rfr · H40WRFR21 · 2017-06-01 00:00:00 — resultatet av hårt arbete där uppdragsgivarna är säkra på att de har satt rätt pris, att de har koll på kvaliteten och att de har en bra dialog med utförarna. När det gäller att gå på export har jag följt med regeringsdelegationer, senast till , men vi har även varit i . mycket att ge till omvärlden. Vi är duktiga på processer och innovation, precis som näringsministern sa, men på hemmaplan finns det ett misstroende kring att när visten kommer in försvinner kvaliteten. För mig är frågan om politiker verkligen har koll på sina upphandlingar och Fattades de rätta politiska besluten när valfrihetsreformen, som misstros, släpptes? Är det verkligen så att svenska företag fuskar med kvaliteten och inte betalar skatt? Är det så vi bygger näringslivet i detta land? Vårt näringsliv utomlands har gott rykte, men kan våra företrädare i både stora och medelstora företag göra bra affärer när vi är underkända hemma? detta en attitydfråga eller fakta? Jag skulle inte gå på export om jag inte kan bygga mina affärer på hemmaplan. Det blir väldigt svårt när de politiska besluten skakar vår värld. Jag vill bara väldigt kort berätta hur marknaden ser ut där ute . jag sålt mitt bolag, men i egenskap av investerare träffar jag många små och medelstora företag som har fått problem med finansiering. försvagats därför att många inte vill investera i välfärdssektorn, fast har alla förutsättningar, all kapacitet och all knowledge för att utveckla denna sektor, exportera och tjäna pengar på detta. Dessa pengar behöver vi för att finansiera resten av välfärden. Det är min åsikt. Jag tror fortfarande starkt på välfärdssektorn, men jag vet inte hur jag ska navigera i detta politiska system. Jag vet inte om jag är beredd att starta igen Jag vet inte om jag kommer att göra det. Det är mitt ärliga svar. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN (SD): Jag vill börja med att tacka hela panelen för intressanta föredrag. Jag har en fråga till . Under ditt föredrag talade du om behovet av att rensa upp i inte minst byggsektorn vad gäller svart arbetskraft, fiffel med skatter och så vidare. Det ger upphov till en omöjlig och osund konkurrenssituation, och jag är helt överens med dig om att vi måste göra något åt detta. Men då måste den politiska viljan finnas. Jag vill således fråga: Hur har vi hamnat i den rådande situationen? Finns den politiska viljan, enligt din uppfattning, att komma till rätta med problemen? Finns den , och fanns den under Alliansens åttaåriga regeringsinnehav? , Expandera mera: När det händer saker snabbt, såsom internationalisering och att man öppnar marknader och olika system, krävs det att man manövrerar dem på rätt sätt. Jag tror att man har tappat detta lite. Man har bara öppnat för privata välfärdsföretag och för internationalisering när det gäller byggföretag, men man har tappat att styra upp verksamheterna. När det gäller hur Alliansen tänker är de mycket för fri konkurrens och fri marknad. kan detta ha ett mycket högt pris. Man ser inte konsekvenserna av det som händer. När jag talade med och Byggindustrier upplevde jag att de också var mycket för fri marknad. Då blir detta allenarådande, och man tappar tänket kring vilka konsekvenser det innebär. Regeringen är nog mer öppen för att se över och reglera. Det är inte okej att alla skattepengar åker ut och hamnar i kriminella fickor utomlands. Mina skattepengar ska i alla fall inte dit. (C): Jag har en fråga till , men fler får svara om de känner sig hågade. Vi hörde näringsministern säga att det går bra för , att många företag expanderar och att exporten ökar. ser vi kraftiga höjningar av olika typer av företagsskatter och skatter som drabbar företagande. Hur tror du att detta påverkar framtidens företagande? , Expandera mera: Jag tror inte att skatterna är ett problem så länge alla betalar samma skatt. Problemet är när vissa företag betalar skatt medan andra smiter från det. När det är samma skatter och alla är med