rfr · H40WRFR9 · 2017-01-01 00:00:00 — vetna val och säger ofta nej till saker som inte passar dem. , Influencers of : Allting handlar om relevans. inte att köpa en influencer, utan den personen måste genuint tycka om produk- ten som man erbjuder. Det kommer inte att fungera att slänga pengar på dem, eftersom deras viktigaste egenskap är det förtroende som deras målgrupp har De vet också hur de skapar content med de här produkterna som Men när det handlar om annonser blir det lite känsligare. Förhoppningsvis kan vi komma ifrån det – det är fortfarande relevant innehåll, även om det är annonser. Öjje , Tailsweep: Det märks också när det verkligen är genuint och äkta och man står bakom ett varumärke. Det märks också på den effekt som en kampanj har – det är faktiskt stor skillnad. Ordföranden: Jag skulle vilja sticka emellan med en fråga. Den har inte be- rörts, men den handlar ändå om marknadsföring i sociala medier. ute på en auktionssajt, som till exempel , och tittar lite extra länge på något objekt dröjer det inte många sekunder innan just detta objekt kommer upp i mitt Facebookflöde. Det känns, om jag får uttrycka mig så, lite creepy. Vem är det som tittar över axeln? Algoritmerna är där och spanar! någonting att säga om det etiska i detta och i marknadsföringen? , Digital Reliance: Detta anknyter även till fråga om De moderna medierna styrs av algoritmer, vilket har påpekats här. Algoritmerna är skrivna av programmerare som har fått instruktioner att skriva dem så att man maximerar intäkterna. De är inte skrivna för att hjälpa oss att Valet i är ett tydligt tecken på detta. Det är ju inte så att vi får fakta, utan vi får bara åsikter i det moderna medielandskapet. fylld av sådant. Till exempel ser algoritmen att det är bättre att posta en falsk nyhet om Trump än att posta fakta och objektivitet, för då tillbringar vi mer tid där, vilket ger Facebook större intäkter. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM MARKNADSFÖRING I SOCIALA MEDIER Således måste ni som är folkvalda börja arbeta med att demokratisera algoritmerna, annars raseras det här samhällsbygget – det är helt uppenbart. Det finns en historia av att jobba tillsammans med de oberoende medierna i . Vi har gjort detta . När det var kaos i tabloiderna tog vi tag i det och vidtog en massa åtgärder, till exempel presstöd, för att skapa en fin balans mellan olika aktörer – kommersiella aktörer, public service och så vidare. Detta arbete måste intensifieras, annars kommer vi att få liknande val i . , Konsumenter: Jag kommer från Konsumenter, som är en ideell organisation som arbetar bland annat med dessa frågor och som driver just de här digitala frågorna, som har blivit allt viktigare för konsumenterna. Jag är glad att du tog upp frågan om vad vi går med på när det gäller persondata och profilering. Där finns ett antal stora problem som har att göra med konsumentperspektivet – det är väldigt svårt att förstå vad man går med på. Det är långa avtal och knepiga affärsmodeller som ständigt förändras, och man tvingas att uppdatera. Här behövs en ordentlig genomlysning och en ordentlig praxisbildning. Vad är rimligt att kunna förstå som en alldeles vanlig konsument? Vi har anmält ett antal fall till för att få dem prövade. Detta är en utmaning. Utvecklingen går allt snabbare. Jag tror inte att en vanlig konsument har en möjlighet att förstå affärsmodellerna, till exempel den ständigt föränderliga affärsmodellen bakom Facebook, som skapar känslan av att någon tittar över axeln. Det handlar om en demokratisering och ett tydliggörande. Kanske behövs någon sorts regler om att man måste sammanfatta vad kunden går med på i det där 42-sidiga avtalet som den tvingas acceptera. Uppgifterna säljs vidare och används på olika sätt för att profilera konsumenten, som själv inte har någon kontroll över vad som händer. Dessa uppgifter lever ett eget liv. Detta är en väldigt viktig fråga när det gäller konsumentskyddet. , Digital Reliance: Jag skulle vilja fylla på lite kort. När vi pratar om