rfr · H40WRFR10 · 2017-01-01 00:00:00 — Regeringen överlämnade en skrivelse om en exportstrategi till i vilken bl.a. kulturella och kreativa näringar nämns.87 I skrivel- sen konstateras att vissa företag i dataspels-, mode-, musik- eller designbran- scherna redan från starten är globala (uttrycket ”born globals” används). föreslås få en särskilt anpassad rådgivning. Kulturella och kreativa näringar spelar också en särskilt viktig roll för att stärka Sverigebilden utomlands. Regeringen föreslår att den tillsammans med berörda aktörer ska främja kul- Satsningen inkluderar en jämförelsestudie med andra länder. har också fått i uppdrag att fastställa en definition av kul- turella och kreativa näringar så att verksamheten ska kunna mätas.88 Uppdraget är kopplat till . 5.1.3 Satsning på att öka kunskapen om immateriella rättigheter Regeringen har beslutat om ett uppdrag till och Patent- och registre- ringsverket som går ut på att utveckla näringslivets, offentliga aktörers och allmänhetens kunskaper om och förståelse för immateriella tillgångar. ingen har avsatt –2019 för detta ända- Regeringens beslut har betydelse för utvecklingen av kulturella och kre- Av beslutet framgår bl.a. att den digitala tekniken har ökat all- mänhetens möjligheter att ta del av kreativt innehåll och upphovsrättsligt skyd- Tekniken har dock också skapat en struktur för intrång i upphovs- Särskilda informations- och kunskapssatsningar bör genomföras för att värna upphovsrätten och för att stärka den svenska näringsverksamheten.89 5.1.4 efterlyser bättre besluts- En kommitté lämnade en utredning om hur innovations- och entreprenörsklimatet i ska utvecklas. Enligt sina direktiv skulle utred- ningen bl.a. föreslå hur det innovations- och företagsfrämjande stödet kunde Utredningen kom bl.a. fram till att de utvärderingar som hade gjorts av före- tagsfrämjande stöd inte gav någon vägledning om huruvida stöden hade varit samhällsnyttiga eller inte.91 Enskilda utvärderingar kan påvisa positiva effek- ter, men resultaten kan ifrågasättas i flera fall. Det kan bl.a. handla om att den 2015/16:48. 88 Regeringsbeslut , UD2016/12789/FH. 89 Regeringsbeslut , N2016/02167/IF. 90 Dir. 2015:10. 91 SOU 2016:72 Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet. 5 NULÄGET FÖR KULTURELLA OCH KREATIVA NÄRINGAR utbetalande myndigheten har utvärderat sina egna program, att utvärderingen i för hög utsträckning bygger på vad stödmottagarna anser, att målen för stöden varit för vaga och att mångfalden av olika stöd gör att eventuella effekter är svåra att koppla till en specifik insats. Utredningen lämnar flera förslag som syftar till att skapa bättre beslutsunderlag . Förslagen handlar om att förbättra förutsättningarna för utvärdering genom utveckling av uppföljningsbara mål, ett uppdrag till Tillväxtanalys att undersöka möjligheterna att utveckla samhällsekonomiska kalkyler för främjandeinsatser, en tydligare uppdelning mellan stödgivande och utvärderande myndigheter samt en sammanslagning av stöden till färre – men större – program och insatser. Vidare anser utredningen att utvärderingar bör genomföras av en oberoende instans, t.ex. Tillväxtanalys. betänkande har skickats ut på remiss. Sista svarsdag var . 5.2 Myndigheternas arbete med kulturella och kreativa näringar är tillsammans med och i viss mån de myndigheter som bedriver någon form av arbete inom kulturella och kreativa näringar. Framför allt har samarbetet mellan myndigheterna blivit mer ingående och strukturerat. 