och betalar är det inte något problem. Det man kan fundera på lite är att man behöver se över hur det ser ut i övriga och harmonisera skatterna med dem. (V): Jag tackar panelen. Tack, näringsministern, för föredragningen – den var intressant! STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Min fråga riktar sig till regeringen och närings- och innovationsministern. Du sa att till täcks av skog. Det kopplar jag givetvis till de utmaningar vi har när det gäller glesbygden. Vi pratar om hur vi ska få hela att leva. När vi talar om bostadsbyggande i trä tassar man lite försiktigt. inte utan säger att det ska vara teknikneutralt. Men det finns andra fördelar att väga in som gör att vi kan få till ett större byggande i trä. Min fråga är: Är regeringen beredd att peka med hela handen och säga att man vill se en exportindustri inom träbyggande? När det gäller hur man ska bygga i andra länder och kraven på byggsektorn ser det annorlunda ut i Det finns enorma möjligheter för en exportindustri, som skulle kunna hjälpa landsbygden och glesbygden att få till en industri som sprider sig i hela Är man beredd att visa att man tror på branschen och skogsindustrin i den bemärkelsen att man törs satsa extra, peka med hela handen och satsa pengar på forskning, innovation och nya lösningar för byggande i trä? Närings- och innovationsminister (S): Tack för frågan! Träbyggnation och hur vi använder våra skogliga produkter i är en av våra stora fördelar. Vi ska ställa om mot ett fossilfritt , men världen måste göra samma omställning. har bättre förutsättningar än kanske något annat land att göra denna omställning, tack vare vår vattenkraft och vår energiförsörjning men också vår skogsprodukt, som vi kan använda på många Det som aktiebolaget tjäna mest på ekonomiskt men som också vore bra för vårt klimat är att bygga mer i trä. Det säger vi gärna varje Men det är inte staten som bygger de flesta bostäderna, utan det Vi försöker göra mycket reklam för det och analysera byggprojekt utifrån en livscykelanalys för att belysa fördelarna med att bygga i trä. Vi gör gärna reklam för svensk träbyggnation utomlands och ser med glädje att man bygger höga hus i trä, broar eller vad det nu kan vara , men detta baseras på att vi bygger lite mer i trä i . Återigen: för att komma dit måste hemmamarknaden bevisa att detta är bra och effektivt, och där jobbar vi gärna ihop med dem som bygger. Vi ser alltså gärna ännu mer i trä, men inte bara byggnation i trä. att kunna tillverka helt andra saker av trä och massaprodukter , oavsett om det är foder, textilier eller plastprodukter. Allt man kan göra av olja kan man göra av träprodukter. Det är en enorm skatt som sitter på. Det kommer att krävas innovationsarbete på detta område, kanske inte när det gäller höghus, som vi redan kan bygga , utan snarare när det gäller hur man utnyttjar och får ekonomi i storskalig produktion av bioprodukter av STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN (L): Jag vill börja med att tacka panelen för klokheter och insikter vid dagens hearing. Min fråga rör den finansiella strukturen och finansieringsmodellen för främjarsystemet, framför allt för inkubatorer. Vi pratar ofta om hur vi kan få privat och statligt riskkapital att jobba ihop. Jag funderar på om man på något sätt kan allokera mer privat kapital in i främjarsystemet och då speciellt inkubatorer? Frågan ställer jag i första hand till och . Jag undrar, : Hur har man finansierat inkubatorerna i och , och finns det något vi kan lära oss av det? , The Startup Adventure: Tack för frågan! Den är väldigt intressant. I är hela inkubatorsystemet till stor del statligt finansierat, men om man åker till och ställer frågan vad de tycker att staten borde göra för entreprenörerna där får man svaret: Så lite som möjligt. Där är det entreprenörerna själva som startar upp inkubatorsystemen. I i finns det betydande biståndsmedel. är inne med mycket medel där för att stimulera underifrån. Det finns egentligen tre helt