rfr · H50WRFR1 · 2017-09-20 00:00:00 — hos både parlament och regering när sådan information används. En fråga handlade om resurskrav, det vill säga om en konklusion är att det behövs mer resurser. I en helhetsbild kan även makroekonomiska synpunkter tas in, och då kan man titta på vilka slags rekommendationer som ger en helhet där även makroekonomiska krav ingår. Ordföranden: Jag lämnar över till att sköta frågestunden. (SD): Det låter som att ni gör ett alldeles förträffligt arbete inom era respektive instanser. Ponera det högst hypotetiska scenariot att någon skulle rikta kritik mot den verksamhet ni bedriver. Hur ser era respektive regelverk ut för att skilja er från respektive uppdrag – om det hypotetiskt skulle inträffa? HG : Det är en fråga man ständigt funderar över själv – gärna med ambitionen att undvika detta. Den första försvarslinjen – likvärdigt i och – är att man själv är ansvarig för att se till att man inte sätter sig i situationer där det kan hörde vad jag sa, nämligen att de flesta av oss är Men om det ändå skulle misslyckas är processen hos oss att om man brister i sitt oberoende – tämligen vitt formulerat – till exempel tar in- struktioner från sitt hemland, vilket man får svära en ed på att inte göra, eller sysslar med aktiviteter som står i strid med fördraget, kommer myndigheten att granska det. Europeiska domstolen kan då agera mot oss med sank- tioner och ytterst att skilja oss från våra tjänster. I realiteten händer inte detta. Det har varit situationer långt bak i historien då ledamöter har hamnat i domstolen. Det är en trygghet att veta att det faktiskt Man blir ännu mer angelägen att undvika något sådant. Sedan sker också en kollektiv självkontroll. Vi är ett kollegium, men vi kan peka på varandra och säga: Unge man, vet du vad du egentligen håller på med? Jag tycker att fråga är mycket relevant och den är mycket levande för alla i kollegiet i – . : Man representerar en institution som har krav på sig att vara Om vi inte hanterar frågor om objektivitet blir frågan om det går ÖPPEN UTFRÅGNING OM – EN DEL AV KONTROLLMAKT att förlita sig på oss. Om något händer kan det tas till domstol. De interna processerna borde vara sådana att det går att kontrollera kvalitet och oavhängighet innan något händer. I finns ett råd i anslutning till . Det har inte en roll att leda utan mer en rådgivande roll. Vi diskuterar granskningsplanen, riskanalys- och kvalitetsprocessen med rådet. Vi gör även, som jag tror att alla internationella revisionsverk gör, en ”peer review”. Andra revisionsverk kommer in och tittar på de interna processerna. Det är inte en extern revision, utan mer en ledarskapsinformation. Det kan föras fram påpekanden om det finns något att hantera inom regelverket. (SD): I båda fallen är det domstolarna som i så fall ombesörjer avskiljandet från uppdraget? Om jag har förstått det rätt är generaldirektören och övriga i i tjänstemän, men det är inte som ombesörjer själva avskiljandet? : hör oss om granskningsplanen och om interna frågor. Vi har en dialog – och vi har haft det. Ändringarna jag talade om gör att man inom huset har haft många synpunkter. Det är inte alltid så lätt för personalen. Det har förekommit att personal har kontaktat en ledamot, och sedan ställer ledamoten en fråga till mig eller direktionen. (S): Jag börjar med att tacka för målande och bra beskrivningar från era respektive uppdrag. Min fråga riktar sig främst till generaldirektören i . nämnde att i släpper man bara fram kvalitetssäkrade rapporter. Låt mig knyta an till diskussionen före kaffet. Jag undrar om det finns någon checklista eller punktlista som man går igenom för att kvalitetssäkra rapporterna. Kan du nämna några punkter man går igenom? : I promemorian finns en bild av principerna för inriktning av revisioner. Principerna är bra kriterier för vår granskningsplan. Kvalitetsarbete börjar redan innan granskningsplanen finns. Det görs en riskanalys. Vi baserar granskningsplanen och teman vi väljer på både riskanalysen och principerna. Det finns kriterier för vad vi ska granska och mot vilka kriterier. Det är basen av kvalitetsarbetet, det vill säga beslut om vad som ska granskas. I granskningsprocessen finns oavhängighets- och objektivitetskriterier. Det finns en checklista när vi möter ledningen. Den person som kvalitetssäkrar använder listan och tittar på vem som gör granskningen, om granskningen kan ske på ett objektivt sätt och om det finns kompetens för att få fram goda svar på frågorna. Det har blivit mer och mer så att en person inte kan ha kompetens för alla frågor som tas upp