rfr · H40WRFR8 · 2017-01-01 00:00:00 — Konkurrenskraften hos svenska multinationella företag i ljuset av nya regler inom internationell beskattning Riksdagstryckeriet, , 2017 Reglerna för internationell beskattning av multinationella företag är under snabb utveckling. Såväl som EU har presenterat omfattande förslag på förändringar av de internationella skattereglerna. presenterade ett omfattande åtgärdspaket inom ramen för projektet (Base Erosion and Profit Shifting) för att komma till rätta med frågor om skattebaserodering och vinstförflyttning. EU presenterade ett omfattande lagstiftningsinitiativ innefattande ett åtgärdspaket mot skatteflykt för att skärpa regelverket mot skatteflykt bland företag och att göra företagsbeskattningen i EU rättvisare, enklare och effektivare. och näringsutskottet anordnade gemensamt en offentlig utfrågning för att informera sig om det pågående arbetet. Arbetet kommenterades av skattejuristen vid PWC , chefen för skatteavdelningen vid , utredaren vid TCO , chefen för ägande vid , professorn vid , skattechefen vid , skattejuristen vid och slutligen av skattechefen vid . Avslutningsvis redogjorde finansminister för regeringens syn på BEPS och för förutsättningar för svenska företag. Efter presentationerna fick utskottens ledamöter möjlighet att ställa frågor till finansministern och till panelen. I denna rapport publiceras en utskrift av utfrågningen. Per Åsling (C), skatteutskottets ordförande Nya regler inom internationell beskattning på Röster om respektive EU:s förslag , chef för skatteavdelningen, Regeringens syn på BEPS och förutsätt- ningar för svenska företag Utskottsledamöterna ställer frågor till finans- Utskottsledamöterna ställer frågor till övriga (S), näringsutskottets ordförande Stenografisk utskrift från den öppna utfrågningen ordförande: hos svenska multinationella företag i ljuset av nya regler inom internationell beskattning är temat för dagens övning. Jag heter och är ordförande i skatteutskottet. Det här är en gemensam utfrågning för närings- och skatteutskotten. På min vänstra sida har jag näringsutskottets ordförande , och på min högra sida har jag skatteutskottets kanslichef . Hur olika nationella skattesystem samverkar och utformningen av nationella skattesystem är frågor som diskuterats frekvent på en hög internationell nivå . Det internationella samarbetet tog riktig fart i och med BEPS, framtagen på uppdrag av G20-länderna för att förhindra vad som kallas erodering av nationella skattebaser. Det finns en internationell beslutsamhet att utveckla och effektivisera det internationella samarbetet för att motverka skatteundandragande. Det är värt att påminna om att aktivt har genomfört reformer som syftat till att förhindra skattefusk och att stävja skatteundandragande. Ett exempel på detta är de automatiska informationsutbytesavtal som vi tecknat. För att arbetet mot avancerad skatteplanering och skattefusk ska få effekt är internationellt arbete inte bara avgörande utan även en förutsättning för framgång. Dagens utfrågning syftar i huvudsak till att belysa nästa steg i BEPS-projekt, nämligen dess föreslagna implementering i svensk lagstiftning genom EU-direktiv. Här är det angeläget att det inte blir olika standarder. Det är också viktigt att de stora aktörerna inom handel, exempelvis och , är med för att skapa likvärdighet i regelverk och förutsättningar. Sett ur ett näringslivsperspektiv är det fråga om att skapa transparenta och jämförbara villkor. Svenska företag har en direkt nackdel om de ska konkurrera med företag som har nollbeskattning i andra delar av världen. är en liten, öppen och exportberoende ekonomi med många internationellt verksamma företag som exporterar till olika marknader. Både direkt och indirekt är flera av dessa representerade här . Under dagens utfrågning sätter vi fokus på och arbete med regelförändringar inom området internationell beskattning. Med den introduktionen vill jag hälsa er hjärtligt välkomna. Det gäller er som har hörsammat inbjudan