eunbil · H40N470CFD · 2017-01-01 00:00:00 — Sekretariatet för EU och Internationella frågor Rådets möte (Näringsministrarna) 2.A-punkter – Icke lagstiftningsärenden 4.Förslag till och rådets förordning om samarbete mellan de nationella myndigheter som ansvarar för genomdrivande av konsumentskyddslagstiftningen (första läsningen) Ansvarigt statsråd: . Förslaget till ny konsumentskyddsförordning lades fram . Avsikten är att rådet ska besluta om en allmän inriktning på konkurrenskraftsrådet . Syftet med förordningsförslaget är att effektivisera och stärka den gränsöverskridande tillsynen inom EU på konsumentområdet bl.a. genom nya utrednings- och tillsynsbefogenheter. Bakgrunden är att den snabba tekniska utvecklingen har gjort det lättare för företag att begå överträdelser och undvika tillsynsåtgärder. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar att förslaget skapar bättre förutsättningar för ett effektivt samarbete mellan tillsynsmyndigheterna. Regeringen bedömer att förslaget i dess nuvarande lydelse kan stödjas. Se vidare i rådspromemoria Förslag till och rådets förordning om godkännande av och marknadstillsyn över motorfordon och släpfordon till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon Kommissionens förslag som presenterades innebär att det nuvarande ramdirektivet för godkännande av motorfordon 2007/46/EG ersätts av en ny ramförordning. Ett syfte med förslaget är att revidera regelverket för typgodkännande av motorfordon (bilar) utifrån de förändringar som beslutades om i regelverken för typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon respektive traktorer 2013. Vidare ingår förslag för att öka robustheten i typgodkännande-systemet samt komma tillrätta med tillkortakommanden i nuvarande regelverk som kommissionen anser påvisades i samband med avslöjanden om brister med emissionsutsläpp i europeisk fordonsindustri. Det här förslaget ändrar inga tekniska krav för bilar och inte heller några utsläppskrav. Däremot så introducerar förslaget obligatorisk marknadskontroll samt kontroll av produktionsöverenstämmelse som åläggs myndigheter i medlemsstaterna. Förslaget till förordning har tidigare funnits med som övrig punkt vid inför konkurrenskraftsrådet och som en övrig punkt vid inför TTE transportrådet . En överläggning om den svenska ståndpunkten har hållits med trafikutskott med stöd för regeringens linje. Ordförandeskapet har ännu inte skickat ut någon lägesrapport. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen väntas kunna inhämta och notera informationen. Regeringen har under förhandlingen varit övergripande positiv till att en revidering görs av typgodkännandereglerna för motorfordon samt att bestämmelser om marknadskontroll införs. Regeringen har ansett att kommissionen på ett tydligare sätt bör motivera behovet av kommissionens föreslagna mandat att utföra marknadskontroll samt förklara dess syfte och omfattning. Rollfördelningen mellan KOM och medlemsstaterna bör vara tydlig. Regeringen verkar för ett robust, säkert och kostnadseffektivt system där typgodkännandereglerna ska vara säkra och inte bidra till onödiga administrativa bördor. Konkurrenskraftsavstämning: immateriella investeringar Avstämning av konkurrenskraftsläget, s.k. ”Competitiveness Check-ups”, är en återkommande dagordningspunkt på konkurrenskraftsrådet. Punkten har införts i syfte att identifiera och ta vara på möjligheter att påverka i konkurrenskrafts- och tillväxtaspekter inom andra politikområden. Dagordningspunkten omfattar en presentation från kommissionen om konkurrenskraftsläget för unionen kring ett specifikt tema samt en andra del med erfarenhetsutbyte i frågan om konkurrenskraft i stort. Temat är immateriella tillgångar. I begreppet immateriella tillgångar innefattas sådant som färdigheter, know-how, ledning och styrning, mjukvara och databaser, formgivning, varumärken och andra immaterialrätter samt goodwill. Kommissionens resultattavla för konkurrenskraft visar att investeringarna överlag har minskat i , men att investeringar i just immateriella tillgångar har fortsatt att öka även under krisen. De totala immateriella tillgångarna är dock jämförelsevis låga i EU, särskilt jämfört med . Detta är sannolikt en del av förklaringen till varför EU inte uppnår samma produktivitetsökningar som . Immateriella tillgångar är viktiga för hela det svenska näringslivet, inte minst för den traditionella industrin som integrerar allt mer tjänster och digitala lösningar i sina produkter och sin produktion. Immateriella tillgångar möjliggör innovation och effektiviseringar. Det blir allt viktigare att företagen behandlar immateriella tillgångar lika strategiskt som de behandlar fysiska investeringar. För många nystartade företag bottnar allt deras värdeskapande i immateriella tillgångar. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att frågan immateriella tillgångar är central för produktivitet och konkurrenskraft i hela näringslivet och att det är viktigt att arbeta med frågan både på europeisk och på nationell nivå. I är , inklusive det nya för immateriella tillgångar, viktiga pusselbitar liksom olika former av investeringsstöd till företag. På europeisk nivå ser regeringen att förslagen som kommissionen lägger fram i meddelandet om uppstartsföretag och expanderande företag, respektive initiativet ”En kompetensagenda för ” är relevanta i sammanhanget. Årlig tillväxtöversikt: Tematisk diskussion inom området för offentlig upphandling Vid , , avses det hållas en tematisk diskussion avseende offentlig upphandling. Diskussionen kommer ta avstamp i kommissionens årliga tillväxtöversikt (den s.k. ”Annual Growth Survey”) som presenterades . I tillväxtöversikten redovisar kommissionen sina förslag till prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken . De tre huvudsakliga förslagen till prioriteringar är att öka investeringar, fullfölja strukturreformer, samt säkerställa en ansvarsfull finanspolitik. I rapporten påtalar kommissionen att EU:s medlemsstater måste ta nödvändiga steg för att implementera sådana nödvändiga reformer som syftar till att få bort de hinder till investeringar som identifierats av kommissionen tidigare. Kommissionen konstaterat att det ser väldigt olika ut bland medlemsländerna hur långt man har kommit i detta arbete. Exempel på områden som kommissionen lyfter fram är offentlig upphandling och effektivitet och transparens i den offentliga sektorn. I rapporten understryker kommissionen betydelsen av offentlig upphandling för att stärka den inre marknaden och för att driva strukturell utveckling. Ett modernt upphandlingssystem kräver att de som upphandlar förstår vilka ekonomiska implikationer deras arbete får. I rapporten framhåller kommissionen även att medlemsstaterna behöver säkerställa att den offentliga sektorn är för att t.ex. kunna hantera leverantörers klagomål, tillsyn över upphandlade kontrakt. Det måste även finnas möjlighet att klaga vid oegentligheter i samband med upphandling. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar tillväxtöversikten och kan på ett övergripande plan ställa sig bakom de prioriteringar som kommissionen föreslår. Ökade investeringar, genomförandet av strukturreformer och en ansvarsfull finanspolitik är av avgörande betydelse för att befästa återhämtningen i ekonomier. Regeringen välkomnar även de slutsatser som kommissionen presenterar i rapporten och då särskilt avseende vikten av utveckling bland EU:s medlemsstater för att säkerställa effektivitet och transparens i den offentliga sektorn. Regeringen delar kommissionens slutsats om att det krävs en god inköpskompetens hos de som upphandlar för att säkerställa effektiva inköp. I Nationella upphandlingsstrategin påtalar regeringen just detta och uppmanar de upphandlande myndigheterna att ge dess medarbetare rätt förutsättningar för att nå inköpsstrategiska mål. Tilltron till hur de offentliga inköpen genomförs skadas allvarligt om det finns misstankar om korruption. I Nationella upphandlingsstrategin framhålls vikten av de offentliga aktörerna tar fram riktlinjer för att motverka oegentligheter i dess verksamhet. framhålls att, genom öppenhet och kommunikation kan missförstånd och onödiga rättsprocesser undvikas. Rätten till överprövning är viktig för rättssäkerheten. Även transparens och tillgång till information är avgörande för att skapa förtroendeför den offentliga verksamheten och här har kommit långt, inte minst beroende på den s.k. offentlighetsprincipen. I har vi valt att, för den offentliga upphandlingen, fördela tillsyn och stöd i två separata myndigheter. lämnar stöd och vägledning och utövar tillsyn av de upphandlingar som utförs av upphandlande myndigheter i . Det finns således goda förutsättningar för leverantörer att få stöd i att delta i offentliga upphandlingar som det finns förutsättningar att framföra klagomål. 