i en rapport. Vi måste redan när vi börjar arbeta veta om ÖPPEN UTFRÅGNING OM – EN DEL AV KONTROLLMAKT det behöver inhämtas kompetens eller en sakkunnig från någon annanstans. Finns det behov av metodisk samverkan? Det är en del av kvalitetsprocessen. Innan vi kommer ut med en rapport sker en kvalitetssäkringsstund i proces- Vi går igenom om alla kriterier har uppfyllts och om all kompetens har Jag tror att alla revisionsverk i världen tänker på vad man granskar och när Det är inte fråga om bara en checklista. Det finns många ämnen. Skånberg (KD): Ordförande! Jag har också en fråga till . Du tog upp frågan om etisk granskning. Det låter intressant. sig er etiska granskning till sådant som regelverk och lagstiftning? om en etisk kod? Mot vad prövar man vid en etisk granskning? HG : Gällde frågan etiska regler? Revisionsrätten har ett eget regelverk i etiska frågor, och jag har berört i princip det mesta i det. Det är naturligtvis mer välutvecklat än så. ””, som när jag anlände bestod av bara ledamöter i revi- Men är det ett organ där det finns externa representanter från respekterade delar av samhället. De ger till exempel tillstånd till våra sidoak- tiviteter och granskar vad vi gör. Där tycker jag att säkringarna har blivit än : Att granska etiska principer i myndigheter kommer vi att se De tekniska processerna kommer att bli mer och mer auto- Det kommer att handla mer om människorna som arbetar i syste- met än bara tekniska och juridiska aspekter av systemet. Det kan finnas frågor om myndigheten har etiska principer eller ägnar sig åt utveckling av etiska frågor, om det finns en ”code of conduct”, ett papper där det står hur vi borde arbeta. Sådant finns det mer av i länder som inte har så homogena samhällen som vi har i . I litar man mycket på Där finns inte alltid ett papper som man ska skriva sitt namn på. Men i många länder är det så att om man får en roll i staten ska man visa att man jobbar utifrån de etiska principer som finns i staten; man är inte bara sig själv när man intar rollen. Det kommer vi kanske att se. Etik är en fråga som beror på samhälle och tid. Man måste i samhället komma överens om alla Det kan se lite olika ut . HG : Jag har ett litet tillägg till vad jag sa. egen interna etiska process. Låt mig ändå få göra en iakttagelse. Jag sysslar nästan till med att granska verksamheter som äger rum utanför . jag i min verksamhet, och andra som gör samma sak, måste vara beredd på att ÖPPEN UTFRÅGNING OM – EN DEL AV KONTROLLMAKT hantera situationer då etiken inte ligger riktigt i linje med min egen etiska uppfattning och den etik jag har fått svära en ed på. Jag tänker inte peka ut några speciella länder, men ni förstår precis vad jag menar. Det innebär att man inte kan använda etiska riktlinjer, utan man kan bara använda kontroll. Någon lärde mig en gång i världen följande. Unge man, sa han, förtroende är bra, men kontroll är bättre. Det är så man får se mitt arbete i de svåra länderna. Det handlar omkontroll, inte etik. (S): Eftersom vi tidigare och även nu har kommit in på biståndsområdet skulle jag vilja ställa en fråga kopplad till diskussionen i panelen före kaffepausen. Min fråga gäller balansen mellan verksamhet och granskning. Påverkar granskningen verksamhetens utformning? Inom biståndsområdet har vi under en följd av år sett att granskningen har ökat. Det har lett till att mindre projekt inte längre blir lönsamma eftersom revisionskostnaden överstiger kostnaden för projekten. Vi har därför sett en utveckling mot större projekt, inte minst i EU-sammanhang och i . Det påverkar utfall och så vidare. Min fråga är riktad till framför allt HG , utifrån din långa och mångåriga erfarenhet i statsförvaltningen och på revisionssidan. Kan du säga något om balansfrågan, med biståndet som exempel, apropå diskussionen före kaffepausen? HG : Frågan är relevant, men den är mer relevant i ett nationellt biståndsperspektiv. Varför tror jag det? I min granskning av bistånd – nu hoppar jag över en del andra saker, till exempel säkerhetspolitik – väljer jag och min kammare ut objekt utifrån risk och volym. Risken finns , men volymen gör nog att vi styrs till att revidera så stora processer att det problem du pekar på egentligen försvinner, om vi inte pratar alldeles förbi varandra. Ett exempel är revisionen av den palestinska myndigheten som jag har gjort. Där är volymerna så stora. Den revisionsverksamhet som vi, och andra, utsatte det stora projektet påverkade på det viset inte så mycket. Däremot påverkade den på ett annat sätt. När vi gjorde Palestinarevisionen gjorde mitt team en