rfr · H40WRFR22 · 2017-01-01 00:00:00 — offentliga utfrågning om den finansiella stabiliteten Riksdagstryckeriet, , 2017 bjöd in till en offentlig utfrågning i om den finansiella stabiliteten med riksbankschef , generaldirektör , riksgäldsdirektör och finansmarknadsminister . I det följande redovisas en utskrift av de stenografiska uppteckningar som gjordes vid utfrågningen och de bilder somföredragshållarna visade under sina presentationer. Program för finansutskottets offentliga utfrågning om den finansiella stabiliteten Tid: kl. 9.00–11.15 Frågor och diskussion med finansutskottets ledamöter Stenografisk utskrift från den offentliga utfrågningen Ordföranden: välkomna till finansutskottets öppna utfrågning om den finansiella stabiliteten! Alltsedan finanskrisen inträffade för snart sedan har frågan om finansiell stabilitet stått högt upp på agendan både internationellt och här i . En lång rad åtgärder har vidtagits under detta knappa decennium för att komma till rätta med såväl mer akuta problem som insatser för att stärka finansiell stabilitet på och skapa ett mer robust finansiellt system. Flera åtgärder och nya insatser diskuteras här . Skälet till det stora intresset är förstås de mycket omfattande konsekvenser för jobb och välfärd som en finansiell kris medför. Ett annat skäl är att många av de åtgärder som kan vara aktuella kan potentiellt ha stora effekter för såväl företag som medborgare. I och i finansutskottet hanterar vi frågor om finansiell stabilitet vid många olika tillfällen och i många olika sammanhang. påbörjar med dagens utfrågning något av en nyordning genom att vi vid en enda utfrågning och ett enda tillfälle samlar alla de offentliga aktörer som är berörda av frågorna. ska denna övning ske något tidigare och bli en del av vår beredning av frågor som hänger ihop med finansiell stabilitet och makrotillsynen. Jag vill hälsa våra inbjudna gäster från myndigheter och regering välkomna hit. Det är riksbankschef , generaldirektör från Fi- nansinspektionen, riksgäldsdirektör och finansmarknadsminister . Jag börjar med att ge ordet till , som precis som övriga får för att tala om dessa frågor. , : Stort tack för att jag fick komma hit med möjlighet att tala om stabilitetsläget och behov av åtgärder! Eftersom jag har till mitt förfogande blir budskapet jag kommer att meddela naturligtvis ganska telegrafiskt. Först och främst har vi ett unikt läge . Globalt sett har vi i hela världen låga räntor, och det har vi haft . Historiskt sett är räntorna väldigt låga. Under hela den senaste tioårsperioden har detta lett till att villapriserna har fördubblats, bostadsrättspriserna har trefaldigats och tillgångspriser i största allmänhet stiger när realräntorna är negativa. I den svenska ekonomin lever vi med ett tillstånd där utbudet på bostäder inte alls matchar efterfrågan. har vi av en rad olika skäl valt att till exempel tillåta att man genom ränteavdragen i viss mån subventionerar att människor tar lån. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Detta har lett till en stigande skuldsättning hos hushållen, och denna allt stigande skuldsättning är ett hot mot både den finansiella och den makroekonomiska stabiliteten. Det är den på grund av att vi har ett stort och sårbart banksystem som i mycket hög utsträckning är beroende av vad som sker i omvärlden. Grundfrågan är ungefär som bilden jag nu visar illustrerar. detta på många olika sätt, och detta är bara ett exempel. rita upp i stort sett samma graf för ganska många länder. Här visas hur bnp har utvecklats i svensk ekonomi. Vi har två stora hack i kurvan, där den ena är vår egen 90-talskris och den andra är den globala finanskrisen –2010. fall är detta vad man kan kalla en kreditcykel som gick fel eller till och med Att hantera dessa frågor är väldigt kostbart för samhällsekonomin. undvika katastrofer är det därför viktigt att man har god motståndskraft. mån en katastrof olyckligtvis inträffar behöver man också ha korrekta verktyg för att plocka ihop bitarna