8.Meddelande från kommissionen om nästa ledare: för uppstartsföretag och expanderande företag presenterade kommissionen sin Inre marknadsstrategi ”En fördjupad och rättvisare inre marknad – ökade möjligheter för enskilda och företag. I den pekas startups och expanderande företag ut som ett viktigt område. Kommissionen har identifierat en rad utmaningar och utifrån dessa tagit fram en samlad strategi för att riva hinder och underlätta för startups och expanderande företag. Kommissionen motiverar det ökade intresset för startups med att dessa företag generellt sett genererar fler nya arbetstillfällen än andra företag samt att de har stark förmåga att bidra med innovation och lösningar på samhällsutmaningar i större utsträckning än traditionella företag. Flera av medlemsländerna har identifierat potentialen hos startup-sektorn och redan genomfört initiativ för att underlätta och bana väg för dessa företag. Trots det anger kommissionen att startup-sektorn i fortfarande upplever många problem som hindrar företagen från att växa och expandera inom EU. Jämförelser görs med där, om expansionen av startup-företagen vore densamma, skulle motsvara tillkomsten av cirka en miljon nya jobb och till EU:s BNP . Kommissionen anser att den inre marknaden är alltför fragmenterad och att framförallt följande utmaningar påverkar startups och expanderande företag negativt: Många rättsliga och administrativa hinder, särskilt i gränsöverskridande situationer. Få möjligheter att hitta och ingå samarbeten/göra affärer med potentiella finansiärer, kunder och lokala myndigheter. Bristande tillgång till finansiering. Kommissionens förslag sammanfattas i sin helhet i Faktapromemoria /17:FPM47 Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar att kommissionen prioriterar arbetet med att undanröja hinder och underlätta för startups och expanderande företag inom EU. Kommissionen anger i meddelandet en rad förslag inom olika områden. Nedan följer regeringens ståndpunkter på respektive område: Regeringen anser att det är av stor vikt att minska rättsliga och administrativa hinder samt genom exempelvis rådgivning och digitaliserade tjänster underlätta hanterandet av de regelverk som även framöver kommer skilja sig åt mellan medlemsstaterna. Vid eventuella förslag om harmonisering av till exempel skatte- och arbetsmarknadslagstiftning bör dock starkt beaktande tas till nationell kompetens Att skapa nya möjligheter När det gäller att skapa möjligheter för startups och expanderande företag anser regeringen att inriktningen på EU:s insatser bör utgå ifrån att stötta till exempel de gräsrotsinitiativ som finns och växer inom startup-världen snarare än att skapa nya separata strukturer på EU-nivå som riskerar att skapa ökad byråkrati. Regeringen delar bilden att rättsliga frågor kan vara ett stort hinder för banbrytande innovation och att det därmed är viktigt att förutsättningarna finns för att testa system som till exempel ”sand boxes”. Det är dock viktigt att sådana system inte äventyrar det immaterialrättsliga skyddet. Det är vidare viktigt att startups och expanderande företag ges förutsättningar att på bästa sätt tillvarata sina immateriella tillgångar för att i ett tidigt skede förbättra sin konkurrenskraft. Därför välkomnar regeringen förslagen som rör ökat stöd avseende immateriella tillgångar. Regeringen ställer sig positiv till de åtgärder som kommissionen föreslår för att stärka tillgången på finansiering. Regeringen framhåller i sammanhanget vikten av att stärka samverkan mellan det etablerade näringslivet, offentlig sektor och startup-sektorn för att få till effektiv kundfinansiering och bygga en europeisk stark exitmarknad med fler börsintroduktioner och där en ökad andel av försäljningen av högteknologiska företag sker inom EU. (a) En europeisk försvarshandlingsplan - Information från kommissionen Under dagordningspunkten väntas Kommissionen lämna uppdaterad information den europeiska handlingsplanen för försvar (European Defence Action Plan, eller EDAP). (b) Slutförande av genomförande och införandet av det enhetliga