effektivitetsrevision av Palestinarevisionen, som en annan del av revisionsrätten hade ett team där för att titta på verksamheten utifrån vår ansvarsfrihetsförklaring. Det är skilda perspektiv. De sysslar mer med finansiell granskning än vad jag gör. En viss belastning på genomförandeorganen är det när åtta revisorer befinner sig i lokalerna. Det råder inget tvivel om det. Jag tycker ändå att det måste vara värt det. Det finns en annan aspekt på detta, om jag får extrapolera lite. I en del biståndsverksamhet, och i en del annan verksamhet utanför unionens gränser, ÖPPEN UTFRÅGNING OM – EN DEL AV KONTROLLMAKT kommer man in i gränsskedet i politiken. Vi reviderar inte politiken. som ska ta ansvar och fatta beslut om politiken. Det vi måste ”keep in mind” är att unionen har en formulerad politik i Mel- lanösternfrågan som heter tvåstatslösning, och det innebär att man måste göra saker som i sin tur innehåller ekonomisk risk – om du förstår mitt resonemang. Det har man redan accepterat i samband med det politiska beslutet. inte min sak som revisor att ifrågasätta det politiska beslutet men väl imple- menteringen av det. (MP): Det är mycket intressanta frågor. För hörde jag säga om europeisk revision att det ofta var så att ju fler finansiärer och intressenter i ett projekt desto svå- rare var det att över huvud taget utvärdera. När vi har tittat på den svenska revisionen har det framgått att ibland blir känslan av revisionsverksamhet och den internationella revisionsseden som ett paraply över den svenska lagstiftningen. Ser du något av komplexiteten även på europeisk nivå? Låt mig återknyta till vad vi talade om före kaffet och ansluta till defini- tionen av effektivitet. Den är så svår att göra. Är den ännu svårare när det är många olika länder inblandade och det finns en mängd förförståelse om vad effektivitet kan vara? Och så kommer jag till den sista delfrågan till HG , apropå detta att kontroll är bättre än förtroende. Kan det till och med vara så att kontrollen kan riskera att skapa misstroende? HG : På den sista frågan är svaret naturligtvis ja. är jag inte poli- tiker längre – jag har fantomsmärtor kvar kring detta – men det är uppenbart att unionen inte vill bedriva sin biståndspolitik på ett kolonialt sätt, alltså att ta över det fulla ansvaret och driva dessa länder som kolonier, som de en gång Det är uppenbart att man inte vill det, och det lägger stora restriktioner. Det gör att riskerna för felanvändning ökar. Jag skulle tro att det går åt det Sedan berör du en väldigt intressant fråga som man egentligen skulle kunna ha ett helt eget seminarium om, nämligen det internationella biståndssamar- betet över huvud taget. I mina elakare stunder, vilket jag har många, brukar jag säga att det är lite flugor på sockerbiten. Vissa biståndsprojekt är så poli- tiskt intressanta i medlemsländer och i unionen att alla vill vara med och få sin del av det positiva av detta. Jag kan inte direkt säga att detta ökar effektiviteten Tvärtom ökar naturligtvis komplexiteten betydligt om man är 17 biståndsgivare som slåss om att vattenförsörja samma by. Då tar unionen ofta på sig rollen att försöka hålla i detta och städa i det hela. Det gör unionen rätt i, för någon måste göra det. Men man ska ha klart för sig att en del spelare på fältet är mycket större än unionen själv. ÖPPEN UTFRÅGNING OM – EN DEL AV KONTROLLMAKT till nu har till exempel varit en mycket stor spelare. Det finns också spelare som har uttalat geopolitiska ambitioner med sitt bistånd på ett sätt som unionen inte har. Det komplicerar också sakerna. Men unionen försöker ofta vara den som håller ihop det hela, och det behövs att någon gör det. I den bästa av alla världar kanske man skulle göra mer av en uppdelning, men det kommer nog inte att bli verklighet. (S): Jag vill tacka alla som har deltagit i detta seminarium och gjort det möjligt, både paneldeltagare och andra. Jag vill också tacka och arbetsmarknadsutskottets kansli, som har jobbat på ett förtjänstfullt sätt för att göra seminariet möjligt. Jag har en liten kort reflektion. Förra sommarens händelser gjorde kanske att vi fick den där upplevelsen av att något är viktigt; när det blir omdiskuterat upptäcker man hur viktigt det är. För mig som ledamot i blev detta uppenbart när jag fick en ström av frågor om från olika människor. När inte ens granskarna kan sköta sig själva, hur kan då jag lita på staten och samhället? Att vi ser till att inte bara utan hela samhällets resurser används på ett klokt sätt är själva grunden i demokratin och legitimiteten – att vi kan ta upp gemensamma