rfr · H40WRFR12 · 2017-01-01 00:00:00 — 8 KRÄNKNINGAR AV BARN OCH UNGDOMAR INOM IDROTTEN också att barns och ungas eget inflytande över sitt idrottande ofta verkade vara En undersökning som genomfördes av organisationen i samarbete med TNS visade att av de unga ansåg att den egna idrotten var ganska eller mycket rolig. Undersökningen baserades på intervjuer med 1 100 barn i åldern 9–som är aktiva i organiserad idrott.211 Ungefär en fjärdedel av barnen uppgav i undersökningen att de minst en gång blivit kränkta av en lag- eller träningskamrat, framför allt i form av elaka kommentarer i träningssammanhang.212 Skillnaderna var stora mellan lagidrott och individuell idrott och mellan pojkar och flickor. inom lagidrott för pojkar där upplevde att de har blivit kränkta av Generellt hade ungdomarna en positiv bild av sina tränare, men en av tio uppgav att de blivit kränkta av en tränare. Vanliga upplevelser var att tränaren hade skrikit och kränkt barnet när barnet hade gjort fel. Andra var att barnet upplevde tränaren som osjyst när han eller hon blivit petad eller bänkad. Det finns även en kunskapsöversikt om sexuella övergrepp i re- lationen mellan tränare och idrottsaktiv.213 I denna redovisas forskning som kompletteras med resultat från en enkätstudie som genomfördes i samverkan med SCB bland 25-åriga män och kvinnor i . 477 personer som samtliga var eller tidigare hade varit aktiva i föreningsidrot- Bland de idrottsaktiva uppgav att de blivit utsatta för sexuella övergrepp i föreningsidrotten. I studien konstaterar man att resultaten från olika studier skiljer sig åt, vilket gör dem svåra att jämföra. inget tvivel om att sexuella övergrepp förekommer i idrotten, även om det inte förefaller vara oftare där än inom andra sociala sammanhang. 8.2 Regler och åtgärder för att motverka kränkningar 8.2.1 Lagen om registerkontroll och preskriptionstiden för brott För att skulle uppfylla EU:s direktiv214 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi infördes en ny lag 2013 om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn.215 Denna lag innebär att en förening har möjlighet att be den som erbjuds en anställning, ett uppdrag eller en praktiktjänstgöring inom föreningens verk- 210 BO, äger, Barn och unga berättar om sitt land 2008. 211 TNS 2012, friends-brandmanualswede.netdna-ssl.com/wp-content/uplo- ads/2014/09/sifo-idrotten-lanseringsversion2.pdf hämtad . 212 Svarsalternativ var: slagen, knuffad eller liknande, fått taskiga kommentarer på träning respektive match eller tävling, känt mig utfryst, fått taskiga blickar eller gester, fått taskiga kommentarer om mig på webben eller att man inte vill berätta vad som har hänt. 213 RF, , 2012:5. 214 och rådets direktiv /93/EU om bekämpande av sexuella över- grepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi antogs och trädde i kraft . 215 Lag (2013:852) om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn. 8 KRÄNKNINGAR AV BARN OCH UNGDOMAR INOM IDROTTEN samhet om ett begränsat utdrag ur belastningsregistret, om arbetet innebär di- rekt och regelbunden kontakt med barn . Lagen kompletterade de regler som fanns. I samband med beslut om den nya lagen förlängdes också pre- skriptionstiden för vissa sexbrott mot barn. Det gäller köp av sexuell handling av barn, försök till köp av sexuell handling av barn och sexuellt ofredande av barn. Preskriptionstiden ska börja den dag den som utsatts för brottet fyller . När det gäller preskriptionstiderna för sexualbrott mot minderåriga varierar dessa beroende på vilket brott som avses. Huvudregeln är följande: våldtäkt mot barn: , grov våldtäkt mot barn: , sexuellt utnyttjande av barn: , sexuellt övergrepp mot barn: , grovt sexuellt övergrepp mot barn: . Reglerna i om preskription skiljer sig dock åt när det gäller sexu- albrott riktade mot barn. 8.2.2 Bestraffningsärenden inom idrottsrörelsen RF har också regler om handlingar som är straffbara inom idrotten. Bestraff- ningsreglerna är bindande för alla