rfr · H40WRFR18 · 2017-06-19 00:00:00 — tionerna – arbetsgivare, och så vidare – är lite stuprör. Precis som var inne på behöver man hitta bra former för dialog mellan dessa olika aktörer, som kanske också kan behöva hjälp i någon form så att det blir ett samarbete. Delat ansvar är inget ansvar, så jag tror att man behöver någon som är koordinator för detta. , : Jag tänkte lyfta två olika perspektiv. vad vi själva vill fokusera på, nämligen att utgå från arbetsplatsen. inte företräder chefer delar jag mina kollegors syn att cheferna måste få förut- sättningar att vara bra chefer, även inom kvinnligt dominerade yrken. att man måste få igång det systematiska arbetsmiljöarbetet på ett helt annat sätt i offentlig sektor – på arbetsplatsen, inte på en högre nivå. Det är det vi kommer att fokusera på, och det är vi också överens om som part: att utifrån arbetsplatsen, ledarskapet och chefskapet få igång det och få det att funka. Men om man skulle önska något från parterna här inne ser vi tydligt att vi på arbetsplatser med mycket outbildad arbetskraft har högre sjuktal. hällsdebatten talas det nu om att man ska ha enklare jobb. utbilda sig för att slängas in i vården. Detta kommer att öka sjukskrivningarna dramatiskt inom dessa yrken. Det innebär att de individerna blir sjukskrivna, men även de mer kvalificerade och utbildade, till exempel undersköterskor, blir sjukskrivna därför att de känner att de får ta på sig en större roll än de egentligen kan. Vi måste se helheten: Utbildning in i yrket har också betydelse för sjuk- skrivningstalen, och därför är vi väldigt glada över den avsiktsförklaring vi släppte i går med SKL. Vi ser en tydlig koppling: Om man höjer utbildnings- nivån kommer det också att få ned sjuktalen. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN : Stort tack till er allihop! Det blir snabba pass nu med de olika grupperna, men det kommer att finnas rejält med tid att ställa frågor till alla sedan under ledamöternas frågestund. går vi över till de statliga företrädarna. Jag vill välkomna fram från , från OFR, , som är ordförande för , och från , som är avtalsansvarig på det statliga området. Vi har varit inne lite på denna fråga. Det finns vetenskapligt dokumenterade friskfaktorer, som kan sägas minska risken för psykisk ohälsa. Vi hörde den tidigare gruppen tala om detta. Det är i hög grad kopplat till ett gott ledarskap, att ha kontroll i arbetet och att det finns en balans i arbetet. Man mår bättre om man har tydliga mål och vet vad som förväntas. I er avsiktsförklaring lyfter ni särskilt att ert partsgemensamma arbete kommer att fokusera på saker i arbetsmiljön som är kopplade till denna typ av friskfaktorer. Detta är en väldigt central fråga. Hur fungerar det rent konkret? , : Man kanske ska beskriva lite kort hur vårt arbetssätt ser ut på det statliga avtalsområdet. Efter det att vi träffat avsiktsförklaringen konkretiserade vi den i aktiviteter inom ramen för avtalsrörelsen . Vi har ett unikt organ till vårt förfogande, nämligen det som vi kallar , som vi fyra tillsammans äger och har haft . Vi avsätter gemensamma resurser för att fokusera på olika frågor, och har vi ett arbetsområde som heter Arbetsmiljö ur ett partsperspektiv. I den överenskommelse vi träffade har vi adresserat ett antal uppdrag inom just det arbetsområdet – att gräva i dessa frågor. Det handlar dels om det du tar upp, friskfaktorer, dels om att jobba med att analysera behov som lokala parter kan ha när de själva ska ta tag i ohälsofrågan och vrida detta till friskfaktorer. Vi har ett väldigt ambitiöst program som pågår . Det är ett stort steg och ett stort åtagande, där uppdraget inom ramen för är att förse våra lokala företrädare med kunskaper – det som redan har tagits fram men också ny kunskap som sprids genom webbsidor och genom seminarier och utbildningar om dessa frågor. På så sätt fokuserar vi på att åstadkomma en bättre arbetsmiljö, med minskade sjuktal och större fokus på friskfaktorer. Det är så vi har jobbat