eunbil · H40N471ECC · 2017-01-01 00:00:00 — Rapport (energi) i -Energiministrarna höll en politisk diskussion om förslaget till reviderad gasförsörjningsförordning. Ordförandeskapet summerade diskussionen i ordförandeskapsslutsatser. -Vid mötet presenterade kommissionen sitt lanserade paket av initiativ med en mängd lagförslag för genomförande av Energiunionen – energi för alla i . -Under dagordningens sista ordinarie punkt gav kommissionen en uppdatering av framstegen i utvecklingen av den externa dimensionen av EU:s energipolitik. Ministrarna hade därefter ett åsiktsutbyte. -Under övriga frågor gavs bland annat en uppdatering från ordförandeskapet om aktuellt lagstiftningsarbete och inkommande maltesiska ordförandeskap presenterade sina prioriteringar. Vid mötet representerades av Samordnings- och energiminister . Förslag till Europarlamentets och rådets förordning om åtgärder för en trygg naturgasförsörjning och om upphävande av förordning (EU) 994/2010 Rådet höll en politisk diskussion om gasförsörjningsförordningen och möjliga vägar framåt i förhandlingarna, mot bakgrund av det dokument ordförandeskapet presenterat inför mötet. Diskussionen fokuserade på frågorna om regionalt samarbete, på förbättrat informationsutbyte i samband med kommersiella gasavtal och på hur solidaritet i händelse av en kris ska genomföras i praktiken. I diskussionen om regionalt samarbete föredrog en majoritet av medlemsstater att arbeta vidare med alternativ B som innebär regional gruppering utifrån identifierade risker längs med så kallade försörjningskorridorer. Ett antal medlemsstater gav detta alternativ sitt uttryckliga stöd, medan ett antal andra medlemsstater var flexibla eller kunde acceptera detta alternativ med villkor om bland annat ökad tydlighet i formuleringen av gruppernas utformning i förordningstexten. Ytterligare en annan grupp medlemsstater förespråkade tydligt alternativ A med förutbestämda kärnregioner i förordningen. I frågan om förbättrat informationsutbyte i samband med kommersiella gasavtal, önskade merparten medlemsstater arbeta vidare med alternativ A som innebär att endast långsiktiga gaskontrakt av betydelse för försörjningstryggheten (definierat som av årlig gasförbrukning)ska notifieras till den behöriga myndigheten. Ett antal medlemsstater var dock missnöjda med båda de alternativ som lagts fram. Detta då man ansåg att alternativen skapade oproportionerlig administrativ börda och för långtgående befogenheter för kommissionen. Dessa medlemsstater menade också att långsiktiga gaskontrakt höll på att spela ut sin roll på gasmarknaden och efterlyste vissa preciseringar i texten. I diskussionen om solidaritetsmekanismen önskade en grupp medlemsstater ytterligare precisering av villkor för kompensationen i själva förordningen, det vill säga alternativ A, medan en majoritet av medlemsstater, däribland , var flexibla eller föredrog det andra alternativet där enbart övergripande principer skulle anges i förordningen. Efter lunchen sammanfattade ordförandeskapet diskussionen i ordförandeskapsslutsatser som angav att fortsatt arbete skulle ske på basis av alternativ B för det regionala samarbetet och alternativ A för informationsutbytet. Dock med vissa nödvändiga preciseringar vad gällde den senare punkten. För solidaritetsmekanismen föredrog en majoritet alternativ B. Vinterpaketet – energi för alla i - Presentation från kommissionen Vice ordföranden med ansvar för Energiunionen Maros Šefčovič redogjorde övergripande för det mycket omfattande paketet som kommissionen menade skulle ge betydande förbättringar på många områden. Det gällde klimat, energi och miljö men även sysselsättning. En ökning av BNP med en procent förväntades som en följd av paketet. Paketet väntades ge betydande investeringar inom unionens alla regioner. Šefčovič menade att förslaget till styrsystem (governance) för Energiunionen låg i linje med rådets tidigare slutsatser. Förslaget var balanserat och tillförsäkrade att målen kunde nås kollektivt, som medlemsstaterna erbjöds flexibilitet. Syftet var även att strömlinjeforma rapportering och därmed minska administrativ börda, liksom att skapa säkerhet för investerare. Klimat- och energikommissionär konstaterade att av initiativen inom Energiunionen nu hade levererats i linje med en av Junckers tio politiska prioriteringar. Det nya energieffektiviseringsmålet om väntades ge 400 000 jobb och minska gasimporten . Förnybar energi gavs rätt förutsättningar