SF, föreningar, enskilda medlemmar och Idrottsaktiebolag.216 När det gäller de förseelser som bestraffning kan utdömas för dominerar handlingar som är kopplade till tävlingsverksamhet (8 av 16 förseelser varav 2 också kan avse träning). Det saknas en tydlighet om att en bestraffningsbar handling kan omfatta kränkningar. RF har också en preskriptionstid för samtliga förseelser som kan bli föremål för straff. Preskriptionstiden för påföljd för en förseelse inte får åläggas någon om den inte har anmälts för bestraffning senast från det att förseelsen begicks eller blev känd. Påföljd får inte i något fall dömas när förflutit för förseelsen.217 Utöver dessa bindande regler behandlas frågan i RS anvisningar för barn- och ungdomsidrott från 2014.218 Av anvisningarna framgår att RF kommer att agera när man får information om en verksamhet som uppenbart strider mot anvisningarna. Man menar att det är omöjligt att bygga upp en stor kontrollverksamhet på grund av omfatt- ningen av verksamheten. Grundprincipen är enligt anvisningarna att försöka åstadkomma en utveckling av förbundens eller föreningarnas verksamhet ge- nom dialog med berört förbund eller förening och att också ge stöd till förbun- det eller föreningen genom t.ex. utbildning. Endast i sista hand blir ekono- miska sanktioner aktuella. Det framgår att statligt stöd enligt både idrottsstöds- förordningen och RF:s egna LOK-stödsregler inte ska ges till verksamheter som inte utgår från ett barnrättsperspektiv och som strider mot intentionerna i Idrotten vill. Av anvisningarna framgår vilka åtgärder som kommer att vidtas. 216RF:s stadgar i lydelse efter RF-stämman 2015. 21714 kap. 10 § i lydelse efter RF-stämman 2015 218Anvisningar för barn- och ungdomsidrott, beslutades av Riksidrottsstyrelsen . 8 KRÄNKNINGAR AV BARN OCH UNGDOMAR INOM IDROTTEN 1.Information till SF och DF (ansvarig för barn- och ungdomsidrott) som initierar en dialog med berörd IF eller SDF, enligt tidigare framtaget ar- betssätt kring hantering av ”känsliga ärenden”. 2.Dialogen identifierar problemet som c)hanterbart av IF själva (individnivå) d)att det krävs en åtgärdsplan hos IF för att komma till rätta med proble- met (system/struktur/kultur) e)att det krävs en åtgärdsplan med stöd hos IF för att komma till rätta med problemet (ges uppdraget att tillsammans med berörda SF/SDF samt DF stötta IF att komma till rätta med problemet) 3.Om föreningen inte vidtar adekvata åtgärder så görs en mer omfattande utredning av fallet (SF/DF gemensamt). 4.Om utredningen visar att föreningen uppenbart och med avsikt har brutit mot anvisningarna och inte visar någon vilja till rättning kan antingen eko- nomiska sanktioner efter beslut av RS eller ekonomiska sanktioner och tävlingssanktioner efter beslut av SF/SDF. 5.Vid fall där SF uppenbart och eller avsiktligt bidragit till verksamhet som strider mot anvisningarna ska RF inleda en dialog med berört SF. Om för- bundet inte visar någon vilja till rättning bör det få konsekvenser för eko- nomiskt stöd. RF har hanterat ett tiotal ärenden sedan anvisningarna infördes . De flesta av dessa ärenden har hanterats av berört SDF. Inget fall på lokal nivå har re- sulterat i indragna bidrag eller andra former av ekonomiska sanktioner. I ett fall har ett SF fått det offentliga stödet tillfälligt indraget. RF beslutade att frysa landslagsstödet till sedan en utvärdering visat på omfattande missförhållanden, i första hand inom grenen artistisk gymnastik. Detta var första och hittills enda gången som RF använt ekonomiska sanktioner mot en verksamhet som inte ansetts leva upp till id- rottsrörelsens värdegrund eller FN:s barnkonvention.219 8.2.3 RF:s arbete för att motverka kränkningar RF har en policy mot sexuella övergrepp inom idrotten med vägledning. Poli- cyn syftar till att förstärka skyddet av barn och ungdomar mot sexuella över- grepp, utnyttjande och trakasserier inom idrotten. Den utgår från gällande lag- stiftning, och ett barnrättsperspektiv. RS antog 2002 RF:s policy mot sexuella trakasserier inom idrotten (reviderad 2005). Av policyn framgår att svensk idrott inte accepterar någon form av sexuella trakasserier. 