inom det statliga avtalsområdet, och vi tror att det är ett framgångsrecept. Vi har som förhandlingsledning också tagit på oss ett ansvar att jobba med vissa frågor, som vi ska följa noggrannare. Vi har lagt dessa lite högre på dagordningen över de frågor vi ska jobba med och analysera. Jag ska inte föregripa mina kollegor, men en fråga vi ska titta på är kontaktyrken, där vi kan konstatera att vi har en frånvaroproblematik som vi behöver analysera för att se vad den beror på. Vad kan vi som parter göra för att stödja och förändra den sjukdomsutveckling som finns? STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN : Jag har en fråga till . Vi hörde tidigare en repre- sentant från OFR som talade just om vikten av att stärka ledarskapet och chef- När man skriver en sådan här avsiktsförklaring förstår jag att man, även om den kommer från nationell nivå och även om ni har ett partsråd, ändå måste nå ned till dem det berör. Sedan måste ni få tillbaka informationen. som fungerar och inte fungerar? Jag är medveten om att avsiktsförklaringarna inte har funnits och att ni håller på att starta igång dem. ert arbetssätt förändrats sedan avsiktsförklaringen kom till? , OFR: Det stora som har hänt är att det är ett helt annat fokus på dessa frågor. Ett av de verktyg vi som parter har är just uppföljning, och när vi nu får en uppföljning från ministern måste vi få en uppföljning även från våra förtroendevalda och från myndigheterna. Ett sätt är att följa sjuk- Det finns inga mirakelkurer, och det finns inte bara en orsak till Vi som parter kan inte gå ut på en arbetsplats och ta en chef och en förtroendevald i handen och säga att nu ska ni göra så här. med att sprida goda exempel där vi ser att det fungerar, men också med att varna för vad som inte fungerar. Att vara chef i statlig verksamhet är svårt. Man ska förhålla sig till politiska beslut som kan komma väldigt snabbt. Verksamheten som medlemmarna ska driva kan förändras . Man kan ha en annan uppfattning än sin chef om vad det egentligen är som ska göras. Detta ställer ett särskilt krav på de chefer som finns inom staten. Tillsammans med det finns kravet på en liten men effektiv statsförvaltning. Detta får självklart konsekvenser för medarbe- tarna, och det ser vi, som sa, särskilt i så kallade kontaktyrken, där man har mycket kontakt med medborgarna: och Arbetsför- medlingen, där man möter ganska desperata människor i olika skeden av livet. Detta påverkar medarbetarna, och vi ser att det är på dessa arbetsplatser som framför allt kvinnornas sjuktal sticker ut. : , du är ordförande för . jobbar ni med att få ut och förankra friskfaktorerna i organisationer så att det verkligen blir mer än bara positiva ord? , Saco-S: Saco-S är en förhandlingsorganisation som består av 22 akademikerförbund. Vi företräder ungefär 87 000 medarbetare inom Många av våra medlemmar är också chefer, som Akademikeralliansens Det vi fokuserar extra på nu är att arbeta just med det positiva. klart arbeta med att hantera de bekymmer som finns, kartlägga svårigheter och hitta lösningar på de arbetsmiljöproblem som finns. Men det är viktigt att inte fastna i problemformuleringar och problemanalyser utan att också, på varje arbetsplats och vid olika typer av möten, diskutera vad som fungerar väl. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN har konstaterat att detta är väldigt viktigt, och vi arbetar med att skaffa mer kunskap om det. Vi diskuterar också med våra egna förtroendevalda för att nå ut med detta. Det behövs ett samtal på arbetsplatserna om vad som fungerar, varför det fungerar och vad vi kan dra nytta av när vi utvecklar verksamheten för att den ska fungera ännu bättre. Vi vet att de som arbetar i verksamheterna vill ha effektivitet. Man vill hinna med sitt arbete som finns till förfogande. Man vill ha tydliga gränser för var arbetet börjar och slutar och vilka förväntningar arbetsgivaren har på tillgänglighet, till exempel. Allt detta är sådant man behöver tala om. Flera har