och befinner er här i Förstakammarsalen, men det gäller också alla andra som på olika sätt följer denna utfrågning runt om i landet. Inbjudan är naturligtvis särskilt riktad till er som bjudits in som gäster för att tala . Det är glädjande att vi kommer att ha här lite längre fram under utfrågningen. från finns här, liksom från TCO, från STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN , från , från , från och från ABB. Med den inledningen går vi direkt in på programmet. Vi har ett tajt program och det är viktigt att vi hjälps åt att hålla det. , skattejurist, : God morgon! Mitt namn är och jag arbetar som skattejurist på rådgivnings- och . Jag ska på hela försöka ge er en introduktion till BEPS och till EU:s initiativ ATAP. Slutligen tänkte jag försöka att göra en kort översiktlig jämförelse mellan dessa två olika initiativ. Vi börjar med BEPS. BEPS står för Base Erosion and Profit Shifting. Det är ett projekt som bedrivs av på uppdrag av G20-länderna. Det innefattar en översyn av reglerna för beskattning av framför allt internationella företag. Syftet med BEPS är att begränsa skatteplanering som urholkar skattebasen eller flyttar vinster till lågskatteländer. Projektet handlar huvudsakligen om inkomstskatt för bolag, men det kan även ha effekter på andra skatter. kom en åtgärdsplan från avseende BEPS, som sedermera godkändes av G20. Därefter påbörjades ett väldigt intensivt arbete från sida. Man jobbade i ungefär med denna åtgärdsplan, som innefattar 15 olika åtgärdspunkter. slutrapporter inom BEPS kom . Att dessa var slutrapporter innebär dock inte på något sätt att är avslutat. fortsätter arbetet med BEPS. Det kvarstår en del åtgärdspunkter om vilka det kommit rapporter , och ytterligare rapporter kommer . Vi har alltså fortsatta analyser framför oss, men kanske framför allt frågan om implementering av i . Vad handlar då BEPS om? Vad innehåller dessa slutrapporter? Det finns 15 olika åtgärdspunkter som, något förenklat, kan delas in i tre olika huvudområden. Vi kallar dem samordning, substans och transparens. Samordning handlar till stor del om att få en bättre samordning mellan skattereglerna i olika länder. finns olika regler i olika länder i olika typer av frågor, och man vill se till att dessa regler matchar varandra bättre framöver än vad de gör . Det handlar om regler som avdrag för räntekostnader – dessa regler ska helst se någorlunda likadana ut i alla länder. Det gäller beskattning av verksamhet i lågskatteländer, kallad CFC-beskattning i . Det handlar också om hybrider, till exempel att utnyttja hybridarrangemang där en transaktion klassas på olika sätt i två olika länder. Substans handlar till stor del om att länka beskattning till värdeskapande aktiviteter. Tanken är att inkomster ska beskattas där verksamheten bedrivs och där värde skapas. Här tittar man på frågor såsom skattemässig närvaro i ett annat land. Även om man inte har ett bolag på plats i ett annat land kan man 2016/17:RFR8 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN vara så pass närvarande där att man får en skattemässig närvaro, ett så kallat fast driftställe. Det handlar också till väldigt stor del om koncernintern prissättning vid koncerninterna försäljningar av varor och tjänster. På vilket sätt ska dessa transaktioner prissättas för att motsvara en marknadsmässig ersättning? Slutligen kommer vi då till transparens. Här handlar det om att få information om till exempel hur värdekedjan ser ut i en koncern – var någonstans det skapas värde – men också om att se till att den informationen delas mellan skattemyndigheter i olika länder. Det handlar om att dokumentera den koncerninterna prissättningen men också om att en koncern av en viss storlek ska rapportera in var man har inkomster och var man betalar skatt. Detta ska rapporteras land för land. Utöver de här tre huvudområdena finns tre åtgärdspunkter som sträcker sig över alla dessa tre områden. Huvudsakligen kan man dock dela in dem i samordning, substans och transparens. Vad