219Johan R , När kontraktet bryts i Spela vidare – en antologi om vad som får unga att fortsätta idrotta, , 2013 och , Blod, svett och tårar: ledarkulturen inom svensk landslagsgymnastik – belyst och problematiserad, , 2012. 8 KRÄNKNINGAR AV BARN OCH UNGDOMAR INOM IDROTTEN Av policyn framgår att alla sexuella handlingar mot någon, inför någon el- ler som en person får någon annan att göra mot hans eller hennes vilja är sex- uella övergrepp. Policyn inriktas särskilt på skyddet av barn och ungdomar upp till . Alla barn och ungdomar har rätt att idrotta och utvecklas i en trygg miljö och bemötas med respekt. Man uppger att alla idrottsföreningar med barn- och ungdomsverksamhet bör ta del av svensk idrotts gemensamma vision och vär- degrund och forma sin egen vision och värdegrund utifrån ett barnrättsper- spektiv. Idrottsföreningar ska erbjuda alla barn och ungdomar en kamratlig och trygg social miljö. Verksamheten bör organiseras så att sexuella övergrepp kan upptäckas . Att ta barns och ungdomars berättelser och signaler på allvar är en viktig utgångspunkt. Av policyn framgår även att efter en skyndsam bedömning om vad som är bäst för barnet ska idrottsföreningen besluta om huruvida den utpekade bör ta timeout tills frågan är utagerad. Bedöms händelsen vara av brottslig karaktär ska en polisanmälan göras. Policyn är uppdelad i flera delar. Den första delen innehåller vägledning om hur föreningen bör agera när det finns en uppgift om övergrepp. Den andra delen avser förebyggande arbete som indelas i olika steg. Den tredje delen rör fakta och uppgifter om sexuella övergrepp. Enligt uppgifter vid en intervju inrättade RF tillsammans med Rädda Bar- nen en hjälptelefon med anledning av att övergreppen som ut- sattes för blev kända. Vuxna som behöver råd och stöd kunde ringa, och de som svarade var själva föräldrar och utbildade för att kunna stödja andra för- äldrar. Det var dock endast ett fåtal som ringde till hjälptelefonen och den marknadsförs inte längre till idrottsföräldrar.220 Hjälptelefonen finns fortfa- rande kvar i Rädda Barnens verksamhet.221 Det finns också ett utbildningsmaterial som RF och har tagit fram, Trygg idrott. Syftet är att barn och ungdomar ska kunna idrotta utan att riskera att kränkas på något vis.222 8.2.4 Exempel från fallstudierna Av fallstudierna framgår att föreningarna ska ha regler och rutiner för att han- tera kränkningar av barn och ungdomar. I detta sammanhang är ledarna cen- trala för att upptäcka om barn kränks. har som tidigare framgått genomfört ett omfattande arbete för att säkerställa att verksamheten bedrivs i enlighet med de fastställda riktlinjerna, detta sedan man haft betydande problem med en ledarkultur inom främst artistisk gymnastik som bl.a. resulterade i osunda träningsmetoder och kränkningar av barn och ungdomar. 220RF, intervju . 221Rädda Barnen, e-brev . 222www.rf.se/Tryggidrott hämtad . 2016/17:12 8 KRÄNKNINGAR AV BARN OCH UNGDOMAR INOM IDROTTEN Förbundets arbete har också innefattat att man 2014 inrättade dels en juri- disk nämnd på central nivå, dels en gymnastikombudsman (GymO). Den juri- diska nämnden är den enda instansen inom i bestraff- ningsärenden. Överklaganden av nämndens beslut sker till Riksidrottsnämn- den. Den juridiska nämnden hanterar ärenden bl.a. med utgångspunkt från kap. 14 om bestraffningsärenden i . Den juridiska nämnden har 2016 behandlat tolv anmälningar. Av dessa händelser har tre preskriberats eftersom det hade gått mer än sedan händelsen ägde rum. Detta innebär alltså att 25 pro- cent av ärendena inte har kunnat behandlas beroende på där pre- skriptionstiden är efter att händelsen har inträffat. GymO tar emot anmälningar från enskilda utövare och stöder föreningarna i arbetet med att hantera komplicerade frågor. GymO ska vara rådgivande till medlemmar, ledare och föreningar i frågor