av det hela snabbt igen. Nästa bild är ett sätt att illustrera detta. Jag har inte tidigare gjort det med hjälp av just dessa grafer. Här ser vi skuldsättningen inom den privata icke- finansiella sektorn relaterat till bnp. Det handlar kort och gott om hur mycket folk och företag har lånat. Man ser i grafen att , och ligger i topp. De särskiljer sig rejält från ett stort antal andra länder. Dessa tre länder har – eller har haft – av olika skäl också en rad olika bekym- mer och problem på de inhemska bostadsmarknaderna. För del talar vi om en siffra som är av brutto- nationalprodukten, vilket är en hög siffra. Det betyder att vi även i detta avse- ende är sårbara. Nästa bild är en välkänd graf som visar hushållens stigande upplåning i förhållande till disponibel inkomst. Man ser här att vi i ligger på av disponibel inkomst. Om man lägger till de lån som finns i bo- stadsrättsföreningar får man den röda kurvan, vilket innebär . länge skulderna ökar snabbare än den disponibla inkomsten fortsätter denna graf uppåt på ett eller annat sätt. Så kan det inte fortsätta hur länge som helst, för då faller detta för eller senare isär och konsekvenserna av det blir inte sär- Det innebär att vi behöver se till att detta inte inträffar. motståndskraften i systemet och minska riskerna. För att åstadkomma detta behövs högst sannolikt en kombination av olika åtgärder inom bostadspoliti- ken i vid mening, inom skattepolitiken och inom makrotillsynen. har alldeles börjat tala om att skärpa amorte- ringskravet för hushåll, och särskilt för hushåll med hög skuld i förhållande till Vi får se hur den tekniska utformningen blir när vi får detta på remiss. Allmänt sett är min uppfattning dock att detta bör ge- Det hade till och med varit en fördel om det hade gjorts tidigare, men det säger jag med facit i hand. tror jag knappast att denna enda åtgärd räcker för att hantera de bekymmer vi har på bostadsmarknaden. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Nästa bild är ytterligare ett sätt att illustrera detta och sårbarheten i det svenska banksystemet. Man kan konstatera att banksystemet är stort, koncentrerat och sammanlänkat. Svenska banker är ungefär fyra gånger bnp och de är också i hög grad inbördes beroende av varandra. Man kan släppa detaljerna i diagrammet och bara fokusera på den röda delen i figuren. Den visar finanssektorns utlåning till bostadsmarknaden och kommersiella fastigheter i . Detta innebär att vi har enfinanssektor som är helt och fullständigt beroende av att fastighetsmarknaden, både den kommersiella marknaden och bostadsmarknaden, fungerar. Om den inte gör det får vi nästan säkert ett bekymmer också i den svenska finansiella sektorn. I andra sammanhang har jag sagt att under en ganska lång tidsperiod har vi gjort om svenska affärsbanker till bolånebanker. Det innebär att vi har att leva med denna bild. Det betyder också att bankerna har stora löptidsobalanser; utlåningen är väldigt mycket längre än upplåningen. har man en omfattande utlandsfinansiering när det gäller att hantera den utlåning man har. Det innebär att vi självfallet har ögonen på oss från utländskt håll. Där vill man naturligtvis också att vårt system ska hålla ihop. För att det ska göra det behöver bankerna ha tillräckligt mycket kapital. Staplarna i nästa bild visar bruttosoliditet, vilket är ett mått på hur mycket eget kapital bankerna har, det vill säga hur mycket förluster de i själva verket tål när det går dåligt. Svenska banker ligger i ett europeiskt perspektiv i den nedre delen. Det innebär att det är angeläget att bankerna också verkligen har tillräckligt mycket kapital. På har vi räknat på detta. Vår slutsats är att bruttosoliditeten bör ligga på . Men om man ser över borde den egentligen vara mycket högre än så. Ytterligare en fråga som diskuteras är vilken likviditet bankerna har och vilka risker svenska storbanker tar när det gäller likviditet, inte minst i utländska valutor. Vår uppfattning när vi mäter och tittar på detta är att