varit inne på ledarskapets betydelse. Det är självklart otroligt viktigt, och chefen har ju makten att forma en struktur där man kan diskutera frågor på ett bra sätt på en arbetsplats. Den andra sidan av saken är att varje medarbetare självklart har ett ansvar för att bidra till dialogen genom att vara tydlig med vad som är viktigt för mig och vad jag har för drivkrafter och mål. : från , hur ser ni på arbetet med utgångspunkt i friskfaktorerna? De är ju ändå något positivt som gör att människor kanske undviker att bli sjuka över huvud taget eller att det tidigt kan förhindras. Hur försöker ni att stärka era drygt 100 000 medlemmar i detta? , : På statens område är vi inte 100 000 medlemmar, tyvärr; vi önskar att vi var det. Men som organisation har vi ett projekt för att stärka skyddsombuden lokalt på arbetsplatsen. Det handlar i huvudsak om att komma åt frågan på arbetsplatsnivå. Där har de saker som mina kollegor här har nämnt, som ledarskapet, stor betydelse. Vi kan se att det har brustit ibland när det gäller arbetsmiljöarbetet och att kunskapen behöver höjas hos våra förtroendevalda där ute. Det som har varit väldigt positivt med det arbete som startade , med hälsoväxlingen, avsiktsförklaringen och det ni har skrivit i avtalsrörelsen, är att vi märker av efterfrågan från förtroendevalda på arbetsplatser. Hur ska vi jobba med detta? Det gäller inte arbetsmiljö i stort, utan man siktar in sig på sjuktalen och vad man kan göra för att kollegorna på arbetsplatsen ska må bättre. : Ni ska också jättesnabbt få svara på vad ni önskar er av de andra, för ni har talat så mycket om vad ni redan gör. Vi gör en kort runda där ni också får svara på samma fråga som den tidigare gruppen: Om vi inte ska stå här med samma utmaning, vad önskar ni då att andra parter gör? , : Det var en lite fascinerande fråga: vad andra parter gör. Det är väl viktigt att vi har ett system som stöder tidiga insatser när STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN det gäller ledarskap och som vi alla bär, där chefen kan sätta in tidiga aktivi- teter mot dem som är frånvarande. Vi måste också ha ett stöd från det allmänna i form av och andra institutioner som jobbar på samma sätt. Vi tror att det behövs en djupdykning i forskningen när det gäller orsakssam- band, som kan hjälpa oss vidare med vilka åtgärder vi behöver sätta in. , OFR: Jag vill se på frågan på ett annat sätt. att vi alla, på olika sätt, kan hjälpa till att tillåta människor att vara människor Man kanske inte alltid måste leverera till i livets Det handlar inte om att en enskild ska göra något, utan det handlar om synen på vad som är friskt och vad som är sjukt. Detta kommer att bli ännu mer aktuellt med tanke på att vi måste jobba längre. Vi måste ha helt andra perspektiv men också flexibilitet för individen i arbetslivet. , Saco-S: Det är jätteviktiga saker som redan har sagts. håller verkligen med om att vi alla är människor, och vi upplever alla olika saker som påverkar hur vi fungerar i arbetslivet. Om man ska fokusera på det som ligger vid sidan av det vi som parter förfogar över är det väl att man, när någon har blivit sjuk, får till samarbetet mellan alla inblandade aktörer. Vi har inte minst den psykiska ohälsan. För den som lider av psykisk ohälsa är det ingen lek att ha att göra med alla olika myndigheter. Min bild är nog att det är helt nödvändigt att det knyts en person till varje person som är drabbad av psykisk ohälsa, för det är omöjligt att ta sig fram i systemet. jag säga är en jätteviktig sak så att man inte tappar människor i livslånga sjuk- skrivningar och sjukersättningar. , : En sak vi har upptäckt under arbetets gång är att företagshälsovården är ett bra stöd när man blir sjuk. Utifrån sett är upp- handling av företagshälsovård med korta tidsperspektiv inte bra. inte det stöd man skulle kunna få om man har en längre relation med företags- : Stort tack till er allihop! ska vi få träffa represen- tanter för de privata företrädarna. Jag vill välkomna