gäller implementering och tidsaspekten av BEPS fick vi slutrapporterna , även om det kvarstår en del arbete. Det som är viktigt att komma ihåg är att dessa rapporter huvudsakligen innehåller rekommendationer. I de allra flesta fall krävs ändringar i antingen nationell rätt – svensk rätt för vår del –, i dubbelbeskattningsavtal eller i riktlinjer för internprissättning för att detta ska få effekt. När detta kommer att träda i kraft skiljer sig åt beroende på vilken typ av åtgärdspunkter vi tittar på. Det som redan har trätt i kraft gäller huvudsakligen ändringar i riktlinjer för internprissättning; de är ändrade. För svensk del kan vi se fram emot ändrade regler för dokumentation av koncerninterna prissättningar och även land-för-land-rapportering, det vill säga rapportering av inkomster och skatt som betalas till exempel per land inom en koncern. Detta är vad som har skett eller är på gång i ett kort tidsperspektiv. Vad gäller frågor om exempelvis ränteavdrag, skattemässig närvaro i andra länder eller beskattning av lågskatteländer krävs det i stor omfattning ändringar i nationell rätt. Då är det upp till varje enskilt land att se till att implementera dessa rekommendationer. Här kan det finnas skillnader mellan länderna. Vissa är väldigt tidigt ute och hade börjat vidta åtgärder redan innan slutrapporterna kom , medan andra inte ligger lika långt framme. Statusen just nu skiljer sig väldigt mycket åt mellan länder. Slutligen bör man tänka på att inte är klart. Ytterligare analyser och rapporter kommer att komma från , och framför allt krävs implementering av dessa rekommendationer för att de faktiskt ska bli verklighet. har jag talat om BEPS. Vi fortsätter med EU:s initiativ, det så kallade Anti-Tax Avoidance Package eller ATAP. Det är ett projekt som alltså initierats av EU. Det handlar delvis om att man vill uppnå en koordinerad implementering av BEPS-åtgärderna inom EU. Det är ett av de uttalade STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN syftena med ATAP. Det finns även andra uttalade syften. Bland annat vill man generellt sett motverka aggressiv skatteplanering. Man vill också uppnå en ökad öppenhet inom EU för skatterelaterad information, och man vill få till rättvisare konkurrensvillkor på den inre marknaden. Liksom BEPS handlar ATAP huvudsakligen om inkomstskatt för bolag. Det som har hänt inom ramen för ATAP gäller . identifierade man ett behov av att motverka skatteflykt på den inre marknaden. kom en handlingsplan från kommissionen. kom sedan Anti-Tax Avoidance Package – själva paketet. Detta paket har behandlats en del . Det hölls ett Ekofinmöte och det hålls ytterligare ett Ekofinmöte , där detta kommer att behandlas. Man kan säga att ATAP består av sju olika delar. Den del som nog kommer att påverka bolagen mest, eller i alla fall i störst utsträckning, är ett förslag till ett nytt direktiv. Det direktivet kallas Anti-Tax Avoidance Directive, eller översatt till svenska skatteflyktsdirektiv. Direktivet består av sex olika delar. De tre första delarna ser vi på bilden här. Där finns någon form av motsvarighet mellan ATAP och BEPS. Det handlar om ränteavdrag. Hur stort avdrag kan man få för räntekostnader i ett bolag eller i en koncern? Det handlar om hybrider. Det gäller att hantera situationen där en transaktion skattemässigt kan klassificeras på olika sätt i två olika länder. Det handlar också om CFC, det vill säga beskattning av verksamhet i lågskatteländer, där har regler. Dessa tre – ränteavdrag, hybrider och CFC – har en motsvarighet i BEPS åtgärdspunkter. Det finns en åtgärdspunkt för alla tre, men det innebär inte att det förslag som har kommit från EU exakt motsvarar det som har kommit från BEPS och från . Beroende på vilken punkt man tittar på finns större eller mindre skillnader mellan förslagen. De tre sista delarna av direktivet handlar om att ha en generell skatteflyktsregel. Det handlar om beskattning av utdelning och kapitalvinster på aktier som ett bolag tar emot eller gör. Det handlar