisket. HaV är medveten om att det finns en kritik som handlar om att systemet gör att det inte blir någon nyrekrytering inom fisket. HaV ska pröva tillgången på fisk och om fiske bedrivs i näringsverksamhet när en fiskelicens prövas . Liksom flertalet andra aktörer konstaterar att det är svårt för en fiskare att etablera sig om han eller hon inte har någon tidigare anknyt- ning till fisket och att detta är kopplat till höga etableringskostnader: Nya aktörer har svårt att komma in i fisket på grund av höga etablerings- kostnader. Systemet med överlåtbara fiskerättigheter innebär att det upp- står kostnader för att köpa fiskerättigheter.249 HaV betonar att detta gäller nya fiskare som fiskar pelagiskt utanför kustkvo- ten. Det är då som stora etableringskostnader kan uppstå till följd av köp av fiskerättigheter. Även bl.a. konstaterar att det är dyrt att köpa pelagiska fiskerättigheter. För de yngre har systemet med överlåtbara fiskerät- tigheter därmed blivit en bromskloss mot att starta nya fiskeföretag. Länssty- relsen menar att systemet har gjort det svårare, nära omöjligt, för nya, unga fiskare att komma in i yrkesfisket på grund av de höga instegskostna- derna: Att köpa fartyg, utrustning plus kvot kräver såväl tillgång till kapital som att någon annan vill sälja kvot. Andra svårigheter är tillkommande avgif- ter. Registrering av en 4 meters båt kostar , vilket är ett hinder i ett längre perspektiv då en liten båt i regel är ett insteg till att bli fiskare, även storskalig sådan. Vidare beviljar inte HaV licens med motiveringen att resursen inte räcker.250 Vid uppföljnings- och utvärderingsgruppens studiebesök i fram- förde att det är viktigt att få in nya yrkesfiskare i näringen. konstaterades att det är svårt eller omöjligt för nya fiskare att komma in i det pelagiska systemet eftersom priserna för fiskerättigheterna är så höga. Länsstyrelserna i och konstaterar att det pelagiska systemet har lett till att inga nya fiskare kommer in i det pelagiska fisket: 248Swedish (), e-brev . 249Havs- och vattenmyndigheten, intervju . 250Länsstyrelsen , e-brev . 11 NYREKRYTERING OCH GENERATIONSVÄXLING Det är i praktiken omöjligt för unga att bli ägare till ett fiskefartyg med individuell fiskerättighet eftersom det är så dyrt att köpa pelagiska fiske- rättigheter. Ungdomar som vill bli pelagiska fiskare får i stället bli besätt- ningsmän på de stora pelagiska fartygen.251 Vid ett möte i med olika aktörer ställdes frågan om det över huvud taget finns möjlighet för en yngre person att starta ett fiske utan att ärva en båt. Det konstaterades att det tekniskt sett är möjligt för utomstående att komma in i detta fiske men det innebär mycket höga kostnader. Det framfördes att det rent allmänt är svårt med föryngringen av fiskarkåren. Aktörerna konstaterade att många fiskare är pensionärer som inte slutar. När fiskelicensen går ut sker en prövning av om fisket bedrivs i näringsverksamhet, oavsett fiskarens ålder. Pelagiska systemet underlättar generationsväxling i befintliga företag Generationsväxlingen inom det pelagiska fisket sker i stort sett enbart inom familjen. Det är vanligt att barnen tar över fiskeföretaget. Flera aktörer pekar på att det pelagiska systemet har förenklat generationsväxling inom fa- miljen i och med att fiskerättigheterna kan överlåtas och att fiskerättigheterna har fått ett bokfört värde.252 Bland annat kon- staterar att nyrekryteringen av unga till det pelagiska fisket sker inom befint- liga företag och att det till stor del handlar om generationsskiften inom famil- jen. Både HaV och har konstaterat att ett lönsamt fiske gör ge- nerationsskiften inom befintliga företag mer attraktiva. Överlåtbarheten för- enklas eftersom den överlåtbara fiskerättigheten är enklare att värdera. In- förandet av det pelagiska systemet har gjort det möjligt för t.ex. banker att värdera fiskerättigheten, vilket kan göra det enklare att låna pengar och in- vestera. Ungdomar rekryteras till fartygsbesättningar På stora pelagiska fiskebåtar kan ungdomar komma in som anställd besätt- ningsman. I uppföljningen har bl.a. SPF konstaterat att en effekt av det tidigare systemet som hörde samman med den dåliga lönsamheten var att det var svårt att rekrytera och behålla unga fiskare inom det pelagiska fisket. Enligt SPF finns det numera en framtidstro inom branschen, och fartygens besättningar har föryngrats. SPF uppger att allt fler unga nu är aktiva inom det pelagiska fisket: Det pelagiska fisket har utvecklats mot ökad lönsamhet. Och när fisket går bra kommer ungdomarna till yrket. Den pelagiska flottan har fått unga be- sättningar . […] Det är för oss inte självklart att alla ska kunna investera i egna fartyg.253 251Länsstyrelserna i och , intervju . 252SPF, intervju och SFPO, intervju . 253Swedish (), intervju och e-brev . 11 NYREKRYTERING OCH GENERATIONSVÄXLING I uppföljningen har även andra aktörer betonat att det pelagiska systemet har lett till god lönsamhet inom det pelagiska fisket, vilket har underlättat rekryte- ringen av ungdomar till fisket. Det pelagiska systemet har lett till att många ungdomar har kommit in i fisket och att medelåldern i besättningarna har sjun- kit.254 HaV menar att den förbättrade ekonomin för de stora pelagiska fartygen även har lett till att arbetsmiljön på de nya fartygen har blivit mycket bättre, vilket lockar unga att börja arbeta där. SPF har också betonat att fisket ställer krav på att de anställda är välutbil- dade, och gärna att de är yngre. För att få fiska måste man ha certifierade ut- bildningar, vilket är reglerat i lag och kontrolleras av bl.a. Transportstyrelsen. Transportstyrelsen betonar att bemanningen på fartyg är en betydande säker- hetsfråga, och att det är viktigt att all personal ombord har rätt utbildning, be- hörighet och erfarenhet. På fiskefartyg regleras detta antingen genom beslut om säkerhetsbesättning eller genom bemanningsföreskrifter. Som exempel kan nämnas att alla i besättningen ombord ska ha genomgått en säkerhetsut- bildning för fiskare om fiskefartyget är . Utbildningen gäl- ler och måste sedan göras om på nytt.255 finns enligt uppgift ingen specialdesignad utbildning för ungdomar som vill börja inom fisket.256 och konstaterar att i stort sett all rekrytering till det pelagiska fisket numera sker från fartygens hemmakom- muner på , vilket innebär att den nya formen av nyrekrytering skiljer sig åt jämfört med den tidigare.