fram , som är socialförsäkringsexpert på , , som är chef för enheten för välfärd, utbildning och arbetsmarknad på LO, och Rådkvist, som är kanslichef på . I er avsiktsförklaring skriver ni att parterna anser att samverkan och kom- munikation mellan aktörerna i sjukprocessen är av stor vikt för en väl funge- rande sjukförsäkring och att det tidiga informationsutbytet mellan vården, arbetsgivaren och arbetstagaren bör utvecklas. Jag vet att ni också sitter på central nivå, men hur ser ni på er roll i detta för att se till att det verkligen blir Hur arbetar ni för att nå denna del i er avsiktsförklaring? STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN , : Tack för inbjudan till denna väldigt viktiga förmiddag! Vi jobbar tillsammans på central nivå med just dessa frågor, inte minst inom ramen för våra partsägda bolag. Vi har till exempel Försäkring och Prevent. Inom Försäkring avsätter vi mer än 300 miljoner för förebyggande insatser, men också för att stötta och hjälpa vid återgången i arbete. Det är centrala verktyg vi har för att underlätta, stötta och hjälpa. Vi finns inte på den enskilda arbetsplatsen eller på de små företagen, men vi försöker på vårt sätt underlätta och stötta där det behövs. , LO: Jag kan fylla på lite. För det första tycker jag att det är viktigt att komma ihåg att en bra arbetsmiljö är en av de allra bästa friskfaktorerna. Det är otroligt viktigt att ha med sig. Där kan man såklart som part göra väldigt mycket. Förutom Försäkring har vi Prevent, som fyller och är föregångaren till Suntarbetsliv. Det är en partsgemensam förening där vi jobbar otroligt mycket, och den är instiftad för att jobba partsgemensamt med arbetsmiljöfrågor. Där görs det jättemycket bra arbete med utbildningar. Vi tar fram övergripande utbildningar, till exempel när det kommer ny lagstiftning, och branschspecifika utbildningar som berör olika arbetsmiljöaspekter. Detta kommer verkligen ut, för det efterfrågas. Vi svarar mot ett behov som kommer utifrån, från våra medlemsförbund och våra medlemmar. Här görs väldigt mycket proaktivt och förebyggande arbete. Det tycker jag är en viktig sak att lyfta. : Får jag koppla på en fråga där? Vi har tidigare hört att det finns stora regionala skillnader. Från ert perspektiv kanske det inte handlar så mycket om regionala utan mer om branschmässiga skillnader. Kan man rikta arbetet branschvis när man ser behovet? Hur snabbfotade är ni där? , LO: Jag skulle vilja säga att vi är väldigt snabbfotade, i alla fall när det gäller Prevent. När det kommer in en fråga från en bransch sätts arbetet igång direkt. På har vi fått ur oss någonting. På det sättet är det en väldigt snabbfotad organisation, som verkligen svarar mot reella frågor. Vi kommunicerar också på många olika sätt. Vi har såklart många webbaserade utbildningar och mycket material som kan laddas ned, men vi har faktiskt också testat att göra bilderböcker för dem som kommer in på svensk arbetsmarknad och inte har tillräckliga språkkunskaper för att kunna tillgodogöra sig arbetsmiljöregelverket som text. , : Får jag fylla i en sak? Vi efterfrågade i vår avsiktsförklaring mer nedbruten statistik, och det har vi äntligen fått från STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det har faktiskt inte tidigare funnits nedbruten statistik över sjukfrånvaron så att vi kan följa den branschvis. har vi ett ännu bättre verktyg för att ta fram mer riktade och träffsäkra insatser. utvecklas, men statistiken har äntligen kommit. Det är vi otroligt glada för! : När man tittar på er avsiktsförklaring märker man hur mycket fokus som ligger på just det förebyggande arbetet och hur mycket ni förutsätter att andra parter gör. , detta är inget nytt, utan ni har jobbat med dessa frågor . Hur ser ni från PTK att ni faktiskt kan bli ännu bättre när det gäller det förebyggande arbetet? Vad behöver utvecklas för att förebygga i ännu högre grad? , PTK: Vi tror att det finns väldigt många bra verktyg i det som har beskrivits här. vet