5.2.1 har uppgiften i regleringsbrevet Enligt sitt regleringsbrev har i uppdrag att redovisa myndighetens insatser på området kulturella och kreativa näringar. Den handläggare vid myndigheten som koordinerar frågan uppskattar att myndigheten lägger ungefär tre årsarbetskrafter på att driva frågor om kulturella och kreativa näringar. arbete med kulturella och kreativa näringar har bl.a. handlat om att ordna en årlig konferens med många aktörer på regional nivå och att ge stöd till kompetensutveckling av kommunala tjänstemän i och . Villkoret för att få pengar är att tjänstemän från både näringsförvaltningen och kulturförvaltningen deltar. Myndigheten ordnade också ett internationellt konvent tillsammans med bl.a. . Därutöver har myndigheten publicerat en kunskapsöversikt om förutsättningarna för företag inom kulturella och kreativa näringar. över en längre tidsperiod framhåller företrädare för att den främsta insatsen från myndighetens sida var att stödja bransch- och yrkesorganisationer i att utveckla egna strukturer och kunskap, för att dessa i sin tur ska kunna vara ett bättre stöd för sina medlemsföretag. har ordnat nätverksmöten samt finansierat studier och utvecklingsprojekt som branschorganisationer drivit. Detta arbete har haft betydelse bl.a. för 5 NULÄGET FÖR KULTURELLA OCH KREATIVA NÄRINGAR bildandet av paraplyorganisationen (Dataspelsbranschen, Mu- siksverige, Film- och , Kommunikationsbyråer, uppdrag är inte primärt att utveckla kulturella och kreativa näringar, utan att verka för konstnärlig och kulturell utveckling. Myndigheten ska verka för konstnärligt och kulturpolitiskt värdefull utveckling inom verksamheter som rör bl.a. teater, dans, musik och annan scenkonst, litteratur, kulturtidskrifter, läsfrämjande och bibliotek, bild och form, museer och regional kulturverksamhet. Myndigheten har också i uppdrag att verka för ökat internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan inom hela kulturområdet. har samarbetat med om frågor gällande exempelvis internationalisering och export inom kulturella och kreativa näringar. arrangerade , och ett seminarium för att tillsammans med branschföreträdare, departements- och myndighetsrepresentanter diskutera hur kan stärka kulturella och kreativa näringars internationalisering och export. Myndigheten har ett bidrag från på som kan ges till de s.k. mellanleden i kulturella och kreativa näringar (förläggare, kuratorer, gallerister etc.) som behöver bidrag för att komma ut i internationella sammanhang. Bidrag beviljas exempelvis för resor, deltagande och översättningar. Vid är det en handfull personer som har som deluppgift att utifrån olika perspektiv, t.ex. regionalt eller internationellt, arbeta med kulturella och kreativa näringar. är samverkanspart i Team som är en del av regeringens exportsatsning. 5.2.3 Regionerna efterfrågar statliga insatser Regionerna har enligt flera av de intervjuade en förväntan på att Kultur- och Näringsdepartementen samarbetar mer på nationell nivå. Kulturella och kreativa näringar behöver dessutom prioriteras på nationell nivå. Möjligheten att söka pengar på nationell nivå för projekt relaterade till kulturella och kreativa näringar stärker viljan att jobba med frågan på regional nivå. Enligt några av intervjuerna efterfrågas också en nationell politik för kulturella och kreativa näringar. Politiska signaler på nationell nivå krävs för att regionerna långsiktigt ska prioritera kulturella och kreativa näringar. Enligt företrädare för ställer regionerna ofta frågor om vad som har hänt efter handlingsplanen. Dessa handlar både om att återigen få särskilda pengar till satsningar på kulturella och kreativa näringar och om att få veta den politiska riktningen. Utvecklingen av kulturella och kreativa näringar behöver fortfarande stödjas, menar flera av de intervjuade. Det finns många företag med potential som 5 NULÄGET FÖR KULTURELLA OCH KREATIVA NÄRINGAR behöver hjälp att komma igång och det är regionerna som borde kunna hjälpa dem. har inte den kompetensen. Det handlar också, enligt några av de intervjuade, om att se kulturella och kreativa näringar som verksamheter där kommersialisering är möjlig. blandas kulturella och kreativa näringar i för stor utsträckning ihop med den konstnärliga kärnan. 5.3 Behövs särskilda satsningar på kulturella och kreativa näringar? I budgetpropositionen hänvisas till det rundabordssamtal om kulturella och kreativa näringar som arrangerades av , och . Samtalet fördes med nationella och internationella deltagare. I propositionen92 anges även att de kulturella och kreativa näringarna särskilt har pekats ut som ett betydelsefullt område i den exportstrategi som presenterades . 