om uttagsbeskattning när ett bolag till exempel flyttar tillgångar till ett annat land eller byter skattemässig hemvist till ett annat land. Dessa tre delar har inte någon motsvarighet i BEPS, utan de är fristående i ATAD. Om man ser på implementering och tajmning för direktivet på motsvarande sätt som vi gjorde för BEPS märker man att detta handlar om att det krävs enhällighet av de 28 medlemsstaterna för att direktivet ska godkännas. Det handlar om minimistandarder i direktivet; det finns ingenting som förhindrar medlemsstaterna att införa hårdare regler än dem som föreslås i direktivet för att skydda den nationella bolagsskattebasen. Om och när direktivet godkänns måste det därefter implementeras i nationell rätt, det vill säga i svensk lag för vår del. Som sagt: Det som händer härnäst inom ramen för ATAP är att det uppdaterade utkastet till direktiv kommer att behandlas på Ekofinmötet . STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Slutligen tänkte jag göra en kort och översiktlig jämförelse mellan BEPS och ATAP. Låt oss börja med BEPS. Det är sammanfattningsvis ett OECD- projekt som bedrivs på uppdrag av G20-länderna. Syftet är att begränsa skatteplanering som antingen urholkar skattebasen eller flyttar vinster till lågskatteländer. Slutrapporterna kom visserligen , men projektet är inte på något sätt avslutat för det. Det kommer att pågå fortsatt analys, bland annat under detta år. Vi kan förvänta oss ytterligare rapporter från , och framför allt är det nu förslagen kommer att börja implementeras i de olika länderna. ATAP, å andra sidan, är ett EU-initiativ. Det handlar delvis om att man vill uppnå en koordinerad implementering av BEPS-åtgärder inom EU, men det finns även andra syften med ATAP såsom ökad öppenhet inom EU för skatterelaterad information. Här fick vi ett förslag till nya regler än för BEPS. Det är ännu inte godkänt, utan det fortsätter att behandlas och kommer alltså härnäst att behandlas på Ekofinmötet . Detta var en kort introduktion som jag hoppas ger er en bra grund för resten av utfrågningen . ordförande: för denna inledning! De här inspelen blir en bra grund. Röster om respektive EU:s förslag är nästa programpunkt. Jag ber från att komma fram. Tanken är att vi ska få sju inspel innan finansminister äntrar talarstolen. Därefter blir det en utfrågning specifikt av , och sedermera kommer vi att ha en andra session i utfrågningen på vad gäller dessa sju talare. , : Tack så mycket för inbjudan att komma hit! Jag heter och är chef för skatteavdelningen på . Vi är mitt uppe i en omfattande ändring av de internationella skattereglerna. Förra gången vi hade en grundläggande diskussion var egentligen efter i . Då grundlades de principer som vi sedan har haft . Den förändring som vi står inför nu är nog den största på i varje fall . Den är ett svar på att bolagen har blivit alltmer internationella. Självklart ska beskattning ske där vinsten har uppstått, men det har blivit svårare att analysera var vinsten uppstår. tillmättes huvudkontor, forskning och utveckling strategiskt beslutsfattande och finansiering stor betydelse. Det innebar att en stor del av svenska multinationella bolags globala vinster beskattades i . Det är två viktiga effekter som har uppstått. Det första är internationaliseringen. Bolagen har blivit mycket mer internationella. Det kommer till nya bolag som ofta etablerar sig efter den skattestruktur som finns i olika STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Det andra är att reglerna ändras. Det är alltså två omfattande effekter som påverkar olika nationer. Att bolagen har blivit mer internationella framgår tydligt om man ser på hur mycket skatt de betalar och var de betalar skatt. Den genomsnittliga skatten för de 25 största bolagen på Stockholmsbörsen var enligt uppgifter i Affärsvärlden 2014 trots att den svenska bolagsskatten är . Motsvarande siffra är att bolagen i genomsnitt betalade en skatt på av sin vinst. Bolagen framstår möjligen som svenska, men deras verksamhet