källkritik adresserar vi att vi ska utbilda barn och att andra ska lära sig, men vi hade aldrig tänkt så när det gäller till exempel trafiksäkerhet. Det är naturligtvis jättebra att lära barn lite trafikvett, men man kan inte bygga en motorväg utan att bygga refuger, rödljus och övergångsställen. Jag håller helt med om att vi inte bara kan rikta oss mot barn och säga att de ska lära sig detta, för det är helt orimligt att vänta sig att de ska förstå allting som händer. Om vi tänker oss ett ligger detta under vattnet. , : Jag skulle vilja informera om att när det gäller cookiebaserad reklam – som du refererade till här – finns det ett OFFENTLIG UTFRÅGNING OM MARKNADSFÖRING I SOCIALA MEDIER initiativ på EU-nivå, inom självregleringen, som gör det möjligt för konsu- menter att välja bort den typen av reklam. Initiativet gör det inte möjligt att välja bort reklam generellt, men väl denna typ. Denna reklam ska vara marke- rad med en liten blå flagg. De allra flesta aktörer på marknaden har anslutit till det här självregleringssystemet, som även finns i . Det finns alltså möj- lighet för konsumenter att slippa bli följda i medierna. , Annonsörer: Jag skulle vilka komma med ett förtyd- ligande när vi pratar om alla digitala spår vi lämnar efter oss när vi är ute på Utvecklingen går väldigt tydligt mot en marknad där våra medlem- mar, annonsörerna, köper en stor del av sina digitala annonser via automatise- Den traditionella relationen med någon form av annonsköpare och annonssäljare som träffas håller på att dö ut ganska fort. Det här automatiseras. Det sker en budgivning i realtid där en annonsör sätter ett pris på en kontakt. Detta är, precis som är inne på, kvalificerade algoritmer. kanske köper en resa till med ett flygbolag, och när han sedan går in på sin egen sajt dyker det upp en liten banner för att boka hotellrum i . kanske undrar vad det är som händer. Det är en hotellkedja som säger att man är villig att betala för den här kontakten med . Det här behöver man inte bara se som någonting negativt. Jag tror att många med mig ser detta som något positivt, därför att det innebär att vi annonsörer kan ägna oss åt prickskytte när det gäller . Vi vill nå i det här fallet, eftersom han har bokat en resa till en stad som exempelvis ner inte har bokat en resa till. Jag ser detta som något väldigt positivt, och jag tror att många konsumenter också gör det. Inte minst är det viktigt för den fortsatta utvecklingen av vårt medielandskap. (S): Jag tänker upprepa en fråga. en fråga precis i början om tillsyn och sanktioner. Det talades om att man från myndigheternas sida efterlyser fler möjligheter till tillsyn och sanktioner. handlar detta i så fall om? Vad är det man efterlyser? , : Vi kan inte säga exakt vad som skulle behöva göras, men jag pekade på några områden. Ett centralt område är det som vi var inne på alldeles . Vi har ingen chans att se den här Berlinannonsen som får när han minuten före har sökt efter en resa dit. ningar i möjligheterna att få en bild av det reklamlandskap som konsumenterna Jag nämnde också kraven på bevisföring samt sanktionsmöjligheter. Mer detaljerade svar tror jag att vi får återkomma till i något annat samman- hang, men dessa är områden som vi har berört. , : När det gäller sanktioner hos Re- klamombudsmannen är vi ju en självreglering och har därför ingen möjlighet OFFENTLIG UTFRÅGNING OM MARKNADSFÖRING I SOCIALA MEDIER Vi publicerar dock alla beslut, vilket innebär name and shame, och jag vill nog säga att detta fungerar väldigt väl som återhållande effekt vad gäller de flesta annonsörer. Merparten av annonsörerna rättar sig naturligtvis efter våra beslut. Många gör det redan innan beslutet är fattat, därför att de inser att detta är negativt för deras förtroende i marknaden. Jag vill också poängtera att tar upp alla anmälningar som kommer till oss. Detta står i vår instruktion. Vi gör det möjligt för konsumenter att få reklamen prövad. (M): Jag vill tacka för väldigt många intressanta inlägg – det är mycket som snurrar