5.3.1 En ny handlingsplan är inte aktuell Vid rundabordssamtalet deltog representanter för och , myndigheter och regioner. Av minnesanteckningarna93 från mötet framgår det att kulturella och kreativa näringar är prioriterade områden i arbete. påpekar representanter att det inte är aktuellt med någon satsning liknande handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar 2010–2012. Regeringen undviker punktinsatser för specifika branscher till förmån för breda satsningar på små och medelstora företag, vilket man menar ger större effekt. Kulturella och kreativa näringars exportpotential och regeringens exportstrategi lyfts också fram i sammanhanget. Företrädare för några av de regioner som var med vid rundabordssamtalet menar att kulturella och kreativa näringar nu är ett etablerat begrepp och att det inte behövs en särskild strategi för en bransch som har blivit en basnäring. Frågorna har i stället lyfts in i de regionala utvecklingsstrategierna. Andra regioner menar dock att det fortfarande krävs prioriteringar och signaler på nationell nivå om näringen för att något ska hända i regionerna. Argument för att inte främja en särskild bransch har förts fram av . Utredningen anser att det i princip är omöjligt att förutsäga vilka företag och branscher som har bäst förutsättningar för tillväxt. Dagens snabba utveckling av nya affärsmodeller och digitala lösningar talar enligt utredningen för generella och inte selektiva främjandeinsatser.94 2016/17:1 utg.omr. 17 s. 54. 93Minnesanteckningar från nationellt dialogmöte om utveckling på nationell och regional nivå kring kulturella och kreativa näringar vid idékonventet i , bifogat dokument i mejl från , , . 94SOU 2016:72 s. 248. 5 NULÄGET FÖR KULTURELLA OCH KREATIVA NÄRINGAR 5.3.2 Splittrad bild av behoven De intervjuade har olika uppfattning om huruvida kulturella och kreativa näringar skiljer sig från andra näringar och därför behöver särskilda stöd eller om näringarna lika gärna kan omfattas av de näringslivsstöd som ges generellt. Många menar att problemen som möter företag inom kulturella och kreativa näringar liknar de som andra små företag upplever i uppstartsfasen. Det handlar bl.a. om brist på pengar och nätverk och bristande kunskaper om hur man gör för att verksamheten ska bli lönsam. Andra menar att kulturella och kreativa näringar skiljer ut sig. De som verkar där har kanske inte behov av samma nätverk som de inom andra branscher. Deras marknad skiljer sig från de företag som traditionellt finns på andra marknader. Det som också särskiljer flera företag inom kulturella och kreativa näringar är att företagens tillgångar och värden är immateriella, dvs. bygger på upphovsrätt, mönsterrätt osv. Ytterligare uppfattningar är att kulturella och kreativa näringar redan är en bransch som alla andra och att det i sig är positivt. Problemet är dock att existerande stödsystem inte kan ta hand om företag inom området. , och är fortfarande inriktade på att hjälpa företag som har tillverkning och serieproduktion. Småskaliga tjänsteproducenter har svårt att passa in i stödsystemen. Det gäller inte bara kulturella och kreativa näringar, utan också kvinnligt företagande och företag som leds av utlandsfödda. Kunskapen om hur kulturella och kreativa näringar fungerar är låg bland de olika offentliga parter som stöder näringslivet. Företrädare för branschen vill ha förändringar Olika branschorganisationer inom den kulturella och kreativa sektorn har genomfört egna studier och med dessa som underlag lämnat olika förslag för att förbättra förutsättningarna för näringarna. Ett exempel är en skrift från paraplyorganisationen . Organisationen vill bl.a. ha en nationell strategi, bättre statistik över näringarnas bidrag till ekonomin och skatteavdrag för investeringar.95 Ett annat exempel är förslag om en nationell agenda för slöjd, konsthantverk och småskalig designproduktion. Förslagen har tagits fram i ett samarbete mellan bl.a. , Stiftelsen och Svensk Form. Företrädare för dessa branscher vill bl.a. ha mer inslag av företagande som ämne i yrkesutbildningarna inom branschen, mer kunskap om deras bransch hos regionala stödgivare och bättre stöd för export.96 95Innehållsinnovation och internationell tillväxt i kreativa näringar, , Kreativ Sektor. 