ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5021453 · 2017-10-03 00:00:00 — Ökad valfrihet för vårdtagare ställer sig bakom det som anförs i motionen om skyddad yrkestitel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjlighet för registrering inom branschorganisationen och tillkännager detta för regeringen. Enligt hälso- och sjukvårdslagen så har varje landsting rätt att upphandla tjänster även för vårdgivare som saknar vårdavtal. Enligt hälso- och sjukvårdslagen ska en sådan upphandling ske när det finns patienter som har ett behov av vård eller behandling som inte landstingen själva kan tillgodose. Det kan röra sig om vetenskapligt baserade metoder men även alternativmedicinska metoder som inte har något stöd i forskning. Trots att hälso- och sjukvårdslagens krav om att landstingen ska samverka med alla privata vårdgivare är detta något som samtliga landsting tycks strunta i. Förmodligen går det att finna en förklaring i en kultur man länge haft i att ringakta vårdformer som inte är sprungna ur skolmedicinen. Trots detta visar undersökningar att intresset är mycket stort bland landets befolkning att söka sig till alternativa behandlingar. Anledningarna är flera. Dels tilltalas många av att metoderna fokuserar på hela patienten, snarare än på själva sjukdomen, och dels slipper man långa väntetider. Andra förklaringar är att allt fler är missnöjda med vård och vill slippa ta mediciner som ger svåra och allvarliga biverkningar. Biverkningar från den konventionella medicinen bidrar ofta till att ytterligare läkemedel sätts in som svar på många biverkningar av den förra medicinen. Önskvärt vore insikter kring hur alternativa vårdformer kan avlasta sjukvården och öka valfriheten för landets vårdtagare. Utifrån detta synsätt är det givetvis viktigt att skydda vårdsökare från icke legitimerade behandlare. kan i princip vem som helst som läst homeopati kalla sig homeopat och ta full betalning för sina tjänster. Samma sak gäller akupunktur, zonterapi, massage etc på grund av att yrkestitlarna inte är skyddade. De flesta alternativmetoder har yrkesförbud som har etiska regler, krav på minst 60 poäng grundmedicin och ansvarsförsäkring m.m. Förbunden arbetar med att en alternativare/komplementerare ska vara förbundsansluten för att höja kvalitet och säkerhet inför patienten. Tyvärr är inte alla med i något förbund, vilket är oroväckande för patienten. Då nu alternativmedicin går under patientsäkerhetslagen finns rättighet till skyddad yrkestitel men man tvingas ändå vara utan denna. Jag ser det därför som nödvändigt att ges i uppdrag att utforma en möjlighet för yrkesutövare inom alternativmedicin att få sin titel skyddad. Dels för att öka patientsäkerheten och dels för att öka statusen och förtroendet för vårdgivare utanför . är en branschorganisation för komplementär- och alternativmedicinare i , som kvalitetssäkrar terapeuter i hela landet inom alternativmedicinen. Det känns därför naturligt att de kan få mandat att göra registret på dem som arbetar inom branschen.
