rfr · H40WRFR20 · 2017-01-01 00:00:00 — infrastruktur för bredband och elektronisk infrastruktur är allmänintressen som kommunerna har att tillgodose inom sitt planeringsansvar. tar också en väldigt aktiv roll som ägare av stadsnät. Andra väljer att samarbeta med privata aktörer, men det är som sagt många som tar en aktiv ägarroll och stöder utvecklingen på det sättet. Kommunerna har en del mark som är intressant för utbyggnad. med att fatta beslut om markupplåtelse och med att ge tillstånd att gräva i mar- ken och att lägga ned optofiber. Den kommunala organisationen är ofta även den största kunden. För den kommunala verksamheten behöver man köpa en stor mängd digitala kommunikationstjänster, så även här har kommunen en Kommunen har ofta en bredbandskoordinator som har uppdraget att få fart på dessa frågor i kommunen. Ofta finns det även regionala koordinatorer som jobbar med de här frågorna för att få fart på hanteringen. Vår syn på dessa frågor, från kommunhorisonten, är att denna infrastruktur är samhällsviktig och bör komma hela samhället till del. Vi tycker att det är en naturlig del av den kommunala verksamheten att ta ett aktivt ansvar även som ägare för fiberinfrastruktur. Det är lite som att anlägga gator, vilket kommu- nerna har gjort länge, och det har fungerat bra. Vi tror att ägandet är viktigt för kommuner som vill säkerställa ett långsik- tigt inflytande i dessa frågor. Vi har en rekommendation till dem som har byggt upp verksamheten med stadsnät att inte sälja dessa nät. en verksamhet som måste bära sig ekonomiskt, oavsett om ägandet är privat Om kommunen har ägandet har man också långsiktigt infly- tande över utvecklingen, vilket vi tror är positivt. Vi tror också att det är svårt att genom avtal säkerställa ett långsiktigt in- Vi tror inte att det finns juridiska möjligheter att långsiktigt säker- ställa öppenhet och en viss utbyggnad på samma sätt som man kan göra om kommunen står för ägandet. Från SKL:s sida känner vi ibland att vi har blivit missförstådda när vi har tryckt så mycket på det offentliga ägandet. Syftet med detta är just att möjlig- göra konkurrens på högre nivåer i värdekedjan, mellan operatörer och i slut- Vi tror att man får en väldigt bra konkurrens gentemot slutkunder om kommunerna tar ansvaret för att tillhandahålla denna öppna infrastruktur. Detta, att möjliggöra konkurrens, är den stora poängen. Vissa av stadsnäten erbjöd tidigare slutkundstjänster, men det förekommer lyckligtvis i väldigt liten utsträckning . Fokus bör ligga på att tillhandahålla den grundläggande infrastrukturen. Vi ser nu en karta som visar var det finns stadsnät. Det finns ofta även andra nätägare i de här kommunerna, men totalt är det ungefär 180 kommuner som har stadsnät . Dessa har stått för en väldigt stor del av utbyggnaden. PTS redovisade siffror som pekade på att det handlar om av de nya uppkopplingarna . Vi ser att när kommunala aktörer är aktiva på det här området stimulerar detta privata aktörer att också vara aktiva. Den snabba utbyggnad som har skett förklaras till stor del av en positiv konkurrens i infrastrukturutbyggnaden. Där ser vi att stadsnäten, utöver att man bygger mycket själv, stimulerat utbyggnad bland privata aktörer. Det som är lite unikt i är att vi numera har fler som är fiberuppkopplade än som har uppkoppling via det gamla kopparnätet. Detta är unikt, och det är naturligtvis väldigt bra att vi har det så. Vi vet också att aktörer på bredbandsmarknaden som inte själva äger bredbandsinfrastruktur uppskattar att det finns tillgång till en operatörs neutrala fiberinfrastruktur via stadsnäten, eftersom detta ger dem möjligheter att konkurrera gentemot slutkunden. Detta har varit en viktig fråga för våra medlemmar under . 