sker till övervägande del i andra länder. Då uppstår vinsten i andra länder, och då betalar man skatt i de länderna och inte i . Internationaliseringen har gått långt. Det kan vi bland annat se i och med att av de tre bolag som senare medverkar i utfrågningen här är inget egentligen svenskt. De har alla tre sina huvudkontor i andra länder, men de har verksamhet i . Det finns fortfarande företag med svenska huvudkontor, men vi har inte något av dessa med på utfrågningen . De 25 största bolagen på börsen har ofta av sin försäljning i . Andelen anställda i är ofta 10–. Trots denna massiva orientering mot utlandet har bolagen anklagats för att inte betala skatt i . Vi har sett en rad osakliga inslag i svensk television där man har ämnat att smutskasta bolagen för att de inte betalar skatt i . Som framgår av den bild ni ser här och av tidigare bild betalar de dock högre bolagsskatt än de skulle ha gjort om de endast hade varit verksamma i . Då skulle de ha betalat . Det beror på att de är verksamma och gör vinster i andra länder. Utöver bolagsskatten betalar de naturligtvis andra skatter som fastighetsskatt, energiskatt och sociala avgifter. De genererar betydande inkomstskatter i till den del de har anställda i . ändras förutsättningarna, och vi får nya regler för i vilket land man ska betala skatten. Var ska vinsten ha ansetts uppstå? Detta är den stora förändringen med BEPS och även till viss del det direktiv som finns på Europaplan. Man kan generellt säga att försäljning och risktagande tillmäts allt större betydelse. Företagen kommer att få sina vinster i utlandet uppskrivna och ökade gentemot . Då uppstår också drivkrafter att ha verkliga kostnader i de länder där man anses ha gjort vinsten och ändå kommer att beskattas. Det är den stora effekten av BEPS: Företagen kommer att omstrukturera sin verksamhet. Jag välkomnar utfrågningens titel där man belyser konkurrenskraften och vilka effekter detta kommer att få. Man kan förvänta sig att företagen flyttar kostnader som forskning, utveckling, anställda och produktion till andra länder för att bättre matcha intäkter och kostnader och få avdrag för kostnader i samma länder som man tillskrivs vinster i. Vinnare i det nya systemet och med de nya principerna kommer till stor del att bli de stora länderna och länder med låg skatt på arbete och vinster. Låt mig säga något kort om EU-arbetet och direktivet om anti tax avoidance Som påpekade går det långt utöver det 2016/17:RFR8 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN förslag som finns framtaget inom och G20 – BEPS. Det viktiga nu är att få en enhetlig implementering så att man säkerställer ett jämnt spelfält och en konkurrenssituation. Tyvärr verkar det inte riktigt bli så. Framför allt har uttryckt mycket stor tveksamhet till att införa de regler som har framkommit inom . Det gäller bland annat landrapporteringen, där man är tveksam till att skicka information till skattemyndigheter i vissa länder eftersom man befarar att känslig information ska kunna läcka till konkurrenter. Det pågår också en diskussion om hur man ska strukturera och ändra ränteavdragsbegränsningsregler. Där sker redan nu en anpassning, och man ändrar i regelverket. har förhållandevis generösa ränteavdragsregler, får man nog säga. Man kan få dra av upp till hälften av ett vinstmått som kallas ebitda. Det är ett brett mått för vinst före skatter, räntebetalningar och avskrivningar. Vi ser en utveckling i , som har . I ligger allt fler länder på den högsta gräns som föreslås i direktivet – 30 procents avdragsrätt. Senast var det som tittade på hur andra länder gör och valde att anpassa sig redan nu innan något direktiv har kommit på plats. De kommer att ha 30 procents avdragsrätt mot vinsten. Totalt sett kan man säga att implementeringen av BEPS-reglerna i förefaller att bli mer restriktiva för företagen och mer långtgående. Det blir mer rapporteringskrav och mer administration och en konkurrensnackdel för europeiska bolag jämfört med amerikanska. Det