svenska banker har för lite likvida medel i vissa av de utländska valutor som är väsentliga för deras verksamhet. har de inte mer likviditet än att de klarar ett utflöde på . Detta är naturligtvis en stor och viktig fråga. Diagrammet jag nu visar illustrerar inte just detta utan hur stor valutareserven blir om regeringens förslag om att halvera valutareserv genomförs. är den av den svenska kortupplåningen i utländsk valuta. Den blir sedan , vilket är väldigt lågt. I en sådan värld betyder det här att vi på den allmänna sidan har väldigt lite pengar i förväg om det går dåligt. Det är, menar jag, ett bekymmer i sig. Min uppfattning är att valutareserven behöver vara av den storlek den är , för det är viktigt att snabbt ha medel till hands om det skulle gå illa. Det är svårt att låna när det är som sämst. Vi får se vad slutversionen av lagförslaget kan tänkas bli, så jag kommenterar bara det som finns . Såvitt jag kan bedöma är det konstruerat på ett sådant sätt att det bryter mot , tafsar på självständighet STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN och försvårar möjligheten att hantera finansiell stabilitet. två valutareserver – en hos och en hos – vilket betyder att vi de facto har två centralbanker i , och det är enligt mig en Summa summarum är det inte ett särskilt väl genomtänkt förslag. , : Ordförande! Tack för att jag fick komma Det är viktigt för oss på att få ge uttryck för vår syn på finansiell stabilitet. Låt mig börja med att snabbt säga något om vad har att Vi har tre huvudsakliga uppdrag. Det handlar dels om att värna den fi- nansiella stabiliteten, dels den makroekonomiska stabiliteten, dels konsument- Det här är tre separata områden, men de har bäring på varandra. När vi införde ett bolånetak i konsumentskyddssyfte gynnade det även sta- biliteten i den finansiella sektorn. När vi införde ett amorteringskrav för att motverka makroekonomiska obalanser främjade det också finansiell stabilitet och konsumentskydd och så vidare. Avgörande för vad vi gör är att banksystemen och det finansiella systemet ska fungera även när det blir mer stressat. Vi är ofta fokuserade på vad som händer när det går riktigt illa, men det är viktigt att det finansiella systemet fungerar när det går ganska illa. Banksystemet är extremt procykliskt, det vill säga när det går bra, som det gör , lånar bankerna ut så att det bara sjunger om det, och när det går sämre drar de åt kreditkranarna. Man är helt enkelt för En klok reglering kan motverka detta. Vi har ett unikt läge i svensk ekonomi. reporäntan ligger på −0,och tioårsräntan ligger på . mig veterligen ett läge som inget annat utvecklat land med självständig pen- ningpolitik har upplevt: brinnande högkonjunktur och extremt låga Det är som det är, och det är svårt att göra något åt situationen snabbt. Det innebär dock att vi måste bygga motståndskraft. Detta innebär också, vil- ket vår stabilitetsrapport präglas av, att risker byggs upp i det finansiella sy- Tillgångspriserna, det vill säga priserna för bostäder, aktier och så vidare, Det blir en jakt på avkastning. Såväl privatpersoner som företag och pensionsbolag kommer att jaga avkastning när de ser att obligationer och ban- kinlåning inte ger något. Det här är en utmaning för de svenska pensionsbola- gen, som har gett löften om att ge en viss avkastning till de framtida pension- ärerna, när avkastningen för många av deras placeringar är nära noll. Det är nu när läget är lugnt, allting pekar uppåt och spiralen går rakt upp som åtgärder ska vidtas för att bygga motståndskraft och motverka framtida Hushållen har en mycket stark skuldexponering och en stark ränte- Grafen jag nu visar illustrerar skuldkvoten för hushållen. nar den som tidigare visade. Den är uppe på . Bilden visar genom räntekvoten också vad det kostar att bära denna skuld. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN något paradoxala är att vi nu har rekordhöga skulder och att det är rekordbilligt att bära skulden. Jag har ritat in en liten linje för att markera att om vi kommer upp på amerikanska boräntenivåer – vi talar inte om några 90-talskriser – som är ungefär dubbelt så höga som de svenska, skulle räntekvoten för hushållen vara på nivåer som vi såg i samband med krisen och 2008 och . Hushållen har alltså en mycket hög räntekänslighet om något skulle gå fel. Vi bygger ökad skuldsättning, och skulderna i relation till inkomsten ökar. Nästa bild visar hur stor andel av hushållen som lånar av sin disponibla inkomst, vilket motsvarar ungefär hur många som lånar av bruttoinkomsten. Här ser ni att andelen har stigit. Detta visar den totala populationen. Om man tittar på nya hushåll ser man att utvecklingen har gått något snabbare. Vi har vidtagit åtgärder för att försöka bromsa detta. införde vi bolånetaket, som begränsade upplåningen till av värdet på huset. Vi har skärpt kapitalkravet för bolån. De så kallade riskvikterna ligger på . införde vi ett amorteringskrav. Vi har även föreslagit en så kallad skuldkvotsbroms, som är ett skärpt amorteringskrav. Så här långt har amorteringskravet, enligt vår bedömning, haft en viss dämpande effekt. Skulderna har minskat, om allt annat är lika. Det vill säga de stiger, men de stiger inte så mycket som de skulle ha gjort om vi inte hade gjort detta. Hushållen tenderar att välja något billigare bostad än vad de annars hade gjort om det här inte hade funnits. Och det faktum att de betalar av på sin skuld innebär att hushållen på ett antal års sikt får en lägre skuld. Deras motståndskraft blir då högre. Låt mig säga något om det skärpta amorteringskravet, skuldkvotsbromsen. Det avser nya bolånetagare. Det finns anledning att repetera detta. Om jag ligger på en skuldsättning över 4,5 gånger bruttoinkomsten påverkas jag inte, utan det är bara om jag tar nya lån. Det gäller som sagt 4,5 gånger bruttoinkomsten, och det blir ytterligare 1 procents amortering. Detta presenterade vi . Tanken är att det ska gå ut på remiss strax och att vi förhoppningsvis kan skicka ett förslag till regeringen . Grafen jag nu visar är måhända krånglig, men det är en av mina favoritgrafer. Varje plupp är ett hushåll i vår bolåneundersökning, som närmast kan beskrivas som en opinionsundersökning om hur nya bolånetagare ligger vad gäller lån i förhållande till värdet på fastigheten, x-axeln, och hur de lånar i förhållande till sin inkomst, i det här fallet bruttoinkomst, y-axeln. Bolånetaket syns tydligt; det finns en begränsning vid . Jag har ritat in vad som gäller för amortering : för lån är det , mellan är det . Vad vi inte vill är att plupparna drar sig upp till det högra vänstra hörnet, vilket är precis vad som har skett . Vi sökte därför efter något som kan begränsa den resan, som annars skulle innebära fler utsatta hushåll. Vi föreslog ett skärpt amorteringskrav. Som synes innebär det 1 procents STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN ökad amortering för alla som ligger över 4,5 gånger bruttoinkomsten. bolåneundersökning påverkar det av nya lånta- Det gäller alltså nya låntagare, vilket är en ganska begränsad del av be- Men om detta skulle fortsätta åt fel håll kommer allt fler hushåll att påverkas av detta. Vår bedömning är att detta kommer att dämpa huspriserna med ungefär 1,5 procent i riket och om allt annat är lika kommer det att dämpa skuldutveck- får jag frågan om detta inte är väldigt dåligt för nya hushåll, det vill säga unga hushåll som kommer in på bostadsmarknaden. Jag tycker att det viktiga svar som vi måste hålla fast vid är att den utveckling vi har haft under är den absolut sämst tänkbara för unga hushåll som vill flytta in till storstäderna med skenande fastighetspriser och med ökande skuld- Det finns inget som är värre för unga hushåll än detta. tänkt att bromsa det här. Låt mig också säga något om bankernas kapital. Bankerna är starkt mark- De finansierar sig i stor utsträckning mot kapitalmarknaden. har ett stort banksystem, och det är kraftigt sammanlänkat. Det innebär att vi på tycker att kapitalkraven