2014 blev väldigt många kommunalt ägda stadsnät uppvaktade av marknadsaktörer som ville köpa stadsnäten. Då fördes en omfattande diskussion om det långsiktiga perspektivet på denna fråga, och SKL landade i en rekommendation att inte sälja stadsnäten. De utgör en viktig långsiktig resurs som ska bära sina egna kostnader. Om man från kommunens sida vill ha långsiktig rådighet och kontroll – om man ser detta som ett viktigt samhällsintresse – är det bra att ha den kontroll och rådighet som ägandet innebär. Det är inte så ofta som SKL ger rekommendationer till medlemmar, men här fanns en stor efterfrågan på en sådan. Rekommendationen blev att inte sälja stadsnäten, och detta står sig alltjämt. /2016 presenterade en skrift om stadsnätens betydelse för utbyggnad och priser. Man landade i den väldigt positiva slutsatsen att de kommunala stadsnäten har haft stor betydelse för utbyggnadstakten och även en positiv effekt på prisnivåer för slutkunder. Vi valde att säga upp en tidigare överenskommelse som vi hade med och . Huvudskälet till detta var att det fanns en skrivning i den överenskommelsen som sa att det i första hand var privata marknadsaktörer som skulle svara för utbyggnaden, medan de kommunalt ägda stadsnäten skulle ha en mer perifer roll. Med erfarenhet och denna som grund känner vi att de kommunala stadsnäten har en viktig roll. Vi ska inte ha en överenskommelse som säger att dessa ska vara passiva och inte bidra till den här utbyggnaden. Det fanns andra delar i den överenskommelsen, som handlade om kommunens agerande när det gäller markupplåtelse, som är helt okej och fungerar även i fortsättningen. Det kan finnas delar som behöver ses över även där, men huvudskälet var att överenskommelsen pekade så starkt på privata marknads- Det som hände 2016 var att vi yttrade oss om den statliga bredbandsinfra- strukturen, som ju är en jätteinvestering. flera har omfattande fiberinfrastruktur. Vi menar att utredningens förslag, med bara lite ökad samverkan, var väl måttfullt. Denna infrastruktur behöver till- gängliggöras för bredare användning i hela samhället, och vi hade gärna sett att man går längre än dessa förslag. Regeringens bredbandsstrategi kom strax . ingen positiva signaler till framför allt de privata marknadsaktörerna i utbygg- Vi hade gärna sett att man även hade lyft fram de kommunala stadsnä- ten tydligare och belyst deras viktiga roll, både för utbyggnad och för den Från regeringens sida har man valt att i första hand peka på privata marknadsaktörer. Vi hade dock tyckt att det varit bättre med lika villkor och uppmuntran även till de kommunala stadsnäten. Vi tror att smarta städer blir ett viktigt koncept framöver. legat på att koppla upp hushåll och företag, men det finns mycket i våra städer som behöver kopplas upp för att möjliggöra bland annat en fortsatt utveckling av nya tjänster. Vi försöker att stödja våra medlemmar, bland annat när det gäller markupp- Detta är en viktig process för att ge tillgång till mark. har vi utvecklat så kallade normalavtal som kommunerna kan använda sig av. Vi håller nu på att ta fram exempel på ägardirektiv för kommunala stadsnät, som visar hur man kan pusha för samhällsintresset och samhällsnyttan. Öppenhet är naturligtvis en viktig fråga även i de kommunala näten. anordnar en workshop med över 100 gatuingenjörer, som är de som har att hantera denna utbyggnad på en väldigt konkret nivå. rande, utbyte och gemensamt utvecklingsarbete. Vi har också ett nätverk med bredbandsansvariga från kommunerna, även detta för att diskutera och stödja varandra i den här utvecklingen. Vi försöker alltså att bidra på lite olika sätt. Ordföranden: Då har vi hört kommunernas inspel i den här diskussionen och nu är det att gå över till fibernätskoordinator Per från , kommun: Fru ordförande, presidium och åhörare! kommunchef i kommun. Jag ska bara sköta en mycket kort inledning. Vi ska lämna principer och teorier och i stället gå in på fi- berutbyggnad ”in real life” i glesbygd. Jag lämnar över till kommuns Per , kommun: Normalt när jag och min företrädare är ute och pratar i byarna kan det ta . I den här byn har vi på oss, men vi får se vad vi kan lyckas förmedla . kommun ligger mitt i . Vi hade 6 483 fast boende invånare på 3 013 adresser. Storleken