olika sätt att se på detta. Vad som är det bästa vågar jag inte säga, men det är intressant att hitta en bra mix mellan systemen. , : När det gäller hur man ska hitta mixen tror jag att man är på rätt väg i det man håller på med genom Saminvest. Man tillför statligt kapital därför att man anser att det finns något slags brist på marknaden eller liknande. har man problemen med statlig finansiering, som har utvärderats en himla massa gånger. Man tjänar rätt mycket på att ha privat kapital där. Man får försöka hitta en mix. Det är lite detta man bygger på, att de privata investerarna får gå in. Vi hjälper dem att ta bort en del av risken så att det blir mer attraktivt. Grundproblemet ligger i att privata investerare inte investerar tillräckligt i de skedena. De tycker att det är för riskfyllt, och då kan man hitta en mix. Man blir väl aldrig färdig, men det är i alla fall hyggligt på rätt väg. (KD): Tack för en intressant förmiddag! Jag har engagerat mig mycket i själva innovationssystemet. Vi kan hitta en rad olika aktörer som har sett över systemet. Jag känner igen bilden från föredragning, med många aktörer inblandade på olika sätt, alltifrån själva företagsrådgivningen och framåt i systemet, inte minst inkubatorerna. Min fråga, som rör hela panelen, är: Vilken nytta har vi av de olika delarna i det svenska innovationssystemet, så som det ser ut ? Min egen uppfattning är att det är väldigt många aktörer och att alla kanske inte skulle ha samma roll som de har . Jag skulle gärna se en översyn av detta. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Jag hade nöjet att vara värd tillsammans med när presenterade sin utvärdering av systemet. De hade föga förvånande samma uppfattning: att det är väldigt många aktörer. har egen erfarenhet av företagsrådgivarrollen och en bakgrund där, men Shori och kanske inte har haft kontakt med någon i systemet. vore intressant att höra vad i detta som vi som politiker kan vara med och förändra och förbättra både så att nya företag startas och så att de befintliga vill vara kvar i . Ordföranden: kör en tour de table. Vi börjar med och jobbar oss vidare så att alla paneldeltagare får en chans att svara. Närings- och innovationsminister (S): Jag tycker att det är en Det var en av anledningarna till att vi gärna såg att tittade på den. Man kan göra en jämförelse av exportstödet, där det också finns väldigt Det första vi gjorde när vi började med exportstrategin var att bjuda in till olika rundabordssamtal och dialoger. Det visade sig att de inbjudna inte visste vad alla kring bordet gjorde och att man delvis hade En del var statliga aktörer och lite överlappande; de max- I det sammanhanget, där vi hade lite bråttom att komma igång med exportstrategin, valde vi, i stället för att säga att vi skulle göra en organisationsöversyn, att säga: måste vi jobba som ett team . måste dra åt samma håll. Om ni inte gör detta själva kommer vi att gå in och förändra era organisationer. har vi fått en kraft där alla försöker. Vi sitter med högsta hönsen i alla organisationer per termin och säger: Hur jobbar ni tillsammans, har ni fått ihop det och vad gör ni för gemensam analys av dessa saker? inte dubbelarbeta utan stödja varandra. Det regionala är om möjligt ännu mer komplicerat. Det är inte bara staten som har aktörer, utan universiteten har aktörer i form av egna organisationer. Sedan har regionerna egna organisationer, och så finns det privata. en ännu större mängd. Å andra sidan ska vi i inte slå över helt åt andra hållet och tro att vi nu ska göra en renodlad organisation som kommer att vara perfekt för Det vore farligt, för så mycket vet vi att alla organisationer inte är bra på allting och att det ibland måste finnas en mångfald. får stöd från en kanske man kan gå till en annan, som tror på idén, så att man Detta är en av de frågor där vi inte har kommit i mål när det gäller hur vi Jag tror att en regional kraftsamling är ett svar. Det är kanske inte bara staten som behöver peka. I regionerna