mot · H5021456 · 2017-10-03 00:00:00 — Ansvarsfullt ägande i statliga bolag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att utreda nya ägardirektiv i motionens anda och tillkännager detta för regeringen. av befolkningen i åldern 16–uppger att de har någon funktionsnedsättning vilket motsvarar omkring 900 000 personer. Det är ungefär lika många män som kvinnor som har en funktionsnedsättning. Med funktionsnedsättning menas här nedsatt syn eller hörsel, tal- eller röstproblem, rörelsenedsättning, allergi eller någon form av psykisk funktionsnedsättning. Det kan också handla om att ha diabetes, hjärt-/lungproblem, mag-/tarmsjukdom, psoriasis, epilepsi, dyslexi eller något liknande. Bland personer med funktionsnedsättning bedömer att funktionsnedsättningen medför nedsatt arbetsförmåga. Det innebär att i befolkningen 16–har nedsatt arbetsförmåga vilket motsvarar drygt 600 000 personer. Arbetslösheten bland personer med funktionsnedsättning är högre än i befolkningen totalt. Bland personer med funktionsnedsättning var arbetslösheten 2016 medan den var i befolkningen totalt. Den offentliga sektorn i samhället är viktig för att skapa sysselsättning för personer som av olika anledningar har nedsatt arbetsförmåga. Det statliga är den största aktören med verksamhet på 600 orter och 20 000 anställda. De är en av landets största arbetsgivare och världsledande i att skapa utvecklande arbeten åt personer med funktionsnedsättning. Regeringen har genomfört ett antal åtgärder för att få personer som står långt från arbetsmarknaden i arbete eller praktik. Det är exempelvis införandet av extratjänster, förordningsförändringar i lönestöden, man har gett ett flertal myndigheter i uppdrag att ställa praktikplatser till förfogande åt Arbetsförmedlingen och gör en satsning på moderna beredskapsjobb i staten. Det här är några av alla de satsningar regeringen gör för personer med nedsatt arbetsförmåga. Staten är en betydande bolagsägare i . I den statliga bolagsportföljen finns 48 hel- och delägda bolag, varav två är börsnoterade. Dessutom förvaltas två verksamhetsstiftelser. Tillsammans sysselsätter bolagen med statligt ägande cirka 137 000 personer. Som en aktiv ägare bör regeringen utreda möjligheten att via ägardirektiv ge de statliga bolagen i uppdrag att exempelvis ställa praktikplatser till förfogande eller på andra sätt jobba för att personer som står långt från arbetsmarknaden får möjlighet till arbete eller praktik.
mot · H5021457 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ROT-avdrag till de hus och hushåll som bäst behöver det och tillkännager detta för regeringen. Det byggs fler bostäder än på mycket länge i form av hyresrätter, bostadsrätter och egnahem i så gott som hela . Regeringens investeringsstöd har bidragit till byggande av just hyresrätter till rimliga hyror, bland annat studentbostäder. Nybyggnation av samtliga upplåtelseformer ökar tillväxten och bidrar till flyttkedjor. Det möjliggör för unga att flytta hemifrån, för företag att rekrytera personal och för den som vill att flytta till jobb och studier. ROT-avdraget som i lågkonjunktur infördes av tidigare socialdemokratisk regering skulle bidra till att bibehålla kompetens och arbetskraft på byggmarknaden. har ROT-avdraget istället kommit att bli en permanent subvention för den som vill renovera och bygga om bostadsrätter, villor och fritidshus: ett avdrag som i flera avseenden kan ses som en subvention till den som beviljas lån att bygga om och bygga till snarare än ett samhälleligt stöd för att upprätthålla en god boendestandard. Faktum är att den som bor utanför våra tillväxtområden inte har råd att renovera eller bygga om utan tvingas se bostadsbeståndet långsamt förfalla. En avgörande orsak till detta är att banken inte beviljar lån till bostäder som har sjunkande taxeringsvärden, där renoveringen helt enkelt inte går att räkna hem. För att underlätta för människor att leva och bo i hela landet krävs det rättvisare villkor. Delar av ROT-avdraget borde därför riktas särskilt mot de delar av landet där bostadspriserna är låga, där lånemöjligheter saknas och där ett samhälleligt ansvar finns för att upprätthålla en god boendestandard.