genom det reviderade förnybartdirektivet, tillsammans med den nya elmarknadsdesignen och governance. Detta var nödvändigt då investeringarna inom EU i förnybar energi hade halverats . Konsumenterna skulle ha lättare att mata in sin egenproducerade el i nätet. Stödsystemen skulle enligt de nya förslagen bli mer marknadsorienterade och administrationen skulle förenklas. I och med paketet skulle avancerade biodrivmedel främjas och förslaget till hållbarhetskriterier för fast biomassa skulle ge säkerhet för marknaden liksom miljögarantier, något som behövdes för denna viktiga del av energisystemet. På elmarknadsområdet betonades bland annat stärkt regionalt samarbete genom exempelvis regionala driftscentraler, gemensamma regler för krisberedskap och ett regelverk på EU-nivå för kapacitetsmekanismer där klimathänsyn togs. Ordföranden sammanfattade med att TTE noterat informationen och inbjöd ministrarna till en informell diskussion med möjlighet till första, preliminära reaktioner på paketet över lunchen. Framsteg i utvecklingen av den externa dimensionen av EU:s energipolitik -Lägesrapport från kommissionen Kommissionär redogjorde översiktligt för framsteg och viktiga händelser . Bland annat berördes låga oljepriser, teknikutveckling för förnybar energi, flytande naturgas (LNG), , strategin för Energiunionen, nytt samförståndsavtal med , Energigemenskapen, Södra gaskorridoren, och samarbetet inom internationella organisationer. Medlemsstaterna var överens om betydelsen av den externa dimensionen, och om att EU skulle tala med en röst på energiområdet, men hade delvis olika prioriteringar för det fortsatta arbetet. Några medlemsstater – däribland - betonade klimatfrågan och möjligheterna med energiomställningen, medan andra medlemsstater betonade försörjningstrygghet för fossila bränslen. Ett antal medlemsstater (inklusive ) lyfte fram EU:s inre energimarknad som en viktig utgångspunkt. , med stöd från några medlemsstater, uttryckte oro kring Nordstream 2-projektet och dess förenlighet med gällande EU-lagstiftning och Energiunionens målsättningar om diversifiering av EU:s energipolitik, samt uppmanade kommissionen att mot denna bakgrund ingående granska projektet och återkomma till medlemsstaterna om detta för en gemensam linje om projektets framtid. a)Aktuella lagförslag ii- Reviderat beslut om informationsutbyte i mellanstatliga energiavtal (IGA) -Lägesuppdatering från ordföranden Ordförandeskapet hade goda förhoppningar om en överenskommelse med i det tredje trepartssamtalet om IGA . Samtliga parter hade visat på flexibilitet. Det var svårare med förhandlingarna om EU:s energimärkning där ordförandeskapet hade arbetat hårt för att nå en överenskommelse. hade inte varit berett att diskutera den för rådet viktiga frågan om genomförande-/delegerade akter. b)EU:s externa energirelationer -Information från kommissionen Kommissionär redogjorde översiktligt för framsteg vilket bland annat inkluderade ratificeringen av , COP22, Energigemenskapen, nytt samförståndsavtal med , samarbete i kring förnybar energi/energieffektivisering och samarbetet med , , och . c)IEA () – långsiktig finansiering -Information från delegation redogjorde för sin syn på det förslag till långsiktig finansiering av IEA som förhandlades inom . Förslaget om en minimum-nivå för lägsta bidrag till organisationen skulle slå hårt mot små medlemsstater. skulle behöva öka sitt bidrag fem gånger och fem av sex länder som berördes av denna typ av ökning av sina bidrag till IEA kom från EU. fick stöd av tre medlemsstater som ansåg att förslaget var oacceptabelt och uppmanade kommissionen att vara aktiva vid IEA governing board. d) Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram redogjorde för sina prioriteringar generellt och på energiområdet. Ambitionen var att nå en politisk överenskommelse med om gasförsörjningsförordningen och om revideringen av energimärkningsdirektivet, samt att påbörja behandlingen av kommissionens Clean Energy Package. För det sistnämnda var målet att komma överens om en allmän riktlinje på TTE om energieffektiviseringsdirektivet och direktivet om byggnaders energiprestanda. Därutöver ville man skapa momentum för behandling av de övriga förslagen i paketet om förnybar energi, elmarknadsdesign och governance. Diskussioner på såväl informellt TTE och formellt TTE skulle bidra till detta och ge vägledning till fortsatt behandling under det efterföljande estniska ordförandeskapet.