vet man ganska väl vilka aktörer STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN som finns och hur man delar ansvaret regionalt så att man hittar en bra mix som gör att det går framåt. Vi får inte bara tänka på nationell tillväxtpolitik. Tillväxten i är ju summan av alla regioners tillväxt. Regionerna ser lite olika ut, och det betyder att det regionala tillväxtstödet måste vara olika beroende på vilken typ av näringslivsstruktur regionen har. Alla bör inte göra samma sak, men man kan titta regionalt på hur man kan få ihop dem bättre än . Det tror jag att vi måste fortsätta att jobba med. Jag gör gärna detta ihop med , om det finns goda idéer från ert håll också. , Expandera mera: När jag startade fanns det inte så många aktörer som , utan då fanns , typ. Det fick jag information om via Arbetsförmedlingen när jag sökte starta-eget-bidrag. Jag tror att som entreprenör , med den stora mängd som finns, är det nog svårt att ta till sig vilka som hjälper till med vad. Mer information till blivande entreprenörer vore kanske önskvärt. , : Detta var en av de frågor vi höll på mycket med i . Tyvärr vet vi väldigt lite om vad som fungerar bra och vad som fungerar dåligt; det går inte att komma ifrån. Det görs mycket insatser inom innovationsområdet, och det är mycket möjligt att många fungerar bra och att andra fungerar betydligt sämre. Det vet vi dock inte, och det tror jag är en av de absolut viktigaste punkterna när det gäller näringspolitiken. Det satsas så pass mycket pengar på detta , och då behöver vi på något sätt ha lite mer kunskap om vad som fungerar. Vi vill ändå ha något slags learning by doing-process i det hela. Jag upplever att vi har satsat på olika former av innovationsstöd i , men vi är inte mycket klokare nu än . Det finns en del internationella exempel som visar att det går att göra ordentliga utvärderingar av en hel del, men som jag var inne på kräver detta att man har större program som är värda att utvärdera. Det kan inte vara så att utvärderingen kostar mer än hela programmet, för då är det rätt meningslöst att utvärdera. Jag tror precis som att vi inte bara ska vara en aktör. Det måste vara färre aktörer och större program för att det ska vara möjligt. Sedan finns vissa program som vi aldrig kommer att kunna utvärdera ordentligt och veta om det var en samhällsekonomiskt motiverad investering eller inte. När någon har vissa Fou-program där vi vill satsa på forskning och utveckling, som de flesta stater vill göra, kan resultaten komma . Då är det klart att programmet har hunnit ändra sig ett antal gånger. Men inom en rad områden går det faktiskt att göra utvärderingar. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Shori Zand, : Jag tror att vi inom hälso- och sjukvården har bra koll på vad som händer på marknaden, i alla fall när det gäller relevanta tjänster. Vi har bra nätverk av läkemedelsrepresentanter. i har vi ett innovationsråd som jobbar med e- hälsa och den senaste tekniken. Vi är aktörer som är specialiserade på olika områden inom sjukvården, och vi har en väldigt bra dialog. och kommuner förs en bra dialog mellan uppdragsgivarna och uppdrags- tagarna om vilka system, vilken typ av läkemedel och vilka utrustningar som Vi har en helt annan utveckling inom själva produkten och tekniken än vad det legala systemet har. Det har kommit många bra utrustningar, produkter och läkemedel som skulle kunna förenkla vår vardag, men vi brottas med vad som är legalt i och vad som får användas eller inte. Jag tycker att vi har det ganska okej inom hälso- och sjukvården, men det skulle vara önskvärt om den privata marknaden och representanter från de stora bolagen och även entreprenörer kunde ha en dialog med regerings- representanter för att se att man har samma mål för patienter och Den biten är jag inte riktigt insatt i. Jag vet inte om ministern vet om det finns en sådan form redan. , The Startup Adventure: Jag tror att vi fokuserar på fel sak här. tror inte att det finns något