som gäller uppföljning och efter- levnad av uppförandekoden. Om föreningar, ledare, föräldrar eller utövare önskar stöd eller hjälp i frågor som är relaterade till uppförandekoden kan man vända sig till GymO. Vidare har GymO rätt att föra talan i bestraffningsären- den inför juridiska nämnd. GymO hanterar 30–40 ären- den . Förbundet hade även före inrättandet av GymO till uppgift att han- tera och stödja denna typ av föreningsärenden. Genom att man inrättade GymO synliggjorde man både vikten av dessa frågor och att det finns stöd för t.ex. enskilda medlemmar. Det är framför allt föräldrar och föreningsledare som tar kontakt med GymO i olika frågor. I något enstaka fall har även gymnaster hört av sig. Frå- gorna har handlat om att föräldrar har upplevt att deras barn har blivit kränkt av gruppledaren genom brist på uppmärksamhet, inte fått byta grupp i likhet med kamrater, blivit tilltalad på olämpligt sätt eller att barnet har blivit utsatt för kränkningar. Ordförande i föreningar har också tagit kontakt när styrelsen fått kännedom om att kränkande bilder och text har spridits på sociala medier. Föreningar har också hört av sig och undrat hur förbundet ställer sig till ”bä- randet av slöja”, dels ur perspektivet ”allas lika värde och personlig integritet”, dels ur perspektivet ”säkerhet under gymnastik”. Föreningar har också undrat om man kan begära begränsat registerutdrag från belastningsregistret i sam- band med ledaruppdrag för verksamhet upp till . När det gäller övriga fallstudier framgår att SSF längd har tagit fram en policy och handlingsplan mot sexuella trakasserier som fastställdes . Syftet med policyn och handlingsplanen är att motverka och före- bygga trakasserier på grund av kön och sexuella trakasserier. SSF definierar vad som avses med trakasserier, ansvarsförhållanden och åtgärder för att man ska leva upp till policyn. Det finns också en vägledning för hur man ska agera när trakasserierna har ägt rum. Vidare har SSF en jämställdhets- och mångfaldspolicy. Av denna framgår att man strävar efter en trygg och säker arbetsmiljö för såväl aktiva som per- sonal. Man accepterar inte någon form av mobbning, diskriminering, sexuella trakasserier, våld eller hot. Det är exempelvis förbjudet att genom tal, skrift, 8 KRÄNKNINGAR AV BARN OCH UNGDOMAR INOM IDROTTEN symboler eller beröring kränka någon. Policyn innehåller inga åtgärder/be- straffningar. Förbundet uppger att ett sexuellt övergrepp skedde på ett alpint skidgym- nasium och att ungdomar blev dömda. I övrigt känner man inte till att det har förekommit övergrepp eller kränkningar. När det gäller ishockey har enstaka fall av mobbning kommit fram. I ett aktuellt fall utredde hockeykonsulenten frågan. Både när det gäller ishockey och fotboll blir distrikten inblandade när det uppstår konflikter. Med undantag för har det inte framkommit att något annat förbund har en instans dit barn eller föräldrar kan vända sig när det gäller kränkningar utöver föreningens styrelse eller distriktet. 8.2.5 Förslag till åtgärder för att förhindra kränkningar I motioner till årets () har frågan om idrottens självstän- diga ställning och trovärdighet uppmärksammats. konsta- terar att inom svensk idrott, friidrotten inkluderad, är man inte befriad från händelser som står helt i strid med idrottens gemensamma värdegrund. Bi- dragsfusk, sexuella övergrepp och kränkningar av barns rättigheter är några exempel på sådana händelser som har uppdagats. En del utgör brott enligt eller mot RF:s nuvarande stadgar och kan därmed hanteras med stöd av dessa, men i andra fall handlar det främst om ett oacceptabelt beteende i fråga om värderingar som inte är tydligt reglerat. pekar på att idrottens värdegrund är en bra och viktig etisk plattform för svensk idrott, men man menar att det behövs fler verktyg för att tydliggöra vad som gäller kring etiska frågor. Därför föreslår man att svensk idrott i bred förankring tar fram och inför en etisk kod i likhet med vad flera internationella