mot · H5021460 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska överväga ett system för kompetensutveckling i arbetslivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över riktade satsningar för att stärka industriföretagens kompetenser och tillkännager detta för regeringen. En aktiv och närvarande näringspolitik är helt avgörande för att tillväxten ska vara hög och att svensk export ska fortsätta att vara världsledande. position som ett av världens mest innovativa länder är stark och driver utvecklingen framåt. Utan en ständig strukturomvandling och en politik som främjar innovation i hela landet stannar tillväxt upp och hejdar nödvändiga investeringar i välfärden. Men styrkan i svensk industri bygger också på mötet mellan människa och teknik och mellan arbetsmarknadens parter i en omvärld i förändring. I en snabb teknisk utveckling behöver anställdas kunskaper och färdigheter snabbt kunna uppgraderas. Det kan vara skillnaden mellan stark internationell konkurrenskraft eller neddragningar och uppsägningar. Kompetensutveckling är avgörande områden för industrins konkurrenskraft som är helt beroende av insatser som sker i närhet till industriarbetsplatserna. Återkommande möjligheter till lärande under anställning är en förutsättning för att svensk export ska fortsätta att vara världsledande. De demografiska förändringarna som sker i kombination med ungas sviktande intresse för tekniska yrkesutbildningar riskerar att utvecklas till allvarliga hinder för industrins utveckling. behöver ett lyft för lärandet i arbete; med kompetensutveckling vänder vi hot till möjligheter. Där utbildningspolitiken rör sig i takt med utvecklingens behov och arbetsmarknadspolitiken konkret bidrar till arbetsplatsernas behov av kompetens. Därför bör regeringen överväga ett system för kompetensutveckling i arbetslivet. Regeringen bör se över riktade satsningar för att stärka industriföretagens kompetenser i exempelvis och samverkande regioner. Detta skulle bland annat kunna innebära satsningar på kompetensutveckling inom skogsindustrin, processindustrin och elkraftöverföring.
mot · H5021461 · 2017-10-03 00:00:00 — Tekniska innovationer inom offentlig sektor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att uppmuntra till arbetsmiljöförbättrande innovationer inom offentlig sektor samt kvinnodominerade branscher och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka sätt att uppmuntra till forskning med fokus på arbetsmiljöförbättrande innovationer inom offentlig sektor samt kvinnodominerade branscher och tillkännager detta för regeringen. har världens första uttalat feministiska regering. Det förpliktigar till reformer för ett jämställt arbetsliv. En rad satsningar i linje med den ambitionen har redan gjorts. Bland annat innehåller regeringens lanserade nationella upphandlingsstrategi ett viktigt fokus på jämställdhetsaspekter vid offentlig upphandling. Det aviserade inrättandet av en jämställdhetsmyndighet är också ett viktigt steg mot att ta det helhetsgrepp som är nödvändigt för att uppnå ett mer jämställt arbetsliv. Vidare är många kvinnodominerade yrken, inte minst inom offentlig sektor, i behov av förbättrad arbetsmiljö. Genom att upphandla, implementera och använda innovativa lösningar i offentliga organisationer kan bättre tjänster, samhällsservice och högre nytta erbjudas till våra medborgare. Innovationsupphandling är ett viktigt verktyg för att premiera nytänkande och utveckling och för att åstadkomma en långsiktig utveckling mot ett mer jämställt arbetsliv. Tillverkningsindustrin har länge kunnat avsätta kapital till forskning och utveckling, de tekniska innovationerna har därför varit många. Tillverkningsindustrin har tack vare detta kunnat se en kraftig förbättring av arbetsmiljö. Utvecklingen inom offentlig sektor och kvinnodominerade branscher har gått betydligt långsammare, vilket systematiskt har missgynnat kvinnor på arbetsmarknaden. Det är naturligtvis positivt att den tekniska utvecklingen i samhället fortskrider, men den ska vara till för alla. Man kan framförallt se att sjukskrivningarna, inte minst inom offentlig sektor, återigen har börjat öka, och många kvinnor har långt ifrån ett hållbart arbetsliv. Politiken måste på allvar bidra till att skapa bättre arbetsmiljöer för anställda inom offentlig sektor, där främst kvinnor arbetar. Det finns alltså en tydlig jämställdhetsaspekt – kvinnor får i större utsträckning förslitningsskador, skador som kan vara svåra att se men som tvingar kvinnor inom den offentliga sektorn att gå i pension . Satsningar på den tekniska utvecklingen inom den offentliga sektorn är därför ett viktigt verktyg som staten och samhället kan styra. Det handlar inte om att tillåta det lönegap som existerar mellan kvinnor inom den offentliga sektorn och män inom den privata sektorn. Det handlar om att det är dags att värdera mäns och kvinnors arbetsmiljö lika högt. Det är dags för nya innovationer och kraftiga investeringar i tekniska innovationer inom offentlig sektor.