egenvärde i att komma upp till ungefär hur många aktörer som jobbar med frågan. Ur ett entreprenörsperspektiv behöver entreprenörer inte känna till alla aktörer, utan de behöver känna till de aktörer som skapar värde för dem där Då spelar det egentligen inte någon roll hur många aktörer som finns Det är ungefär som när man går till butiken och ska köpa sylt. och ser alla syltsorter och tänker att det hade räckt med tre. är det folk som köper alla dessa sorter, och därmed finns ett värde i att de finns Man måste skapa en marknad så att aktörerna kan konkurrera med varandra och så att vi kan utvärdera deras arbete. Jag tror att det snarare är detta som det handlar om. (S): Herr ordförande! Det är intressanta synvinklar att ta del av här. Det känns som att det finns en stark medvetenhet och inställning hos panelen i olika delar om att är på rätt väg. Vi har fått höra att utvecklas starkt men att vi har en hård konkurrens i omvärlden och att vi därför behöver jobba extra hårt med dessa frågor. Samverkan har vi pratat om, och det handlar om mycket. nämnt, och vi har även haft infrastruktur uppe som en viktig del av det hela. Jag lade märke till en kommentar från , som nämnde attityder och STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN attitydförändringar kring misslyckanden och liknande. Skulle du vilja utveckla om detta är något som är värt att ha med i den fortsatta diskussionen? , The Startup Adventure: Absolut! Misslyckande har en mycket negativ laddning. När jag satt och intervjuade vd:n för inkubatorn The Icehouse på svarade han: Vårt uppdrag här är att få företagen att misslyckas så snabbt som möjligt. Jag var tvungen att ställa frågan igen, men han svarade samma sak. Han menade att man måste misslyckas om man ska vara innovativ och komma vidare i processen. Därmed finns det ingen negativ laddning över huvud taget i själva misslyckandet, utan det är snarare ett medel för att komma vidare. Det är en attitydförändring som behöver komma, men hur man gör detta får jag låta vara osagt. (M): Tack för intressanta föredragningar från panelen! Jag tänkte fokusera framåt när det gäller innovation, entreprenörskap och det lokala perspektivet. Ett område som är dåligt uppmärksammat men som egentligen är en fantastisk möjlighet är det som vi var inne på tidigare, nämligen offentlig upphandling, som faktiskt är inköp. Inköp är det bästa man kan få när de görs som bäst. Jag tänker på detta med attityd, för det finns ju ett mindset. Man kan ställa frågor, och som man frågar får man svar. Jag vet till exempel att skogsindustrin har frågat rymdforskningen efter ett filter som de behöver. De sa: Vi tror att ni har det. De fick till svar: Ja, det är möjligt att vi kan ta fram det, men om ni berättar för oss vad ni ska ha det till och vad ni behöver ska vi nog lösa det, men vi är inte säkra på att det är ett filter. Utifrån detta skulle jag vilja fråga och om inköp på nivå och detta med att ställa öppna frågor på ett helt annat sätt, alltså med ett annat mindset, om det man vill uppnå i stället för att säga exakt vad man behöver, för att öka entreprenörskapet och hitta möjligheter. Vi talar ofta om detta ämne, men då är det stora infrastrukturperspektiv och annat. Jag menar att möjligheterna finns i det lilla. , The Startup Adventure: Det är en jätteintressant frågeställning. Jag tänker direkt på fenomenet crowdfunding, som jag tror att har med i rapporten och utvärderingen. Det är ett bra verktyg för att bemöta. Man ställer en fråga till den stora massan och bjuder in alla att jobba med denna frågeställning. Många stora bolag jobbar så . Procter & Gamble kan på sin hemsida presentera sina senaste utmaningar vad gäller ett visst plastmaterial, och då kan forskarteam över hela världen kolla på dessa utmaningar. Man kopplar en budget till detta och säger att det team som kommer fram till den bästa lösningen får dessa pengar. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det finns två intressanta plattformar, Xprize och Herox, som bara jobbar Xprice sysslar mer med stora utmaningar. Jag kommer inte ihåg prispengarna för den som kom fram till bästa lösningen, men lösningen man kom fram till var en lösning som ingen över huvud taget hade tänkt på tidigare. Det finns alltså en otrolig kraft i dessa Jag tror starkt på någon form av plattform där man kommunicerar utmaningarna för offentlig sektor. Man ska inte fokusera så mycket på hur det ska gå till utan lägga fram problemet och se vad man får tillbaka. , : Vi skriver en hel del om inno- vationsupphandling i utredningen. Att upphandla funktioner i stället för fär- diga produkter är ett verktyg som vi behöver använda oss mer av. stor potential i att använda detta mer och att använda olika former av innovat- ionstävlingar med mera som ett sätt att uppmuntra innovation och ny teknik. En utmaning ligger i enskilda kommuner. När man aggregerar upp dem blir det stora summor. I vissa fall kan det vara svårt att i mindre kommuner ha kompetensen att klara detta. Det är inte helt oförståeligt att det ibland blir upp- handlingar som handlar om en produkt i stället för en funktion, för det krävs en kompetens för detta. Vi skriver om att kan ta ett större ansvar. kommer inte att kunna ta ansvar för och hjälpa till med tekniskt avancerade upphandlingar, utan här måste specialmyndigheterna gå in och hjälpa till, till Men kan man utnyttja att vi får mer funktions- eller innovationsupphand- ling finns det en stor potential i det. Närings- och innovationsminister (S): Det är en bra fråga. Det finns en outnyttjad potential. talar vi bara om innovationsstödets pengar eller de forskningspengar vi lägger på marginalen på olika områden. Här talar vi om som det offentliga handlar upp. Kan bara en liten del av detta vara innovationsfrämjande i någon mening har vi satt igång väldigt mycket kraft. Många har velat detta tidigare, men det är inte helt enkelt. och kommunpolitiker om de gillar upphandlingar. Finns det någon som gillar Det är illa omtyckt eftersom man tycker att ingen gör det på rätt sätt, även om det borde fungera bra i teorin. Det skifte vi gör med är viktig. Det är också en mental och kulturell förändring. Många kommuner och regioner har i 10–15 år fått lära sig att allt är förbjudet och inget går att göra. om alla som sköter upphandlingar att det visst är möjligt om man gör rätt Handlar man på funktion snarare än utförande kan man få en helt annan effekt av upphandlingen. Det är jätteviktigt. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN förtjänar lite beröm. Där har de jobbat med detta ganska länge på regional nivå. De gjorde en analys av vilken plastprodukt som användes mest i sjukvården. Det visade sig vara plastförkläden, som det användes jättemånga av . Då gjorde de en upphandling för att se om det kunde göras något nytt. Då gjordes de av biomaterial i stället, och det startades en svensk produktion av det. Dessutom blev förklädena bättre anpassade eftersom personalen ville ha dem på ett nytt sätt och man fick in det processen. Detta går alltså verkligen att göra, men det kräver en del jobb och mod att göra rätt på detta område. Tävlingar är också en underutnyttjad aspekt i . Många kommuner har ungefär samma behov. Tänk att man har tävling för att se vem som har bäst lösning på ett problem och 20 kommuner räcker upp handen och säger sig vara beredda att handla upp om det visar sig funka bra. jobbar nu med beställargrupper av kommuner som vill titta på medicinsk teknik för äldre i äldreomsorgen och annat. Då kan man skapa en marknad för de privata företagen att våga gå in och göra investeringar. Jag är lite allergisk mot att vi bara talar om riskkapital och finansiering och aldrig om första kund. möjlighet att få 20 kommuner som första kund tror jag att det är mycket lättare att få finansiering eftersom man har en leverans som kan innebära förändring. Jag tror att upphandlingsfrågan är en av de viktigaste frågorna för oss att jobba med framöver. (SD): Jag riktar min fråga till .