blir speciellt svårt för små länder som och länder som är exportberoende att hävda sig i denna konkurrens. Vi har inte fördelen av en stor marknad, det vill säga en stor försäljning. Man får räkna med att skatteintäkterna i från bolagen kommer att minska, framför allt genom att man omstrukturerar verksamheten och att man flyttar kostnader till andra länder. När man flyttar kostnader flyttar man verklig verksamhet. kommer skatten på bolagen att öka. Den kommer nog inte att vara . Den kanske kommer att vara lite mer för bolagen eftersom de kommer att anses ha vinster i andra länder där skatten är högre. Jag tror att vi kommer att se ökad konkurrens mellan länderna om jobb och investeringar. I fråga om implementering och diskussion om de nya skattereglerna har den varit naiv. Jag tycker inte att man har tagit konkurrensfrågorna på det allvar de förtjänar. Man har fokuserat mycket på skatteundandragande. Men skatteundandragandet enligt BEPS är av bolagsskatteintäkterna, som anses hamna i fel land. Men hamnar i rätt land. Men de nya reglerna gäller alla. Då är det viktigt att fokusera inte bara på utan även på de andra också. Där tycker jag att den inte har lyckats, i alla fall inte fullt ut. För , våra folkvalda, är skatterna en central fråga att bestämma för både bolag och individer. Det hade varit klädsamt om de diskussioner som förs i också hade involverat mer ingående, att man löpande från regeringen hade tillställt ledamöter det beslutsunderlag som STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN finns och som ständigt utvecklas, haft diskussioner inför möten med finansministrar och regeringschefer. Jag kan notera att den amerikanska kongressen inte har accepterat att den amerikanska regeringen får implementera BEPS hur som helst. Man kräver att dessa beslut ska diskuteras och behandlas i kongressen. I finns bindande direktiv, och det är oerhört viktigt att parlamenten i de olika länderna är aktivt involverade i den beslutsprocessen. Det är speciellt viktigt med tanke på att en del förslag i direktivet inom EU faktiskt innebär begränsningar i den fria rörligheten och ökade kostnader för att omstrukturera företag. har en stolt tradition av att vara för fri rörlighet, handel och investeringar över gränserna. Därför är det extra viktigt att vi får en sådan diskussion. Titeln på utfrågningen ger anledning att känna hopp om att vi ska diskutera frågan . , TCO: Det är roligt att få vara tillbaka med skatteutskottet och näringsutskottet där jag har tillbringat en stor del av min ungdom. representerar jag det partipolitiskt obundna tjänstemannafacket genom mitt uppdrag för TCO. Jag tänkte ta mitt avstamp i en annan ända. Jag har fokuserat mer på frågan om konkurrenskraft än de konkreta regelförändringarna just för att ge tjänstemannaperspektivet. Jag representerar TCO, en centralorganisation för 14 olika förbund som organiserar ungefär 1,3 miljoner medlemmar. Ungefär hälften jobbar privat och hälften i offentligfinansierade verksamheter. Drygt hälften är kvinnor. Våra utgångspunkter är att förslaget ska leda till fler och bättre jobb. Det genererar tillräckliga skatteintäkter för att skapa förutsättningar för fler och bättre jobb och för att finansiera de andra viktiga verksamheterna som våra medlemmar arbetar i. Det är för oss en central fråga att det råder goda villkor för företag och entreprenörskap i , inte bara i största allmänhet. Vi vet att företagens konkurrenskraft är otroligt beroende av just kompetensförsörjningen. Det är helt existentiellt. Vad kräver då kompetensförsörjningen? Jo, det kräver utbildningssystem som levererar, omställningssystem som levererar och ett skattesystem som ger konkurrenskraft. Här finns naturligtvis många andra faktorer som påverkar lokalisering. För de stora internationella företagen är det inte så viktigt var aktiviteter sker, men för oss är det naturligtvis viktigt att de sker i där vi bor. När man pratar i dessa termer blir det mycket fokus på lokalisering utifrån skattesystemen i sig.