patentet och den enhetliga patentdomstolen - Information från ordförandeskapet - och presenterar gemensam not Dagordningspunkt på initiativ av ordförandeskapet och kommissionen under vilken och i egenskap av ordförande i genomförandekommittéerna presenterar en gemensam not. Av noten framgår att: - reformen är viktig för innovation, konkurrenskraft och tillväxt, - europeisk industri förväntar sig ett snabbt ikraftträdande, - ett tillräckligt antal ratificeringar kan uppnås för ett ikraftträdande , - domstolsavtalet måste tillämpas provisoriskt, - provisorisk tillämpning inleds på grundval av ett protokoll, men - antalet protokollanslutningar ännu är otillräckligt. Därför innehåller dokumentet en uppmaning från och till medlemsstater att ansluta sig till protokollet så snabbt som möjligt. Vid konkurrenskraftsrådet åtog sig att ratificera domstolsavtalet så snabbt som möjligt. Beskedet välkomnades från alla håll och gav genomförandeprocessen ny energi. Sannolikt kommer vi att få se både en brittisk ratificering och ett tyskt parlamentariskt godkännande. Därför har kommittéordförande publicerat en ny tidsplan, där domstolsavtalet tillämpas provisoriskt och där systemet träder i kraft . Provisorisk tillämpning under ca behövs för att domstolen ska stå redo som systemet träder i kraft; domare måste utnämnas och utbildas, budgeten antas, IT-systemen kopplas ihop osv. För provisorisk tillämpning krävs att 13 medlemsstater inklusive , och minst passerat parlamentariskt godkännande att ratificera domstolsavtalet och att dessa även anslutit sig till protokollet. fattas några protokollanslutningar, vilka normalt kan ske genom ett undertecknande eller en enkel deklaration. För att kunna hålla tidsplanen med ett ikraftträdande väcker och frågan på ministernivå. (c)Tjänstepaketet - Information från kommissionen Ansvariga statsråd: och Europeiska kommissionen antog Strategin för den inre marknaden (fakta-PM 2015/16:FPM17) med ett antal åtgärder för att förbättra den inre marknaden för företag och individer. Tjänsteområdet framhölls särskilt som ett område där många framsteg gjorts men där det återstår alltför många omotiverade hinder. I strategin aviserades att ett antal åtgärder skulle vidtas för att få tjänstemarknaden att fungera bättre. Kommissionens bedömning är att ett undanröjande av kvarvarande hinder som omfattas av tjänstedirektivet skulle kunna generera till EU:s BNP. De aviserade åtgärderna har realiserats genom tjänstepaketet. Paketet består av tre delar med förslag om ett förbättrat anmälningsförfarande för tjänsteregler, om ett elektroniskt tjänstekort samt initiativ för att minska problem kopplade till reglerade yrken. Förslaget om ett anmälningsförfarande för tjänsteregler syftar till att få den befintliga anmälningsplikten enligt tjänstedirektivet att fungera bättre. Enligt tjänstedirektivet ska nationella regler som inskränker etableringsfriheten eller friheten att tillhandahålla tjänster inom EU uppfylla krav om att vara icke-diskriminerande när det gäller nationalitet och bosättningsort samt vara proportionella och motiverade av tvingande hänsyn till allmänintresset. Förslaget motiveras med att nu gällande anmälningsprocedur inte fungerar tillfredsställande. Det elektroniska tjänstekortet ska göra det enklare för tjänsteutövare att tillhandahålla tjänster på tillfällig basis över gränserna och att etablera filialer i andra medlemsstater. En tjänsteleverantör ska enligt förslaget endast behöva kontakta en myndighet i sitt hemland på sitt eget språk för att t.ex. ta reda på vilka regler som gäller i ett annat land eller att ansöka om tillstånd. Det är myndigheterna i värdlandet, dvs. landet där tjänsten ska utövas, som avgör om ett företag anses uppfylla de nationella kraven. Förslaget omfattar bygg- och anläggningstjänster samt affärstjänster. Vad gäller reglerade yrken föreslås dels ett direktiv om kriterier för att pröva om nya regler för yrkesutövning är proportionella. I detta ligger att bedöma om en ny yrkesreglering står i proportion till det värde man vill skydda och att det inte medför onödigt negativa ekonomiska konsekvenser. Kommissionen har också lämnat ett meddelande med rekommendationer om hur medlemsstater bör reformera regleringen av vissa befintliga yrken inom sektorer som bedöms ekonomiskt betydelsefulla.