96http://. 5 NULÄGET FÖR KULTURELLA OCH KREATIVA NÄRINGAR 5.4 Finansiering kan fås från många håll Satsningen på kulturella och kreativa näringar 2010–2012 är utmärkande eftersom en särskild bransch har avgränsats och fått stöd. Som framgått av kapitel 3 verkar de aktörer som tagit emot stöd via satsningen även i ett större kultur- och näringspolitiskt sammanhang där det finns annan offentlig och privat finansiering. Flera av de projekt som fick finansiering från satsningen på kulturella och kreativa näringar har även fått pengar från t.ex. . I denna rapport är utrymmet begränsat för att gå igenom finansieringen av kulturella och kreativa näringar i detalj, men en översiktlig genomgång visar att det inte saknas finansieringsmöjligheter. I budgetpropositionen , utgiftsområde 19 Regional tillväxt, listas olika typer av EU-stöd som ges inom ramen för de regionala strukturfonderna. En del av strukturfondernas medel går till innovation och till utveckling av små och medelstora företag. Aktörer inom kulturella och kreativa näringar har möjlighet att, i konkurrens med andra branscher, få del av sådana medel. Kreativa är EU:s program för kulturella och kreativa näringar 2014– 2020. Programmet har en total budget på (). Ett av målen är att stärka den finansiella kapaciteten hos mikroföretag, små och medelstora företag samt organisationer inom kulturella och kreativa näringar på ett hållbart sätt. Stöd går även att söka för exempelvis internationellt samarbete och för att nå en europeisk publik. mottog 62 projekt i , bl.a. inom scenkonst, filmbranschen och spelbranschen från Kreativa Europa.97 För att få del av EU-medlen inom Kreativa krävs medfinansiering, exempelvis från den nationella, regionala eller lokala nivån. har ett lånegarantiinstrument introducerats inom ramen för Kreativa . Garantin erbjuds till banker eller stimulera finansiering av kulturella och kreativa näringar. Garantin administreras av Europeiska investeringsfonden och uppgår till ca , vilket i sin tur förväntas generera mer än i prisvärda lån för den kulturella och kreativa sektorn.98 Det är inte enbart Kreativa som ger stöd på EU-nivå. Stöd till kulturella och kreativa näringar ges på olika sätt och i olika omfattning inom 97Svensk medverkan i EU-programmet 2015, , 2016. 5 NULÄGET FÖR KULTURELLA OCH KREATIVA NÄRINGAR många av EU:s sektorsprogram.99 Det finns flera handböcker om hur och för vad man kan söka.100 Även om pengar finns är de inte lätta att få I intervjuer menar företrädare för och att det inte är lika lätt att få EU-medel via de regionala utvecklingsfonderna för satsningar på kulturella och kreativa näringar som det var under den förra strukturfonds- Under den nuvarande strukturfondsperioden prioriteras större och mer omfattande satsningar, vilka är svåra att anpassa till de mer småskaliga projekt som finns inom kulturella och kreativa näringar. 5.4.3 Pengar på nationell nivå Även på nationell nivå finns offentliga medel avsatta som kan användas för utveckling av kulturella och kreativa näringar. På webbplatsen finns en sammanställning av olika finansie- ringskällor för verksamheter inom bl.a. spel, film, scenkonst, mode, bild och form, musik och litteratur. På webbplatsen – som är ett samarbete mellan Till- växtverket, och – ges stöd till företag i olika utveck- Sätten att finansiera sin verksamhet är många. Det finns fonder, stipendier och bidrag från såväl offentliga som privata finansiärer. nämnden ger ut Konstnärsguiden som riktar sig till yrkeskonstnärer inom litte- ratur, musik, bild och