mot · H5021462 · 2017-10-03 00:00:00 — Religiösa och etniska minoriteter i och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i FN bör ta initiativ till att den religiösa och etniska mosaiken bevaras, att minoriteters, såsom assyriers/syrianers/kaldéers, religions- och övertygelsefrihet säkras och att en religionsdialog förs mellan olika religiösa och etniska grupper i och , och detta tillkännager för regeringen. Det är oerhört angeläget att via FN uppmärksammar den svåra situationen för religiösa och etniska minoriteter i hela . Särskilt besvärlig är situationen i och där de som tillhör religiösa och etniska minoriteter, såsom assyrier/syrianer/kaldéer, länge har varit utsatta för förföljelse. Terrorn mot dem har förstärkts efter radikala islamistiska gruppers tillkomst och deras terror i och . De som tillhör religiösa och etniska minoriteter i behöver skydd, och respekt måste ges till de religiösa gruppernas och etniska minoriteternas olika språk och kulturer. Det är av yttersta vikt att den religiösa och etniska mosaiken bevaras inte minst för folkens identitet och att fokus ligger på dialog mellan företrädare för olika religioner och etniciteter.
mot · H5021463 · 2017-10-03 00:00:00 — Märk varor från ockuperade områden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att märka varor från ockuperade områden och tillkännager detta för regeringen. ockuperar östra och . Den israeliska ockupationen är enligt FN och folkrätten illegal. Ockupationen har pågått i många årtionden och trots att folkrätten tydligt förbjuder den ockuperande makten att flytta in sin befolkning, konfiskera egendom och fördriva områdets invånare är det exakt vad staten har gjort. bor omkring en halv miljon israeliska bosättare på och i östra . Bosättningarna upptar av . Bosättningarna är samhällen som är politiskt och ekonomiskt sanktionerade av den israeliska staten. FN, EU och menar alla att bosättningarna är ett av de största hindren för fred mellan och . Ändå importerar EU varor från bosättningarna för mer än och bidrar därmed till att finansiera bosättningspolitiken. Det handlar om frukt och grönsaker, kosmetika och fabrikstillverkade varor. Varor från bosättningarna märks falskt med ”Made in ”, vilket gör det mycket svårt för andra länder och konsumenter att veta att produkterna kommer från illegalt ockuperad palestinsk mark. För att göra det möjligt för konsumenter att stå upp för freden genom att välja bort varor från bosättningarna krävs därför krafttag från den och helst hela EU. Att införa ursprungsmärkning av produkter från bosättningarna vore ett bra och viktigt steg i rätt riktning. Ett sådant system finns redan i och diskuteras även i andra europeiska länder. Också borde införa ett system med ursprungsmärkning samt agera i EU för att fler länder följer efter. EU har beslutat om rekommendationer kring ursprungsmärkning av vissa produkter från ockuperat område. Det är ett bra beslut och ett viktigt steg på vägen. är ett av de EU-länder där de nationella myndigheterna uppmanar till ursprungsmärkning enligt EU:s rekommendation. Men rekommendationer och ursprungsmärkning av endast vissa produkter är långt ifrån tillräckligt. För att i verkligheten implementera ursprungsmärkning av produkter från ockuperad mark krävs särskild tillsyn och uppföljning. Resultaten av tillsynen bör offentliggöras för att öka konsumenternas möjlighet till information. Ursprungsmärkningen bör också gälla samtliga varor från ockuperat område. Med ett system med kontinuerlig tillsyn, uppföljning och ursprungsmärkning av samtliga produkter från ockuperat område skapas en ursprungsmärkning värd namnet. driver många på för att en sådan märkning ska införas, men fler behöver ta ställning. Det borde vara en självklarhet för alla att stå upp för internationell rätt och driva på för att ge konsumenterna möjlighet att handla för fred. Eftersom EU är största exportmarknad skulle en ursprungsmärkning av samtliga produkter från bosättningarna sätta ekonomisk press på den israeliska regeringen att stoppa bosättningspolitiken, upphöra med ockupationen och nå fredsförhandlingar.