motsvarar ungefär halva . Kommunen är alltså ungefär lika stor som och motsvarar av yta. Bilden som jag nu visar illustrerar utvecklingen som vi har haft . Det var som en person blev anlitad för att göra en utredning, och sedan satte vi igång med organisationen. skrevs ett dokument om hur man skulle fibrera en gles kommun, som vi presenterade på en konferens i . Vi påstod där att det är ekonomiskt försvarbart att fibrera även om det bor en person per kvadratkilometer. Detta gäller utanför tätorterna. Vi gjorde en karta där vi passerade alla hus . Hur lång sträcka blir det i en kommun? Då skulle man till och med kunna erbjuda redundans till hemmen. Vi funderade också på hur man skulle placera växelstationerna och de aktiva noderna. Det fanns 41 växelstationer i innan vi började, men vi diskuterade om det skulle vara två eller fyra. De nya lasrarna räcker nämligen så långt att man inte behöver ha noder överallt. För den som vill läsa vidare om hur vi tänkte finns detta material tillgängligt från min kollega här i salen. Det organiserades i elva föreningar som täckte av ytan, förutom tätorterna. Tätorterna organiserades i två föreningar: en för och en annan för , och . Bilden som visas beskriver statusen för kommunens olika delar. De gröna delarna är färdiga, medan de gula har börjat byggas och blir klara . De bruna delarna håller vi fortfarande på att projektera, men även dessa blir antagligen klara . Kommunstyrelsen tog beslut om att vi skulle försöka att fibrera hela kommunen. Alla skulle bli erbjudna bredband och ha möjlighet att investera i detta , om jag minns rätt. Detta kommer att vara gjort . Alla i kommun har fått ett sådant erbjudande, utom två hushåll som ligger på gränsen till en by i kommun som vi ansåg kunde ta sig an dem. har nappat på det här erbjudandet, och till detta ska läggas en hel del fritidsboende. Det beslutades också att man skulle ha en fibersamordnare som ska hjälpa föreningarna med upphandlingar och med att knyta kontakter med den andra sidan av marknaden. Det finns ju både en utbudssida och en efterfrågesida. Efterfrågesidan stod de ju själva för, så det var utbudssidan som man ville få dit. Det var inte så att alla sprang benen av sig för att komma och hjälpa till. På bilden som jag nu visar kan vi se min definition av bredband. Jag håller med om att fiber är det enda som är framtidssäkert, och jag påstår att detta är den enda vägen till hemmen. Vi kan diskutera om det ska vara , , , , eller vad det nu kan vara. Fiber är det enda som kan leverera allt det här, och därför tyckte vi att det var väldigt viktigt. Det går att fibrera en kommun av typ, för det måste gå att göra. Det måste också gå att göra till ett vettigt pris. Det finns exempel på lantbrukare som varit tvungna att åka från Kälarne- området till , , därför att en statlig myndighet krävde en bra internetuppkoppling för att kunna lämna uppgifter. Så kan man ju inte ha det. Om man måste åka för att få bra telekommunikation betyder det att det blir kommunikation på distans. Det är absurt. Därför ställer jag mig ibland lite frå- gande till 98-procentsmålet, för det är ju de som befinner sig längst bort som behöver telekommunikationen mest. Jag ska berätta lite grann om hur vi jobbar. Vi har en intäktssida och en På intäktssidan gäller det att få med ”alla”, för man kan ju inte tvinga folk att dra in fiber i huset, utan det måste vara ett fritt val. varit en väldigt stor uppslutning. Solidarisk prissättning inom området har varit en nyckelpunkt. att man ska se till att få med ändpunkterna inom området, för då har man i alla fall tagit de stora kostnaderna. Erbjud redundans till dem som vill! Om folk vill köpa två abonnemang ska de väl kunna göra det. Hyr ut delar av nätet om det skulle behövas! har varit i kommun, att jämföra med som körde med samma modell med fiberföreningar på 20 000 kvadratkilome- På kostnadssidan har vi gjort ett väldigt stort eget arbete. göras med grävfri teknik med en hel del plöjning på landsbygden, vilket