form, teater, dans och film. I likhet med webbplatsen finns här råd och stöd om att driva företag inom kulturverksam- Nedan redovisas ett axplock ur den offentliga statliga finansieringen som visar på finansieringens bredd och storlek. Film har en väl utvecklad stödordning tillhandhåller en mängd olika stöd såväl till etablerade aktörer i branschen som till oetablerade. Det finns bl.a. produktionsstöd, utvecklings- stöd och stöd till oberoende producenter. Enligt Filminstitutets senaste årsre- dovisning fördelades under 2015.101 ger i stort sett till alla konstformer Enligt sin senaste årsredovisning fördelade närmare 2 miljarder kronor till olika kulturella ändamål . Den stora posten i Kulturrå- dets bidragsgivning är medel till regioner inom ramen för kultursamverkans- 99 Se webbplats: . 100 Se bl.a. Fund-Finder utarbetad av International network for contemporary performing arts: och som har tagits fram av Svensk Scenkonst och 5 NULÄGET FÖR KULTURELLA OCH KREATIVA NÄRINGAR ges för olika kulturella ändamål på regional nivå. Det är regionerna själva som avgör hur medlen fördelas till olika konstarter såsom scenkonst, musik och litteratur. Resten av pengarna förfogar och beslutar självt över. Här finns drygt 60 olika bidrag att få inom dans, produktion av ljudinspelningar, internationell kulturverksamhet, produktion av kulturtidskrifter, resebidrag för översättare, fria teatergrupper etc. Många av verksamheterna som stöds ligger nära sådant som i kapitel 2 benämns den kulturella kärnan, medan annat tangerar mer kommersiella verksamheter längre ut från den konstnärliga kärnan. Det ska tilläggas att det är ett högt söktryck på bidragen, strax över hälften av ansökningarna avslås, och att de som får bidrag i genomsnitt får av de totala medel de ansökt om.102 ger bidrag till enskilda konstnärer inom olika konstområden. Enligt sin årsredovisning fördelade myndigheten i stipendier och bidrag . Bild och form får mest medel. Liksom på är det ett högt söktryck på bidragen.103 ger bidrag till samarbetsprojekt Inom musikområdet kompletteras och bidragsgivning med vissa bidrag från . fördelade verket enligt sin årsredovisning till musikprojekt. Något under hälften av medlen fördelades till företag och ekonomiska föreningar.104 Under område finns som har framgått tidigare också ett antal myndigheter som fördelar pengar till näringslivsutveckling inom olika branscher. ger lån till små och medelstora företag, lämnar bidrag för innovation i små och medelstora företag och lämnar bidrag för regional utveckling. Verksamheter inom kulturella och kreativa näringar konkurrerar med andra branscher om de olika stöden. Kulturen finansieras också regionalt och lokalt Enligt årsredovisning finansierades de verksamheter som beviljades medel från myndigheten till med statliga medel. Resterande medel kom från regioner (), kommuner () och egen finansiering (). bidragsgivning torde vara repre- 5 NULÄGET FÖR KULTURELLA OCH KREATIVA NÄRINGAR sentativ för hur finansieringen i allmänhet ser ut för kulturverksamheter i Sve- bidragsgivning täcker i stort sett hela spektrumet av verk- 5.5 Myndigheternas syn för kulturella och kreativa näringar I sekretariatets intervjuer har frågor ställts om framtiden för kulturella och kreativa näringar sett ur ett myndighetsperspektiv. Svaren kan sammanfattas i följande punkter: • Man väntar fortfarande på att det ska bli några konkreta åtgärder för kulturella och kreativa näringar i exportsatsningen. • Det är viktigt med en enhetlig statistik på området. • Samarbetet mellan kultur- och näringslivssektorn måste öka ännu mer. • Regionerna vill sannolikt ha mer nationellt stöd för att utveckla kulturella och kreativa näringar. 