vi att det egentligen måste hända saker väldigt konkret på den enskilda arbetsplatsen. måste finnas, men man måste också jobba systematiskt med dessa saker. Vi tror mycket på det systematiska arbetsmiljöarbetet och samverkan på arbetsplatsen, och det tror jag att vi kanske behöver stötta ännu mer. finns, men man kanske inte som enskild ser behoven. Man tar inte tag i fråge- ställningarna, vare sig från den fackliga sidan eller från ledningshåll, för man ser inte problematiken. Vi tror framför allt att det handlar mycket om att ha Det kan man få del av genom Prevent – webbverktygen finns där. Men vi tror att vi kan ta ytterligare steg för att rent konkret få ett bra stöd i Vi tror till exempel att företagshälsovården kan göra ännu mer : finnas där som ett stöd i det systematiska. Vi tror också att det finns mer att göra samlat med kunskapen. bra att vi har kunskap i Prevent och Försäkring och jobbar mycket med forskning, men vi tror också att vi behöver få till arbetsmiljökunskapen centralt, på ett övergripande plan. Där har det nu kommit förslag som känns : Här verkar det som att det finns mycket bra verktyg. Ni är snabba när det gäller att ta fram dem och möta behov. Men hur säkra är ni på att verktygen används? De ligger där på webben, men chefer och andra kanske är så stressade att de inte hinner ta del av dem. Hur kan man verka för att de även används? , : Detta är den ständiga utmaningen – vi kan ta fram hur bra saker som helst. Men vi tar fram olika stöd, och ibland kopplar vi också ihop dem med resurser i form av pengar. annat en treårssatsning för stöd till arbetsmiljöutbildning, för hela Den riktade sig till såväl tjänstemän och arbetare som Det blev ingen treårssatsning, för det var en sådan succé. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN slut redan första året. Så vi gör på olika sätt. håller vi på att utvärdera den satsningen. Det vi särskilt har tittat på – och där behöver alla här, inte bara vi som parter, nå längre – är att nå de minsta arbetsgivarna, de som inte har någon egen HR- avdelning. De behöver särskilda stöd och verktyg i sitt arbete. Alla de företagen är inte medlemmar i ; de behöver ett bredare stöd än vi kan ge. : Hur arbetar ni där? Där har ni identifierat en lucka – hur arbetar ni mot dem? , : Inom ramen för Prevent har vi tagit fram ett särskilt webbaserat rehabverktyg, som vi ska koppla utbildningar till. Det ska vara enkelt. När man hamnar i en situation där man behöver stöd och hjälp ska det finnas ett enkelt verktyg att använda. Det har vi tagit fram, och det är ett av de sätt vi jobbar på. , PTK: Vi tror på avtalsvägen. Vi tycker att det är viktigt att vi jobbar i avtal med hur detta ska se ut. Sedan är det bra att det fungerar och att det finns stöd från myndighetssidan. Det är viktigt att föreskriften om organisatorisk och social arbetsmiljö finns. Där ser vi ett jätteintresse, även i den satsning som beskrev. Många chefer har velat utbilda sig i detta, och det är väldigt uppmuntrande att det är på det sättet. Skyddsombud och arbetsmiljöombud behöver utbilda sig, men den enskilda individen måste också se hur man kan utveckla sitt eget gränssättande. Är det rimligt att man ska vara tillgänglig överallt på alla tider? Det kanske det inte är. Det finns saker att göra på alla nivåer – övergripande, samhällsmässigt, på arbetsplatsen, hos individen och, förstås, i våra organisationer. , LO: Jag vill lyfta fram det som redan har sagts, nämligen att skyddsombud, i synnerhet på de mindre företagen men egentligen på alla företag, har en otroligt viktig roll eftersom de bär på kunskap om arbetsmiljö och arbetslagstiftning. På de mindre arbetsplatserna spelar de regionala skyddsombuden ofta en viktig roll. Det är ytterligare en viktig dimension i hur vi får ut kunskapen. : Hur är er bild – väldigt kort , för vi börjar få ont om tid – utifrån dem som ni representerar och företräder? Hur fungerar samverkan när någon håller på att bli eller har blivit sjuk? Hur fungerar dialogen med myndigheterna, och, framför allt, vad kan förbättras? Vi kör en snabb runda. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN , : Företagen är helt beroende av sina med- arbetare, så att man , vid ohälsa, får tillbaka människor i Det som företagen hör av sig till oss om är att det inte riktigt fungerar i kontakterna med vården när man vill planera för återgång. måga trots sjukdom. Hur tar man till vara den? Utan kontakter med vården blir det ganska trubbigt för arbetsgivaren. Man vet inte riktigt vad man vågar göra Samarbetet och informationsutbytet med vården och sjukskrivande läkare eller annan i vården är otroligt angelägna. Men jag vill också säga att Försäk- ringskassan, när man väl ska planera återgång i arbete, måste finnas där. det ska vara ett samverkansmöte är det bra om faktiskt Där ser vi en ganska tråkig utveckling. Jag vet inte om ni vet det, men har avskaffat möjligheten att arbetspröva på den egna arbetsplatsen. Detta fick vi veta Man avskaffade den och informerade om det internt. Det är viktiga verktyg som företagen har använt som har tagits bort. Arbetsträning är också viktigt för att komma tillbaka och pröva sin för- måga, men det beviljas i väldigt liten utsträckning. Det finns mycket i samar- betet med andra som inte riktigt fungerar och som heller inte fungerar likadant över hela landet, för att återkoppla till rättssäkerheten och att det ska vara lika behandling över hela landet. , LO: Jag kan koppla på där. Det finns ett skäl till att vår avsikts- förklaring innehåller högt ställda förväntningar på andra aktörer än parterna Det är otroligt viktigt att detta fungerar och att de bedöm- ningar man gör är rättssäkra och rimliga. Vi har självfallet ett gemensamt intresse av att människor ska vara friska och må bra. Man ska inte behöva bli sjuk på jobbet, man ska inte bli skadad på jobbet och framför allt ska man inte behöva dö på jobbet. I detta perspektiv är det självklart – men det behöver kanske ändå sägas – att det är den sjukskrivna arbetstagaren som ska stå i fokus i processen. hela måste också ske med hänsyn till personens integritet och egen vilja. hamnar man i diskussioner om allt vad myndigheter och parter ska göra, men i grund och botten handlar det såklart om att vi måste ha ett system som är rimligt, rättssäkert och bra för den person som är sjuk och som i bästa fall ska bli frisk och gå tillbaka till arbetet. Man måste behålla detta perspektiv. : Hur är er syn på samverkan och samarbete? , PTK: Detta behöver förstärkas. Vi tror att det finns mycket att göra där – att man kommer in och att det finns ett gott stöd. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vi har i ett annat partsgemensamt sammanhang, vår omställningsorganisation , tittat på hur man kan stötta personer som på grund av ohälsa behöver byta arbete. De metoder vi använder där, med mycket coachning och stöd, fungerar alldeles utmärkt för personer med ohälsa. Det handlar mycket om stöd och att se arbetsförmåga. Det tror jag är grundläggande. : Är detta något ni funderar på, om man kan ta in det i era erfarenheter av vad som har fungerat? Är det en modell som kan fungera? , PTK: Det tror jag säkert. Det finns väldigt goda exempel där. : Stort tack, alla ni som har varit med! har vi fått lyssna till samtliga grupper från arbetsmarknadens parter. Vi ska skifta fokus och gå in på nästa paneldebatt, där vi ska prata med myndigheterna. Välkomna fram, , försäkringsdirektör för sjukförsäkring på , , biträdande generaldirektör för , och , ställföreträdande generaldirektör för ! har vi fått en hel del inspel från tidigare samtal som ni säkert är väldigt angelägna om att få kommentera, men jag vill börja med en fråga. I egen rapport, Socialförsäkringsrapport 2017:3, som handlar om skillnader i sjukskrivningsmönster, står det så här: ”Analyser på läns- och kommunnivå visar att skillnader i både sjukfallslängd och förekomst av deltidssjukskrivning kvarstår även efter att hänsyn tagits till individspecifika faktorer.