resurser och använda dem på ett gemensamt sätt. Tack så mycket! Ordföranden: Då är sammanträdet slut. Bilder från presentation ur hans kapitel ”reflektioner: parlamentariska råd” i Bringselius, (red.) ”Den statliga revisionen i : Forskning, praktik och politik”. BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN i gransknings- och utvärderingslandskapet Vilka värden ska skyddas? BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN Resurser för granskning, analys och utvärdering –(Brå) –Expertgruppen för biståndsanalys () –Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () f. arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering (IFAU) –Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) –Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) –Myndigheten för kulturanalys –Myndigheten för trafikanalys –Myndigheten får vårdanalys Finansiella resurser för granskning, analys och utvärdering För jämförelse: BNP BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN −nya former för huvudmannaskap, finansiering och produktion −nya verksamhetsformer: bolag, stiftelser −nya begrepp och metoder i myndighetsstyrningen  Svårt att granska vissa verksamheter  Behovet ökar vid outsourcing förbud mot dold myndighetsutövning BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN Verksamheter: tillsyn/granskning, analys, utvärdering (, forskning) Sektoranalyser där sektoranknutna organ saknas, exempel: försvar, miljöpolitik, … Sektorövergripande eller globala problem, exempel: -arbetsfördelning mellan stat och kommun -infrastruktur och arbetsmarknad -outsourcing kontra egen regi -hantering av fel BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN Styra och ställa – förslag till en effektivare statsförvaltning. Slutrapport års förvaltningskommitté. Tarschys, D. m.fl. (2008): Underlagsrapporter till förvaltningskommitté. Goda affärer – en strategi för hållbar offentlig upphandling. IMF (2016): 2016 Article IV Consultation with - Concluding Statement of the IMF Mission (, 2016). , , D.C. Molander, P.: Dags för omprövning – en om styrning av offentlig verksamhet. Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbe- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriade bränslen i industriella processer, så kallade råvaru- offentliga utfrågning om idrott och fysisk akti- vitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa hearing om journalisters och medie-redakt- ioners säkerhet och arbetsförutsättningar Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av rehabilite- offentliga utfrågning om Finsam – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser seminarium om internationellt samarbete mot skat- Offentlig utfrågning om ett handelsavtal mellan och offentliga utfrågning om unga vuxnas möjlighet att finansiera ett eget boende Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Omkrisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitiken 2010- Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport öppna utfrågning om lärarbrist seminarium om cancervården – utmaningar och möj- öppna utfrågning om brist på utbildade inom offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden Offentlig utfrågning om finansieringsmodeller för transportinfra- offentliga utfrågning om familjerätten är i takt med Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 27 sep- Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 15 offentliga utfrågning om Finsams fortsatta utveckling - nästa steg Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pela- Konkurrenskraften hos svenska multinationella företag i ljuset av nya regler inom internationell beskattning offentliga utfrågning om marknadsföring i sociala Uppföljning av handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar seminarium om Skattereformen – dess historia – en uppföljning med inriktning på barn Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 14 offentliga utfrågning om kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården Offentlig utfrågning om framtidens public service Offentlig utfrågning om ett ökat kollektivt resande för framtiden Offentlig utfrågning om åtgärder för lägre sjukfrånvaro och om han- teringen av regionala skillnader i sjukförsäkringen Offentlig utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Offentlig utfrågning om it-infrastrukturen – och offentliga utfrågning om framtidens innovations- offentliga utfrågning om den finansiella stabiliteten seminarium om statens idrottspolitiska mål med in- riktning på barn och ungdomar Skatter som drivkrafter för företags lokalisering