ska vara höga, det ska finnas en stor andel buffertar och allt ska vara riskbaserat. På bilden jag nu visar ser man att vi i har lagt på ett antal krav på grund av egenheterna i det svenska banksystemet, som gör att våra kapitalkrav är högre och riskbaserat väsentligt högre än i resten av . vidtagit ett antal åtgärder. Vi har höjt systemriskbufferten till . en kontracyklisk buffert på . Vi har riskvikter på bolån på . Vi har helt enkelt vidtagit ett antal olika åtgärder för att öka motståndskraften. Buffertar är något som ganska flexibelt kan användas i en nedgångsfas då bankerna får kreditförluster. Vi menar att denna flexibilitet att hantera en kris Vi har även ställt krav på bankernas likviditet. Bankerna ligger samlat på strax . Vi har ställt särskilda krav i euro och dollar. Vår uppfattning är att vid en kris är det världsvalutorna man Om man behöver danska kronor kan man ta sina dollar och växla dem till danska kronor. Detta är bättre än att bestämma sig för att ha danska kronor, för det är inte säkert att man kan konvertera dem i en kris. Därför ställer vi särskilda krav på euro och dollar. Låt mig göra en sammanfattning. Vi har ett unikt läge i svensk ekonomi med högkonjunktur och extremt låga räntor. Detta ställer krav på att bygga har lagt fram ett förslag om ett skärpt amorteringskrav, en skuldkvotsbroms. Jag tror att det är viktigt att vi genomför Vi menar att vi har tillfredsställande kapital och likviditet i bankerna, men det kräver en ständig översyn – precis så som vi har agerat de senaste Vi kommer att fortsätta att agera i samma riktning; det är viktigt att ha STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Låt mig avsluta med en bild som visar de åtgärder vi har gjort . Jag ska inte gå igenom varje åtgärd men vill ändå visa att det har funnits anledning att bygga motståndskrav, att vi har gjort så och att vi kommer att fortsätta att arbeta i den riktningen. , : Det är väldigt trevligt att vara här. Jag tycker att denna form, som vi nu prövar , med utvärdering, hearing och möjlighet till diskussion ur en rad olika synvinklar är väldigt viktig. Låt mig börja med att gå tillbaka till det somStefan Ingves visade, nämligen att det finns en stor skuldsättning i det svenska samhället. Finanskriser är inget annat än en skuldkris. Så enkelt är det. Därför är skulder och deras utveckling extremt viktigt. Finanskriser är mycket kostsamma, och finansiell stabilitet är helt avgörande för samhällsekonomin. Riksgäldens roll i detta är att hantera kriser eller krisande institut så effektivt som möjligt. infördes en ny ordning som i det närmaste kan beskrivas som ett paradigmskifte för hur finanskriser ska hanteras. Alla förluster som en bank drar på sig ska bäras av bankens aktieägare och, vilket är det nya, dess långivare. Det kommer i praktiken att vara förbjudet för staten att tillskjuta medel för att staga upp banksystemet. Riksgäldens ansvar är att se till att denna princip kan upprätthållas och fullföljas. Det gör vi genom att planera, upprätthålla beredskap för framtida kriser och rikta krav på banker i form av tillgängliga resurser för att kunna hantera en bank i kris. Vid behov har vi även möjlighet att ställa krav på hur en bank ska vara organiserad. Detta nya ramverk förändrar spelplanen i grunden och därmed hur man kan se på det samlade ramverket för finansiell stabilitet. Jag tänkte ta tillfället i akt och ge min syn på beståndsdelarna i ramverket. Sedan kommer jag kort att beröra stabilitetsläget och risker. I första hand vill vi naturligtvis undvika risker. Det är vad jobbet för alla våra tre myndigheter här har som syfte. Det åstadkoms via tillsyn och via kapitalkrav som skapar motståndskraft mot kriser. Men kriser går inte att helt och hållet förebygga. Därför måste vi säkerställa att det finns en väl fungerande krishanteringsordning, som inte minst bygger på att vi inte ska använda offentliga medel. Det har vi fått nu genom det nya så kallade resolutionsramverket. För att detta ska funka krävs anpassningar från såväl myndigheternas som bankernas sida. Vi på myndigheterna måste ställa krav på bankerna att de kan hanteras i kris, något som vi på fackspråk kallar att de är resolutionsbara. Resolutionsbarhet kräver att bankerna har tillräckliga resurser i form av kapital som kan användas för förlusttäckning och tillräckligt med nedskrivbara skulder som kan användas för återkapitalisering av en bank om den har gått omkull. Återkapitaliseringen sker genom konvertering av skulder till eget kapital. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Dessa krav säkerställer att bankernas risktagande bärs av aktieägarna och lån- Detta stärker motståndskraften och incitamenten, och särskilt incita- menten hos långivarna, att sätta tummen i ögat på bankirerna och kolla vad de håller på med. Detta är väldigt viktigt. Ansvaret ska som regel vara hundraprocentigt. Staten ska inte skjuta till Men det kan finnas extraordinära omständigheter då staten behöver bi- dra, till exempel när ett företag är satt i resolution, genom att ställa garantier eller tillskjuta kapital. För att också detta ska vara finansierat av banksystemet finns en resolutionsavgift som bygger upp en resolutionsreserv. ytterligare en försvarslinje, som bekostas av bankerna. flera olika försvarslinjer för att skydda skattebetalarna. Resolution låter väldigt skrämmande. Det betyder att staten tar kontroll över ett krisande institut och rekonstruerar det. Det är ett långtgående och ett sista ingripande, men det är viktigt att komma ihåg att en resolution defini- tionsmässigt alltid är bättre än konkurs och likvidation. Var befinner sig Riksgälden i dessa frågor? Först och främst innebär det nya systemet välkomna förändringar. Resolution löser ett gammalt dilemma som har funnits. Staten var tvungen att välja mellan att antingen låta en bank gå i konkurs, med stora samhällsekonomiska kostnader som följd, el- ler rädda banken med skattemedel, vilket kan leda till stor belastning för de offentliga finanserna och skeva incitament för bankernas ledning. Vi har en lag och ett ramverk på plats. tionen har ställt krav. Vissa av dem gäller redan medan andra kommer att fasas Riksgäldens planer och förberedelser har kommit långt ur ett internationellt perspektiv, men mycket återstår. Banker och placerare börjar bli införstådda med det nya ramverket och ställa sina förväntningar rätt. Men man ska också vara ödmjuk och säga att det inte kommer att bli enkelt att få detta att fungera. Det finns ett alldeles färskt exempel från på att ramverket sattes den spanska banken Popular i resolution, och man gjorde det enligt skolboken och enligt det nya Aktieägare och långivare skrevs ned, och spanska skattebetalare betalade inte en enda euro för det hela. är en avSpaniens största banker och har en balansomslutning på , vilket är 15 procent av spansk bnp. Det är alltså en ganska stor bank som man ändå hante- rar på detta sätt. Jag vill säga några ord om debatten om resolutionsavgift och placeringen av bankernas huvudkontor. Huvudlinjen är att staten inte ska stå för kostna- derna för en bankkris. Men det finns som sagt behov av en resolutionsavgift för att bygga en resolutionsreserv. Och i är det nu på förslag att man ska bygga en reserv somska uppgå till . det sista, ytterligare verktyget för att kunna hantera en kris i bank. Jag vill betona en sak. Det låter som att resolutionsavgiften stoppar när man har nått nivån . I och med att avgiftsunderlaget växer och garanterade STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN insättningar växer kommer avgiften att behöva tas ut för att hålla nivån . Det råder en viss förvirring där. Vad gäller debatten om huvudkontor är det viktigt med ett par klargöranden. Syftet med den nya ordningen är att staten ska kunna hantera kriser utan att skattemedel eller andra offentliga resurser används. Vid resolution utlöses inte heller insättningsgarantin. Staten tar ju över och driver banken vidare. Då behöver insättningsgarantin inte triggas.