har lett till att vi fått ned totalkostnaden för fiber, svetsning med mera till per meter. Och med lite uppfinningsrikedom kanske vi kan pressa kostnaden ytterligare – jag har sagt till . anför tätorterna är ungefär 35 000 per styck för underhåll och framför allt för att minimera antalet noder, som är de som kostar. Jag ska ta upp några hinder. Här kanske ni i trafikutskottet kan påverka lite Alla i kommun avstår intrångsuppgifter utom staten. långa och oberäkneliga handläggningstider hos , staten. got som har drivit upp kostnaderna . Vi vet inte när vi blir klara på grund av att vi får vänta på tillstånd att gräva från . Folk tror ibland fortfarande att allt är trådlöst eller att kopparnätet inte Intäkterna måste ju räcka för att underhålla nätet, och regelsyste- met hjälper inte alltid föreningarna. lämnar jag över ordet till . , kommun: Hur gör man då? Vi tror att optofiber är en för- utsättning för att bo och bedriva verksamheter – till och med lantbrukaren be- Först och främst har fiber andra tekniska förutsättningar än koppar, och ska man inte bygga fiber som om man byggde koppar. Vi har övergett de geografiska byarna och har som sagt skapat elva fiberbyar. Vi har bara byggt det som behövs. Vi har inte råd att bygga parallella nät, utan vi har tagit de befintliga privata nätägarnas optofiber som finns i marken, lagt på det kommunala fåtalet meter fiber och sedan sett vad det är som fattas, och det är det vi bygger. Vi har inget elbolag i kommun, och vi har ingen nätkompetens i kommun. En förutsättning för att få driftsekonomi i näten är att vi får ett större nätområde med tillräckligt många abonnenter, principer till trots. Därför har vi överlåtit vårt nät till , som är den största privata nätägaren. Genom att få större områden och en helhet finns det aktörer som är intresserade, för ingen vill äga ett isolerat bynät i glesbygd. Sedan gäller det att underlätta för fiberföreningarna. Vi har skapat fiber ideell förening, som överför erfarenheter mellan de elva fiberföreningarna så att inte samma misstag behöver göras överallt. Vi delar gärna med oss av erfarenheterna. Framför allt gäller det att ha ett stödsystem som är förutsägbart och inte ändrar förutsättningarna för tusentals ideella krafter. Det gäller att stötta dem och se till att regelverket är enkelt och inte straffar dem som gör det här möjligt. Ordföranden: Det var ”real life” det! Då övergår vi till näste talare, den statliga myndigheten och , och myndighetens nye generaldirektör. , generaldirektör, : Jag som står i talarstolen heter , GD på PTS . sitter kvar i publiken, och kommer att berätta mer om . Jag vill börja med att tacka för inbjudan till utskottets utfrågning och också gratulera utskottet för valet av ämne . Vi på PTS ser naturligtvis gärna att de här frågorna diskuteras mycket och ofta i utskottet. Om utskottets ledamöter har önskemål om att fördjupa sig på olika sätt är vi självfallet tillgängliga för det. PTS uppdrag är exakt det som är kärnan för diskussionen , att se till att hela får tillgång till väl fungerande post, telefoni och inte minst bredband, som vi särskilt pratar om . Bilden visar en summering av vårt uppdrag. Det är många olika faktorer som ska vägas in för att få största möjliga samhällsnytta av de fantastiska möjligheter som vi just har hört olika aktörers syn på. Allt detta ska vi helst försöka åstadkomma . Vi har vissa verktyg att arbeta med. Ytterst är det ju lagar som reglerar vad som är möjligt och inte inom det här området, och PTS har att hantera alla dessa lagar för att försöka få just största möjliga samhällsnytta. ta min begränsade tid i anspråk till att gå närmare in på det, utan jag lämnar över ordet till för mer detaljer. , PTS: Vi har pratat mycket om att fiber är viktigt. många vill ha en trådlös uppkoppling, så jag tror att det behöver byggas både De bygger på varandra. Fibern behövs för att förstärka det trådlösa nätet och vice versa. Det är en viktig del i vad man vill ha som slutkund och vad som fungerar