5.6.1 Kulturella och kreativa näringar inte längre lika prioriterade av regeringen Regeringen hanterar förvisso frågorna genom att lyfta fram näringens potential i exportsammanhang, men på det nationella planet finns varken särskilda medel avsatta eller någon sammanhållen idé för näringen som liknar den handlingsplan som fanns . Det finns farhågor om att exportsatsningen reducerar näringen till en uppvisningsverksamhet i det statliga sammanhanget. Ännu tycks satsningen inte ha skapat några konkreta resultat för näringen. Flera skäl finns för att specifika stöd till näringen tonades ned. Trenden i näringslivspolitiken går mot generella stöd. Många anser att kulturella och kreativa näringar blivit en så pass etablerad bransch att den inte behöver stödjas särskilt i näringspolitiken. Stöd kan behövas, men då utifrån premissen att de problem som möter företag i kulturella och kreativa näringar liknar de som i allmänhet möter små företag under uppstartsfasen. Det kan bl.a. behövas rådgivning, tillgång till nätverk och finansiering. Regeringens satsning på information och kunskap om upphovsrätt kan förväntas ha betydelse för verksamheter inom kulturella och kreativa näringar. 5 NULÄGET FÖR KULTURELLA OCH KREATIVA NÄRINGAR 5.6.2 Myndighetssamarbete är etablerat och har arbetat tillsammans för att utveckla kulturella och kreativa näringar. Samarbetet har främst handlat om att tillhandahålla nätverk, utveckla branschen genom kunskapsunderlag och viss finansiering, verka för internationalisering och senast att tillsammans med andra myndigheter ta fram förslag till statistik. 5.6.3 Vissa anser att näringen fortfarande behöver särskilt stöd Några regioner anser att regeringen borde ta tydligare initiativ. Regionerna menar att det är positivt att kulturella och kreativa näringar nu har blivit etablerade. saknar det statliga system som ska ge stöd förmåga att ta hand om verksamheter inom kulturella och kreativa näringar. Branschen framför krav på särskilda åtgärder för att förbättra just deras villkor. Andra anser att problemen för företagen i kulturella och kreativa näringar liknar de som finns i andra branscher med många småföretagare. Det handlar exempelvis om finansiering och behov av rådgivning. Det är också svårt att veta vilken bransch som har bäst förutsättningar att växa. Därför är det mer effektivt att utforma generella och inte branschspecifika stödsystem. 5.6.4 Finansiering från många håll Redan en översiktlig genomgång visar att initiativ inom kulturella och kreativa näringar inte nödvändigtvis behöver finansieras genom att man skapar en handlingsplan liknande den som genomfördes –2012. Medel finns att söka såväl från EU-fonder som från olika nationella aktörer. Kulturella och kreativa näringar är ett brett begrepp. Näringsverksamhet bedrivs både i den kulturella kärnan (många konstnärer hanterar sin verksamhet i företagsform) och i verksamheter som ligger längre ut från den kulturella kärnan (design etc.). För de näringar som ligger nära den kulturella kärnan finns många kulturmyndigheter som har specialiserat sig inom olika konstarter. För de verksamheter som ligger längre ut från kärnan finns bl.a. , och . Det finns risk för att olika finansieringssystem verkar utan inbördes samordning. Kulturella och kreativa verksamheter har i normalfallet inte uteslutande finansiering från statligt håll. Verksamheterna finansieras med en blandning av offentliga medel (staten, regioner och kommuner) och privata medel, t.ex. försäljning, biljettintäkter och lån. Det innebär att kulturella och kreativa näringar inte nödvändigtvis behöver statliga insatser eller medel för att vara livskraftiga. 6 Slutsatser och reflektioner Det har gått regeringens satsning avslutades. Denna uppföljnings fokus har varit om satsningen ledde till det resultat som och regeringen förväntade sig, dvs. •att det skapades bättre förutsättningar för att utveckla företagande i kulturella och kreativa näringar •att det skapades regional tillväxt och ökad konkurrenskraft •att samverkan mellan näringsliv och kulturliv ökade. När satsningens resultat har analyserats i denna uppföljning har man skilt på det som åstadkoms i direkt anslutning till satsningens genomförande, t.ex. att inkubatorer bjöd in företag (prestationer) och det som hände därefter (effekter).