i huvudet. Jag skulle vilja komma in på att internet är internationellt. Vi kan ha vilka lagar vi vill i , men om aktören sitter i , eller är det helt andra regelverk som gäller. Detta blir intressant utifrån vår vetskap om att regleringar i kan göra att aktören i stället flyttar till och fortsätter precis som . Jag tror visserligen att EU jobbar även med dessa frågor, men då kanske flytten i stället går någonstans utanför EU. Hur resonerar ni om detta, och hur kan man få till ett bra klimat generellt sett? Vi har varit inne på radio- och tv-lagen kontra marknadsföringslagen. ser vi på tv på en massa ställen, även om det inte heter tv. Hur ser ni på de delarna, och vad kan man behöva förtydliga eller fundera över? Min tredje fråga är en ren kunskapsfråga. Det talades om att demokratisera algoritmerna – jag vet inte om jag förstår hur man över huvud taget skulle kunna göra detta som politiker, men jag skulle uppskatta att få höra en liten fundering om saken. , Digital Reliance: Jag kan svara på den sista frågan, eftersom den var väldigt konkret. Precis som man samverkar i många andra frågor kan man samverka i en grupp för att först få en redogörelse för hur algoritmen ser ut. Detta kan man kräva. Man kan även ställa vissa andra krav; det kanske inte är rimligt att vi har samma utseende på till exempel Dagens Nyheters nyhet i Facebookfeeden som på en sajt som är gjord av ryska programmerare som bara försöker utnyttja systemet här för att tjäna pengar. Dessa båda har samma status för en vanlig medborgare i Facebookfeeden. Det finns en massa möjligheter att ställa krav på plattformsägarna för att vi tillsammans ska bygga ett bättre medielandskap, men då måste vi först få hit dem. Alla plattformsägare – Facebook, Google och så vidare – har alltid sagt i intervjuer att de följer lokal lagstiftning. Det här säger de för att de inte vill att det ska komma en massa jobbig lagstiftning. Då kanske man ska syna dem på detta. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM MARKNADSFÖRING I SOCIALA MEDIER , The Swedish Lad: Jag kan kommentera frågan om landstill- hörighet och lagar. De flesta youtuber i pratar svenska och riktar sig framför allt till en svensk publik, med undantag för svenskar som bor i utlan- När man, som jag, har en engelsk kanal – och jag har ändå av mina visningar i – kan det tyckas knepigt att avgöra vem man riktar Men annonsörer letar efter målgrupper, och när jag gör samarbeten handlar det naturligtvis om folk som är intresserade av eller det Har man en kanal som är inriktad på flugfiske är det flug- fiskeentusiaster man riktar sig mot. Detta gäller oavsett var de bor, om man är ju inte ett instängt land. är ett öppet land där vi förmedlar vad vi tycker och tänker. Vi vill visa för andra i världen vad vi tycker i huma- nitära frågor och på andra områden. Men lagarna måste förstås anpassas efter dels var man betalar skatt, dels vilken publik man riktar sig mot. , : Vad gäller globaliseringsfrågan och självreglering finns det en paraplyorganisation på Europanivå där vi är Den heter och är baserad i . 25 länder i har Vi har ett gemensamt system – ett så kallat cross-border-system – som innebär att reklam som finns på flera marknader ska prövas i det land därifrån reklamen kommer, alltså country of origin. är en liten marknad. Vi är ett eget språkområde. Vi har i vår in- struktion den andra principen, nämligen att vi prövar all reklam som huvud- sakligen riktar sig till den svenska marknaden. Då handlar det bland annat om att det är på svenska och med svenska priser. När det gäller självreglering in- nebär detta att det inte finns någon reklam som inte kan bli prövad någonstans Reglerna är desamma – de bygger på ICC:s kod, och den är global. fattade man beslut om att starta en global självregle- ringsorganisation där , , delar av och samt Man jobbar alltså verkligen på självregleringsnivå för att få en global samsyn. , : Jag har hört hur man har diskuterat reglerna i radio och tv kontra det som gäller i marknadsfö- Jag tycker att det är viktigt att man förstår och håller isär dessa två Radio- och tv-lagstiftningen har till syfte att reglera tv- bolagens verksamhet och hur de agerar, medan den marknadsrättsliga lagstift- ningen i första hand vänder sig till annonsörer, reklamproducenter och andra. Det rör sig om två helt olika syften. Vad som möjligtvis kan vara lite olyckligt är att det används en terminologi i den radio- och tv-rättsliga lagstiftningen, med ord som bland annat sponsring, som inte går att överföra direkt till den marknadsrättsliga lagstiftningen. handlar ju alltså om två olika syften. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM MARKNADSFÖRING I SOCIALA MEDIER Om man skulle se över frågan från lagstiftningens sida tycker jag, som arbetar med de här frågorna dagligdags, att det skulle vara bra om man kunde ha en enhetlig terminologi. Vi har tydligt sett hur begreppet sponsring används på ett annat sätt i den tv- och radiorättsliga lagstiftningen än i den marknadsrättsliga. Precis som vi hörde har vi en egen myndighet som prövar detta, dock utifrån helt andra syften. Det vore bra om man kunde ha samma terminologi så att den även kunde användas i den marknadsrättsliga lagstiftningen. Detta var ett litet medskick till lagstiftaren. Nooshi Dadgostar (V): Jag vill också tacka för den mycket intressanta redogörelsen som har givits här . Min fråga gränsar ganska mycket till de diskussioner vi har haft om barn och unga. Jag hörde på radio att barn och unga är den grupp som kanske i första hand hittar och söker sina nyheter inom de digitala plattformar som vi har pratat om , snarare än i de traditionella medierna. Detta är en grupp som vi särskilt vill skydda med lagstiftningen. Hur ser ni på att ytterligare reglera marknadsföring som utgår från de här digitala plattformarna, som riktar sig mot barn och unga? Vi har i tidigare haft ett förbud mot marknadsföring riktad mot barn. Hur ser ni på ytterligare regleringar för just den här gruppen när det gäller marknadsföring som utgår från dessa digitala plattformar? , Annonsörer: Jag vill göra ett förtydligande. Det finns inget förbud mot att rikta reklam till barn och ungdomar i . När det gäller etermedier, radio och tv, har vi en gräns. Men du får till exempel ha en annons i . Det är inte lagvidrigt på något sätt – bara ett förtydligande. , The Swedish Lad: Jag kan inte hålla med. Det handlar väldigt mycket om kunskapen om detta, precis som det handlar om algoritmer och kunskapen om hur de fungerar. Vet man att det fungerar kan man ha en mer källkritisk attityd till det hela. Jag växte upp med kabel-tv och matades med reklam för He- Man-gubbar . Jag visste ju inte vad skillnaden var mellan det jag såg på kabel-tv och på det jag såg på SVT och sedan TV3 och TV4 när de kom in i bilden. Jag tror att det handlar mycket om kunskapsförmedlande över huvud taget. När vi åker omkring på turnén, som vi är på , är ett av de viktigaste momenten, bortsett från att hålla för öronen när barnen skriker som galningar, att informera föräldrar och ge dem verktyg för att prata med sina barn om Youtube och sociala medier. Det tycker jag är jätteviktigt, och det är någonting som man gärna får ta upp mer och mer i skolan. När vi är ute och föreläser på skolor märker vi att vissa skolor har jättebra strategier för att prata om sociala medier och bloggar, andra ingen alls. Jag uppmanar därför föräldrar som jag träffar: OFFENTLIG UTFRÅGNING OM MARKNADSFÖRING I SOCIALA MEDIER Fråga din skola vilken strategi den har för sociala medier som ett brett begrepp. Om de inte har någon, pressa dem! , Annonsörer: Jag håller med om att föräld- rarna naturligtvis har ett jättestort ansvar. Vi ser lätt barn och ungdomar som offer när det gäller reklam. Annonsörer släppte tillsammans med Novus för drygt en månad sedan en rap- Vi hade ett halvdagsseminarium här i , som jag vet att en del av er här inne var inbjuda till och också medverkade i, där vi ville belysa rap- Den är ganska unik, för det är inte så ofta som det släpps undersök- ningar