organisationer har gjort. Brott mot den etiska koden ska kunna leda till bestraffning, av såväl indi- vider som föreningar, utifrån 14 kap. 2 §. För att det ska kunna ske behöver överträdelse av den etiska koden inkluderas bland de förseelser som kan leda till bestraffning.223 Även har motionerat till 2017 om att svensk id- rott behöver ta fram en gemensam etisk plattform med en etisk kod. Motsva- rande Code of Ethics finns enligt förbundet i de flesta internationella förbund, ofta kopplade till en etisk kommitté, eller annat organ, som kan agera när dessa regler inte följs. Idrotten kan förstärka värdegrundsarbetet genom att ta fram en sådan etisk kod för hela idrotten. Detta är en omfattande process som bl.a. handlar om att synliggöra vad som menas med kränkande behandling och hur barnrättsperspektivet ska tillämpas. Förbundet ser det också som en naturlig del att ett jämställdhetsperspektiv ingår i koden. hänvisar bl.a. till sina erfarenheter och den nytta man har haft av värdegrunden och uppförandekoden som man har tagit fram. 223 /globalassets/svenskidrott-riksidrottsmotet/dokument/rf-stamman- 2017/motioner/friidrottsforbundet---etisk-kod.pdf?w=900&h=900 hämtad . 8 KRÄNKNINGAR AV BARN OCH UNGDOMAR INOM IDROTTEN I likhet med betonar att den etiska koden ska efterlevas och att det därmed ska vara möjligt att bestraffa överträ- delser både ur ett individ- och föreningsperspektiv. ningen av straffbara handlingar i nämner inte något om etiska föreslår också att preskriptionstiden för överträdelser Den nuvarande regeln innebär att om ett trettonårigt barn blir sex- uellt trakasserat under en träning, måste anmälas ske . skilt barn kan ha svårt att göra en anmälan mot bakgrund av den kultur som kan råda i en träningsmiljö. Man hänvisar också till att preskrip- tionstiden i den svenska har ändrats och att för vissa brott räknas den från den dag målsäganden fyller eller skulle ha fyllt . bundet föreslår att idrottens egen preskriptionstid ändras från till Även med en regel är det viktigt att anmälan sker så snart som möjligt, bl.a. för att man ska kunna stoppa ett oacceptabelt agerande och lättare kunna bevisa vad som har hänt. Genom en sådan ändring har idrottens egna bestraffningsorgan möjlighet att hantera överträdelser också , överträdelser som i annat fall måste hanteras genom anmälan till polis och straffas endast när det är ett brott, vilket är en hög tröskel att ta sig över. Slutligen förmedlar sina positiva erfarenheter av en GymO som verkar rådgivande och stödjande inom värdegrundsområdet samt har särskild rätt att föra talan i bestraffningsärenden. Man anser att denna funktion också bör inrättas för hela idrotten. kunna stödja det arbete som enskilda SF, SDF och DF utför. agerande i sociala medier och ledarskapsfrågor har så stora likheter mellan de olika idrotterna att en gemensam policy som följs av en idrottsombudsman inom RF är önskvärd. menar man att en idrottsombudsman också kan följa enskilda SF:s, SDF:s och DF:s arbete för att idrotten ska kunna leva upp till det strategiska målet om att värdegrunden är vår styrka. budsman på ersätter inte GymO utan komplet- 8.3 Frivilligorganisationernas stöd till idrotten Vissa frivilligorganisationer, däribland och Friends, samarbetar med föreningsidrotten för att öka genomslaget för bestäm- melser inom idrotten. I en intervju med representanter för inom ramen för denna uppföljning framgår att organisationens engagemang när det gäller barns id- rottande tog fart 2009 då man fick många samtal från idrottande barn och ung- domar som upplevt t.ex. att endast de bästa klubbkamraterna fått vara med och spela matcher men även från unga som uppgav att de varit utsatta för sexuella 224 /globalassets/svenskidrott-riksidrottsmotet/dokument/rf-stamman- 2017/motioner/gymnastikforbundet---etisk-kod-idrottsombudsman-presk- tid.pdf?w=900&h=900 hämtad . 