mot · H5021464 · 2017-10-03 00:00:00 — Nationell satsning för att fler ska välja utbildningar inom byggsektorn ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en nationell satsning med målet att få fler att välja utbildningar inom byggsektorn och tillkännager detta för regeringen. Kraftig urbanisering och befolkningsökning driver behovet av ett utökat byggande av bostäder och lokaler och däribland främst flerbostadshus. (, 2016) visar i sin senaste framskrivning på ett ackumulerat byggbehov –2025 på 710 000 bostäder, vilket utlagt längs en konjunkturkurva innebär 88 000 bostäder –2020 samt 54 000 bostäder –2025. Prognosen baseras på SCB:s uppskattning av att har 11,2 miljoner innevånare. Denna utveckling i kombination med tidigare borgerliga regeringars bostadspolitik och en lågränteekonomi har drivit på mot stigande bostadspriser och bostadsbrist i storstäderna och i regioncentra. Detta har lett till en alltmer påtaglig överhettning på bygg- och bostadsmarknaderna. Enligt konjunkturbarometer så skedde ett skifte /2015, där efterfrågesituationen som främsta flaskhals för ökat byggande bytte plats med brist på arbetskraft. upplevs bristen på arbetskraft vara det största hindret för ett ökat bostadsbyggande. Det här leder till ett antal oönskade effekter som kraftigt stigande priser, bristande kvalitet, långa ledtider samt bristande kontroll över förlängda underentreprenörskedjor. Det råder stor brist på inhemska byggnadsarbetare vilket leder till att många utländska byggfirmor och byggnadsarbetare finns i . vet vi med stor säkerhet att vi framöver har stora inhemska pensionsavgångar av byggnadsarbetare vilka med svårighet matchas av tillskotten från vårt eget utbildningssystem. Mot bakgrund av de utmaningarna kopplade till urbanisering, klimat, sysselsättning och krav på resurseffektivitet kan industriellt träbyggande av flerbostadshus och lokaler vara en lösning. Därigenom kan det skapas tusentals nya jobb inom prefabricering i fabriksmiljö och bidra till att flytta jobb från överhettade storstadsregioner till landsbygd. Det kan också vara en dellösning på bristen på inhemsk byggarbetskraft att flytta ut jobben på landet och att föra över arbetsuppgifter från snickare till maskinoperatörer. Detta kan även vara en möjlighet för integrering av nyanländ arbetskraft. Genom att nyttja träets potential minskar man även klimatbelastning jämfört med andra byggmaterial. Eftersom ett industriellt flerbostadshus i trä har lägre CO2-utsläpp än ett jämförbart betonghus. Att bygga industriellt och utnyttja ökade volymer, bättre kontroll över förädlingsprocesserna, underentreprenörer, konsulter och materialleverantörer ger potential till effektivitetsförbättringar. Industriellt byggande i trä riktat mot flerbostadshus och lokaler har också möjlighet att bli en framtida exportframgång. Det är tydligt att utbildningssystemet inte har förmåga att leverera tillräckligt med kompetens till byggsektorn , om man dessutom lägger till stora pensionsavgångar och industriellt byggande av flerbostadshus och lokaler i trä blir trycket på utbildningssystemet ännu större.