gjorda på så pass unga människor. Vi gjorde så klart undersökningen med föräldrarnas godkännande. Jag tycker att den ger en ganska spännande och väldigt positiv bild av hur det står till med barn och ungdomar. tydligt mer reklamsmarta än deras föräldrar. De är mer reklampositiva – nu refererar jag bara till resultatet i den objektiva undersökningen – och ser väl- digt lätt vad som är reklam och vad som är saklig information. Med detta sagt vill jag nog säga att vi har lyckats att skapa smarta ungdomar som väldigt lätt kan navigera och orientera sig på framför allt de digitala platt- , Konsumenter: När det gäller barn och unga tycker jag att det är viktigt att varna lite grann för en övertro på att alla barn och unga kan förstå det här. Det är inget rent informationsproblem. Här måste man vara väl- ICC-reglerna är tydliga: Barn och unga har en bristande erfarenhet, och det måste man ta hänsyn till. Vem som helst kan se att det bryts väldigt mycket mot förbud mot direkta köpuppmaningar. Vår organisation kräver ett förbud mot reklam för till exempel ohälsosam mat riktad till barn och unga i alla me- Det finns ett förbud mot tv-reklam till barn men också ett förbud mot adresserad direktreklam till dem som är upp till . Det finns alltså väldigt många regler, och de är ett uttryck för samhällets Det gäller att reglerna också efterlevs och uppmärksammas. det är inget rent informationsproblem, inte för alla unga. , : Den undersökning som du refererar till, An- ders, är intressant. Jag har den just framför mig. Jag vill först hålla med om att vi inte ska ha en övertro på att barn och unga förstår, även om de säger nej till reklam i mediet. Men att tolka budskap är en annan sak. I undersökningen som refererar till ställer man frågan till barn vad de tycker om reklam. Där visar det sig att inte tycker om reklam i mobilappar, tycker inte om reklam i spel i mobilen eller dataspelet OFFENTLIG UTFRÅGNING OM MARKNADSFÖRING I SOCIALA MEDIER och gillar inte reklam i Youtubeklipp − jag skulle kunna fortsätta. De flesta gillar inte den reklamen. , Annonsörer: Vi kan titta på de övre staplarna. började längst ned och tittade på de kanaler där inte heller vi vuxna vill bli störda av reklam. Men det finns faktiskt andra typer av medieslag där både barn och ungdomar tycker att reklam faktiskt tillför något, eller hur? , : Ja, men eftersom vi pratade om sociala medier och digitala sammanhang var det dessa jag valde. Där barnen säger att de tycker om reklam är i butiker, på skyltar, i tidningar och så vidare. Där kan en spekulation vara att jag kan välja bort den i butiken, och jag har ett annat förhållningssätt till den. , Annonsörer: Det är ju precis samma sak med oss vuxna. De flesta av oss tycker att reklam på internet, bannerannonsering där det dyker upp en flash, är väldigt jobbigt. De gamla medieslagen, bioreklam eller annonser i tidningar, upplever svensken generellt sett som mycket mer positivt. Det är också därför utvecklingen går mer mot just nej till betonad annonsering där reklamen blir mer skapad som en artikel. Men även där ska naturligtvis någon form av reklamidentifikation vara tydlig. , Influencers of : Jag vill bara igen understryka att det finns reklam som ger ett värde och underhåller och som man inte störs av. Jag förstår att man inte vill ha reklam i ett spel, om det inte är någon gubbe i spelet som har en tröja som det står någonting på, för det stör ju. Men om det till exempel är ett Youtubeklipp där någon spelar ett spel, vilket är reklam för spelet, är det underhållande och har ett värde. Det handlar nog om vad det är för typ av reklam som de är positiva respektive negativa till. , : Det finns specialregler som styr reklam till barn. Jag vill också understryka att i ICC-koden, och även i marknadsföringslagen, ställs ett högre aktsamhetskrav när man riktar reklam till barn, så det blir extra viktigt att man är tydlig när man riktar reklam till barn. (S): Vi pratar väldigt mycket om barn som mottagare av reklam. Men bland influencers är det många