8 KRÄNKNINGAR AV BARN OCH UNGDOMAR INOM IDROTTEN övergrepp i samband med sitt idrottande. har också frågan om att barn inte har råd att delta i föreningsidrott blivit vanligare. Rädda Barnens insatser på idrottsområdet har huvudsakligen formen av ut- bildningar av lokala idrottsföreningar. High Five initie- rades 2012 och omfattar ett utbildningsmaterial och en åtgärdstrappa som tagit fram. Idrottsföreningarna kan använda materialet för att förebygga incidenter och, om de ändå inträffar, åtgärda dem. framhåller att det är mycket viktigt att styrelsen i den förening som ska arbeta med modellen är engagerad, eftersom arbetet måste utföras systematiskt och behöver vara långsiktigt för att en beständig förbättring ska kunna uppnås. Rädda Barnens utbildningar genomförs vanligtvis i nära samarbete med Sisus distriktsorganisationer och med kommuner. Rädda Barnens insatser på idrotts- området omfattar alltså i första hand utbildningar på regional nivå och i lokala idrottsföreningar. har utbildningsinsatser genomförts i ett 30-tal kom- muner över hela landet. Rädda Barnens samarbete med idrotten har ökat till följd av den europeiska migrationskrisen. Som framgått av avsnitt 4.8 har sta- ten anslagit medel till idrottsrörelsen som särskilt avser nyanlända barn och ungdomar. Samarbetet mellan och idrottsrörelsen handlar bl.a. om att förmedlar kontakter mellan idrottsföreningar och flyk- tingboenden och att lokalavdelningarna utbildar idrottsföreningar att möta ny- anlända och barn i kris.225 Även andra hjälporganisationer, bl.a. Röda Korset och , har intensifierat sina kontakter med idrottsrörelsen till följd av migrationskrisen. Den icke-vinstdrivande organisationen , som arbetar för att stoppa mobbning genom kurser och olika former av stödjande insatser, erbjuder på idrottens område både kartläggningar av föreningar via webbenkäter och före- byggande/främjande utbildningar till både idrottsföreningar och föräldrar till idrottsaktiva barn.226 presenterade organisationen i samhället () ett samarbete med RF som bl.a. syftar till att stötta idrottsledare och idrottande barn. Projektet omfattar bl.a. insatser för barn som invand- rat (nyanlända), men mer generella insatser ingår också. En viktig fråga hand- lar om att förhindra och upptäcka sexuella övergrepp mot barn inom idrottsrö- relsen. Allmänna arvsfonden finansierar projektet med un- der de som det kommer att pågå.227 Enligt , som inom sin forskning har berört frågan, är re- sultatet av idrottsrörelsens hittillsvarande samarbete med frivilligorganisa- tioner svårt att bedöma. hänvisar till att RF uppger att både och Friends har ändamålsenligt utbildningsmaterial, men att förbundet menar att dessa organisationer inte förstår att reformer på idrottens område måste ta sin utgångspunkt i idrottens egen kärnlogik: att man enklast 225Rädda Barnen, intervju och e-brev . 226Till skillnad från Rädda Barnens insatser är Friends aktiviteter avgiftsbelagda. 227www.bris.se/?pageID=29&id=3655 hämtad . 2016/17:12 8 KRÄNKNINGAR AV BARN OCH UNGDOMAR INOM IDROTTEN åstadkommer förändring om de enskilda föreningarna förstår att reformerna förbättrar eller åtminstone inte utmanar idrottens inneboende tävlings- och ut- vecklingsprinciper. De externa frivilligorganisationerna menar å sin sida att förändringsarbetet inom idrottsrörelsen går långsamt, framför allt på förbunds- nivå. Dessutom ser man just idrottens s.k. kärnlogik som orsaken till att ut- vecklingen inte framskrider fortare. 9 Regeringens rapportering till –I budgetlagen (2011:203) står att regeringen i budgetpropositionen ska lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhål- lande till de mål som har beslutat om. –granskade 2004 statens stöd till idrottsrörelsen. Riksrevi- sionen menade att regeringens resultatbedömning inte gjorde det möjligt för att bedöma om syftena med statsbidraget till idrotten upp- fylls. ansåg att regeringen borde förtydliga sin återrappor- tering av idrottsstödet så att det blir möjligt att kontinuerligt följa använd- ningen av samtliga statliga medel och bedöma i vilken mån syftena med statsbidraget uppfylls.