långsiktigt. Kopplat till de verktyg och mål som PTS jobbar med har vi bredbandsstra- tegier, den tidigare och den nya som har kommit. Jag tänker belysa lite grann hur långt vi har kommit och dela upp det i den fasta och den mobila Som sagts här tidigare är det stora skillnader. Mycket händer och mycket byggs med hjälp av marknaden, kommuner och olika aktörer på bredbands- Vi har nått väldigt långt. I flerfamiljshus i tätort har fiberutbygg- naden kommit väldigt långt. Affärsmodellerna har utvecklats. mycket nu i enfamiljshus, och det byggs väldigt mycket nu på många orter. Utmaningarna finns bland annat i stora delar av landsbygden, men även där byggs det mycket. Det är en hög aktivitet och framför allt en stor efterfrågan. Det är viktigt att alla kommer med här och får tillgång till alla tjänster som finns, tjänster som staten tillhandahåller och tjänster som tillhandahålls av andra aktörer, så att man inte ska behöva åka för att komma åt en bred- När man jämför siffrorna ser man att det är en stor skillnad beroende på Självklart kostar det mer att dra längre än att dra kortare sträckor. För att klara utmaningarna är det viktigt att vi jobbar tillsammans. kanslösningar är ju en viktig del i det som vi arbetar med. het är vi en viktig nyckel i nätverket. Vi har jobbat mycket inom Bredbands- forum, som alla här säkert känner till. Jag tror att det är viktigt att vi har med aktörer från alla olika delar på den här marknaden. för allt i att avstånden blir längre och längre mellan alla som bor och verkar i Där behövs lokal kunskap och kännedom. Det är lättare när hindren för investeringar är låga. Där de är högre behöver man identifiera dem och med samverkanslösningar se till att reducera dem för att på så sätt skapa möjligheter Det vi såg från kommun tycker jag är ett utmärkt exempel på den typen av verksamhet. Vi går vidare och tittar på mobilmarknaden. Bilden visar en mobilantenn på en skidort i norra , och jag vet inte hur bra den är när den är så Av siffrorna ser vi att vi har kommit väldigt långt. naden har skett och sker med hög hastighet, och väldigt många har tillgång till Det är dock viktigt att komplettera bilden, för det finns två sidor av detta. Det är en stor utbyggnad som täcker väldigt många, som det är många som upplever att de inte har täckning. Upplever man att man inte har den täckning man behöver är det något som vi behöver jobba med. Här blir tillgången till frekvenser som kan arbeta för en bra täckning ett viktigt verktyg för oss. Det pratas fortfarande i telefon. Grafen till höger på bilden visar att antalet röstminuter är ganska stabilt , men det här var . Nu- mera sker den stora majoriteten av alla samtalsminuter med mobiltelefoni, så vi håller på att förändra vårt beteende där väldigt mycket. Hur sjutton ska man då komma ut till de områden som det är svårare att nå ut till? Ett exempel är hur vi har jobbat med tilldelningen av 800-megaherzban- det. Vi lade till ett täckningskrav utifrån det samhällsomfattande tjänstmålet att alla ska ha tillgång till minst . Sedan kan man fundera på var nivån ska ligga, men det var den nivå som vi siktade på. I en del av tillståndet fick operatören reservera för att täcka identifierade hushåll, för det är svårt att med ett täckningskrav fylla ut de luckor som finns ute i landet. Vi såg då till att ge täckning i de områden där människor bor och verkar och där det inte fanns täckning. Det ledde till att det byggdes ungefär 204 basstationer, varav 100 på helt nya platser. Det är nu färre än 150 hushåll som saknar av de identifierade hushåll som togs fram med hjälp av PTS. Utbyggnaden planeras att vara klar . Utbyggnaden har skett med den senaste tekniken, som ger mycket mer än , så de som har fått täckning har också fått en mycket högre hastighet där de bor och verkar. Det är intressant att utbyggnaden inte bara har täckt in precis de platser där människor håller till, i hus och verksamheter, utan det har skett en ökning av täckning med totalt 6–i landytor. Det