som sänder ut reklam vilka faktiskt är barn. Då är frågan: Hur ser vi till att man kan ta till vara dessa unga människors intressen? Här kan det ju handla om väldigt billiga marknadsföringstjänster som företagen får. Företagen skickar saker med uppmaningen: OFFENTLIG UTFRÅGNING OM MARKNADSFÖRING I SOCIALA MEDIER Gör gärna ett inlägg om detta! Då får de inte betalt på ett rimligt sätt. man jobba så att människor inte blir utnyttjade i den här situationen? , Influencers of : En av anledningarna till att In- fluencers of har bildats är att det behövs en bredare kunskap om det här i alla åldrar. Det är självklart någonting som vi försöker förmedla till samt- liga, men det är såklart väldigt viktigt när det handlar om barn. Många av de här ligger under nätverk, agentur eller vad man ska kalla det. De har då ett stort ansvar, tycker jag, för att utbilda unga personer i hur det , The Swedish Lad: Jag är, som jag nämnde i mitt anförande, så kallad partner manager på ett nätverk där jag har ett antal Youtube-kanaler eller influencers som jag hjälper. Jag får ofta mejl eller telefonsamtal från dem där de säger: Det här klädföretaget, till exempel, frågar ifall jag kan göra en Jag får då återigen några tröjor. Då säger jag: Nej, för ditt varumärke och den publik du har är värt så mycket mer. återkommer då de här företagen och säger: Men vi betalar bara de allra största. Jag säger inte att det är alla men i vissa företag har det varit vilda västern en tid , så det handlar om att utbilda även dessa människor och säga att det inte funkar så. Här finns en specifik målgrupp hos en viss influencer som de Till att börja med är det kanske vuxna människor, till skillnad från de som är influencer, som kör över dem lite grann. Då går vi in och säger: Nej, då får det vara. När ingen kommer att vilja göra detta kommer de att inse att det inte funkar och att de måste göra saker på rätt sätt. Öjje , Tailsweep: Jag håller helt med . Det handlar om kontinuerlig utbildning, träning, transparens och tydlighet. Det är klart att vi har ett ansvar Du har helt rätt, . , Konsumenter: Jag återkommer till detta med att titta över axeln, integritetsfrågorna och spridningen av persondata. Det ställdes en fråga tidigare om demokratiseringen av algoritmer. Det kommer en dataskyddsförordning från EU som ska implementeras Det är viktigt att den blir bra och fungerar på marken, så att man ska kunna få reklam som man känner sig bekväm med. Det finns väldigt många som är skeptiska, för man vet inte på vilket sätt det kan skada en. ment är man allmänt orolig, för man vet ju inte riktigt vad det här innebär. har vi ett stort problem. Den politiska rollen blir att se till att dataskyddsförordningen får ett reellt värde för konsumenterna och att det blir en praxisbildning när det gäller vill- koren när man lämnar ifrån sig data och även när data kommuniceras till ex- empelvis smarta apparater, vilket är en allt snabbare utveckling. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM MARKNADSFÖRING I SOCIALA MEDIER uppgifter om enskilda personer för att kunna rikta reklam som är väldigt detaljerad. Här måste ni på den politiska sidan vara framsynta och se vad det är för faror som lurar här, hur konsumenterna ska veta vad de går med på. Det är otroligt viktigt. Det behövs praxisbildning utifrån dagens lagstiftning. Men det räcker nog inte, utan man måste få klart för sig var det behövs kompletteringar. Vice ordföranden (S): Jag vill börja med att tacka alla medverkande här . Det har varit en intressant förmiddag. För oss ledamöter i civilutskottet är det oerhört viktigt att vi har sådana här samtal och diskussioner. Vi har jobbat ganska mycket med olika typer av öppna utfrågningar. Jag tycker att det är väldigt lärorikt. Det ger också en bra stuns i det hela. Det hettade till och med till här lite grann ett tag. Det tror jag är viktigt, för vad vi kan konstatera är att vi lever i en väldigt komplex värld. Vi har sett ganska stora förändringar i medielandskapet , och det är nog bara början.