mot · H5021465 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av regler inom trygghetssystemen för att underlätta för kombinatörer och tillkännager detta för regeringen. Många vill starta företag, men vid sidan om sin anställning. De vill bli så kallade kombinatörer. Ökade möjligheter att driva företag som bisyssla, eller att gå ner i arbetstid som anställd, skulle kunna leda till ökat företagande. I finns det drygt 400 000 personer som får sin huvudsakliga inkomst från en anställning men som driver företag på deltid. En stor del av kombinatörerna som är egenföretagare finns inom skogsbruk, jordbruk och djurskötsel. I storstadsregionerna ligger andelen kombinatörer på . Motsvarande siffra för övriga landet är . Kombinatörerna är en stor, men tyvärr ofta förbisedd, grupp av företagare. För landsbygden är de en oerhört viktig del av ekonomin och tillväxten. Däremot behövs det tas större hänsyn till denna grupp i utformningen av våra trygghetssystem för att underlätta och förenkla för kombinatörer. Möjligheten till ersättning vid sjukdom, föräldraledighet och arbetslöshet bör ses över för denna grupp. Utifrån detta så bör regeringen överväga att en utredning tillsätts för att se över reglerna inom trygghetssystemen för att underlätta för kombinatörer.
mot · H5021466 · 2017-10-03 00:00:00 — Tillgänglig samhällsinformation för alla ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en statlig myndighet bör åläggas ansvar för att ta fram ett symbolsystem för samhällsinformation, bekostat av allmänna medel, och tillkännager detta för regeringen. Tillgänglig samhällsinformation kräver ett standardiserat grafiskt symbolsystem. Symboler och bildspråk finns som en självklarhet i vår vardag, och används aktivt som en hjälp vid orientering och för att snabbt skaffa information, både i det fysiska och i det digitala rummet. Tack vare modern teknik är det enkelt att framställa och sprida bildsymboler. För människor med kognitiva funktionsnedsättningar är dessa grafiska symboler också nödvändiga för att ta emot och förstå information. För att möta det stora behov som finns, runt om i men även internationellt, finns en rad projekt rörande bildsymboler för samhällsinformation, dock utan enhetligt symbolsystem. För att snabbt och utan missförstånd kunna tolka information bör symboler vara enhetliga enligt framtagen standard. Ytterligare ett krav är att systemet utvecklas i takt med samhällets utveckling samt korresponderar med internationell standard. Inom vissa samhällsområden som t.ex. luft- och sjöfart samt trafik finns standardiserade grafiska symbolsystem. Utmärkande för dessa är genomarbetad och lagstadgad standard för hur grafiska symboler ska användas på t.ex. vägskyltar, samt regelverk som kontinuerligt uppdateras och revideras. Dock finns det i samhället i stort inte tillgång till enhetliga, lättillgängliga, kostnadsfria standardiserade grafiska symboler som möjliggör för alla att delta i samhället. I saknas ett övergripande myndighetsansvar för att tillgodose behovet av enhetliga grafiska symboler. Detta rimmar dåligt med funktionshinderspolitikens mål med ett samhälle tillgängligt för alla. Inom Sis, , pågår det ett internationellt uppmärksammat standardiseringsarbete, TK 493 Grafiska symboler, som bygger på de internationella grafiska symbolerna inom Pictogram. Dock finns inte berörda myndigheter representerade i detta arbete, t.ex. Myndigheten för delaktighet, Myndigheten för tillgängliga medier samt . Det finns inte heller medel eller uppdrag att marknadsföra eller sprida dessa grafiska standardiserade symboler inom olika samhällssektorer. Dessutom är tillgången till framtagna grafiska symboler inte kostnadsfri – konsekvenser som innebär att tillgängligheten ytterligare begränsas. Inom Specialpedagogiska skolmyndigheten, SPSM, har man framgångsrikt utvecklat symbolsystemet Pictogram, främst för skolans värld. Pictogram utgår från en internationell grafisk design, som utvärderas och revideras. Dessa Pictogramsymboler ingår och ligger som grund för det fortsatta arbetet i TK 493 att standardisera befintliga Pictogramsymboler enligt framtagen grafisk standard. Det behövs förändringar för att nå funktionshinderspolitikens mål, de mål som utgår från FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, och som ska säkerställa varje individs möjlighet att utifrån sina förutsättningar leva oberoende och att fullt ut kunna delta i samhällslivets alla delar.