har alltså gett en hel del extra på marginalen utöver täckning där fastigheterna ligger. Det visar hur viktigt det är att jobba med våra samverkanslösningar på den fasta sidan och att vi på den mobila sidan kan jobba med de tekniska verktygen för att nå fram till alla. Vi pratar om hur viktigt det här nätet är, och det innebär att när det inte fungerar blir sårbarheten för landet väldigt stor. En del av vårt arbete är säkerhet och robusthet, och då kan pyramiden på bilden vara ett lämpligt verktyg. Där beskrivs tre olika nivåer. Den grundläggande nivån utgörs av regelverket, det vill säga lagar, förordningar och föreskrifter som anmälda operatörer måste leva upp till. Förutom normgivning arbetar PTS också med tillsyn, så att vi säkerställer att den grundläggande nivån verkligen uppfylls. Den här nivån innebär att de grundförväntningar som marknaden har på operatörerna ska uppfyllas. Nästa nivå handlar om marknaden, där utbud och efterfrågan på tillförlitlighet möts. Här är det en utmaning för PTS att se till att de som har samhällsviktiga verksamheter faktiskt ser sitt behov, vad man är beroende av, och specificerar vad man verkligen är ute efter. Här arbetar vi med information och rådgivning om hur man ska anskaffa robusta kommunikationstjänster. Den tredje och högsta nivån är en nivå som går utöver vad operatörer eller konsumenter kan ta ansvar för att ta fram själva. Där kan staten gå in och hjälpa till och stötta. Vi arbetar med olika åtgärder för mer robusthet och säkerhet vad gäller både tjänster och själva infrastrukturen. Vi arbetar även väldigt mycket med krishanteringsförmågan i landet. Med detta tackar jag och avslutar vår del av presentationen. Ordföranden: Det var statens myndighet . som är näringspolitisk expert hos IT & Telekomföretagen. , IT & Telekomföretagen: Om ska klara de högt ställda bredbandsmålen och så många som möjligt ska kunna koppla upp sig till en framtidssäker infrastruktur och få tillgång till prisvärda digitala tjänster är det avgörande att många aktörer investerar, samverkar och konkurrerar. konkurrens kräver att fler aktörer kan investera och agera på marknaden på bra och lika villkor. Då får vi en utveckling med innovation, bra priser och stor valfrihet för konsumenten. Jag heter och är näringspolitisk expert på IT & Telekomföre- Jag är väldigt glad att få vara här – tack för det! Jag ska prata om frågor som engagerar mig och mina medlemsföretag väldigt mycket. Jag har arbetat på med alltifrån nätsäkerhet Jag var även med och byggde upp regeringens Bred- Men har jag den här rollen. IT & Telekomföretagen är en bransch- och arbetsgivarorganisation. drygt 1 200 medlemsföretag. Vårt uppdrag är, enkelt uttryckt, att skapa bästa möjliga förutsättningar för en konkurrenskraftig It- och telekombransch i Sve- Att vi har innovativa och konkurrenskraftiga It- och telekombolag verk- samma här i vårt land är en förutsättning för att vi ska kunna tillvarata hela Därför handlar vårt uppdrag på IT & Telekom- företagen om att driva på och underlätta för digitaliseringen i . I den nya bredbandsstrategin, som regeringen presenterade i slutet av de- cember, har man höjt ambitionen med ett bredbandsmål som omfattar alla. är något som vi från branschen verkligen välkomnar. Det som är positivt med strategin är också att den vidhåller den redan inslagna linjen, som fastställdes i den tidigare strategin 2009 av tidigare regering, att utgångspunkten är en marknadsdriven utbyggnad och att finansieringen av den digitala infrastruk- turen i första hand ska komma från marknadens aktörer. Att man håller fast vid den inslagna linjen tycker vi för långsiktighet och större möjlighet att genom målmedvetet arbete nå det önskade läget. vet ju att långsiktighet och tydlighet främjar investeringar, och det är det vi behöver för att få den här infrastrukturen på plats. Vi välkomnar naturligtvis också att regeringen i sin bredbandsstrategi så tydligt betonar att det är avgörande att privata investeringar inte förhindras och