mot · H5023752 · 2017-10-05 00:00:00 — tillförs 2018 anslag 1:3 50 miljoner kronor för restaureringsinsatser samt för att bekämpa invasiva arter. Den svenska skogspolitiken ska vila på två jämställda mål, produktionsmålet och miljömålet. Skogens potential inom förnybara material, kemiska produkter, textilier och energiproduktion ska tillvaratas. Miljöhänsynen inom skogsbruket måste öka genom att t.ex. avverkningsmetoder kan variera. Både staten och skogsnäringen har ett långtgående ansvar att skydda skogens ekosystemtjänster, bevara den biologiska mångfalden och slå vakt om naturvård och miljöhänsyn. Liberalerna anser att befintliga modeller för att skydda värdefull natur bör kunna användas i större utsträckning. Till exempel ska statligt ägd skog även fortsättningsvis kunna användas som inbyte för privatägd skyddsvärd skog. Den mest värdefulla naturen måste skyddas och här spelar naturreservat och nationalparker en viktig roll. Liberalerna välkomnar regeringens satsning på värdefulla skogar och nyckelbiotoper men vill också se särskilda insatser för att skydda värdefulla naturskogar så kallade gammelskogar. Liberalerna anser att anslagsnivån för anslag 1:14 bör ligga runt en miljard och återgår därför till utfallet för . som vi ser positivt på regeringens satsning på skydd av nyckelbiotoper på anslag 1:14 vill Liberalerna tillföra samma anslag ytterligare för att skydda gammelskogarna. Miljösituationen i våra hav och vattendrag är kritisk. Fisket måste bedrivas på ett långsiktigt hållbart sätt och hålla sig inom ramen för vetenskapliga bedömningar av vad bestånden tål. Dricksvattenförsörjningen måste säkras och fler yt- och grundvattentäkter ges skydd. Det krävs insatser för att minska utsläpp och miljöpåverkan i våra hav och vattendrag. Liberalerna välkomnar en rad av regeringens satsningar på olika anslag som handlar om rent hav till exempel åtgärder mot plast och läkemedel. Vi anser däremot inte att inrättandet av en delegation för cirkulär ekonomi är rätt prioritering. På detta utgiftsområde och avslås på anslag 1:2. Anslagsnivån för anslag 1:2 bör ligga på utfallet för . tillförs på detta utgiftsområde på anslag 1:2 för havs- och vattenrelaterad miljöövervakning. Stranderosion är ett stort problem framförallt i delar av . Det behövs mer forskning kring detta och det behövs nu konkreta åtgärder. Liberalerna anser därför att i ska få i uppdrag att särskilt arbeta med frågor och insatser för att motverka stranderosionen av stränder. På detta utgiftsområde och tillför vi på anslag 1:11 för åtgärder mot stranderosion. Nedskräpningen av våra hav är ett av vår tids största miljöproblem. Haven håller på att förvandlas till stora soptippar. Det skräpet är skadligt på olika sätt. Fiskeredskap och fartyg skadas men framförallt vållar skräpet stor skada på fåglar, fiskar och däggdjur. Även konstgräsplaner är en väsentlig källa till mikroplaster bland annat i havet. Plasten bryts ned till mikroplast som tar sig in i näringskedjan vilket är skadligt för människor, djur och natur. Liberalerna föreslår en satsning där Havs- och vattenmyndigheten ska få i uppdrag att till kommuner fördela medel för bland annat städning av stränder, vilket bör leda till renare stränder men också jobb. Liberalerna står bakom regeringens satsningar på anslag 1:11 när det gäller renare hav. anser vi att en rimlig anslagsnivå för anslagen 1:7, 1:11 och 1:13 bör vara utfallet för . Vidare tillförs 2018 anslag 1:11 50 miljoner kronor för renare stränder. Plast som sprids i naturen måste bort. Vi välkomnar att många företag inom handeln redan tagit initiativ som leder till att användningen av plastpåsar minskar. För att ytterligare styra konsumtionen mot mer återvinning och förnyelsebara råvaror vill vi införa en plastpåseavgift. Genom att göra det dyrare att köpa bärkassar av fossilplast hoppas vi minska användningen av plastbärkassar vid vardagsinköp, vilket skulle vara till nytta för miljön. Under skatteavsnittet beskrivs avgiften närmare. När det gäller insatser för internationella klimatinvesteringar står vi självklart bakom insatser som innebär att arbetet med drivs på. Vi anser dock att detta bör kunna göras inom ramen för befintliga resurser. Därmed avvisas på detta utgiftsområde på anslag 1:12. Vidare anser vi en rimlig anslagsnivå för anslag 1:12 bör vara utfallet för . Forskning och utveckling är centralt och Liberalerna står bakom ökade anslag till Formas, till exempel för liksom forskning kring hållbara textilier. avslås en viss ökning av förvaltningsanslaget. På detta utgiftsområde och för avslås på anslag 2:1. Liberalerna föreslår att PLO-uppräkningen för åren 2018–2020 justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1, 1:6, 1:9, 1:15 och 2:2. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, 2017:1439, egna beräkningar 2017/18:1, Prop. Åtgärder för värdefull natur 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, egna beräkningar Sanering och återställning av förorenade områden 2016/17:1, 2017:1439, egna beräkningar Avgifter till Internationella organisationer Åtgärder för havs- och vattenmiljö 2016/17:1, egna beräkningar Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur 2016/17:1, egna beräkningar 2016/17:1, 2017:1439 Investeringsstöd för gröna städer för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Ledsystem för skotrar. Återställande till utfall . Avvisning av eco-bonus. Avvisning av hållbara textilier, giftfritt och klimatsmart mode. Justerad pris- och löneomräkning. Egen satsning på miljöövervakning. Återställande till utfall . Avvisning av inrättande av delegation för cirkulär ekonomi. Åtgärder för värdefull natur Åtgärder för värdefull natur Satsning på invasiva arter. Åtgärder för värdefull natur Återställande till utfall . Åtgärder för värdefull natur Avvisning av gröna jobb inom naturvården. Sanering och återställning av förorenade områden Sanering för ökad byggtakt. Återställande till utfall . Justerad pris- och löneomräkning. Avgifter till Internationella organisationer Återställande till utfall . Avvisning av halvårsförlängning supermiljöbilspremie. Avvisning av bonus−malus. Justerad pris- och löneomräkning. Åtgärder för havs- och vattenmiljö Åtgärder för havs- och vattenmiljö Åtgärder för havs- och vattenmiljö Återställande till utfall . Insatser för internationella klimatinvesteringar Återställande till utfall . Insatser för internationella klimatinvesteringar Insatser för int. Återställande till utfall . Skydd av värdefull natur Satsning på naturskogar/gammelskog. Skydd av värdefull natur Återställande till utfall . Återställande till utfall . Justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av anslaget i sin helhet. Avvisning av anslaget i sin helhet. Investeringsstöd för gröna städer Avvisning av anslaget i sin helhet. Avvisning av anslaget i sin helhet. Avvisning av anslaget i sin helhet. Klimatmiljard cykelinfra, laddstolpar, elbussar, industri. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Avvisning av ökning av Formas förvaltningsanslag. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Justerad pris- och löneomräkning. Liberal energipolitik fokuserar på en säker, effektiv elproduktion med små utsläpp av växthusgaser till konkurrenskraftiga priser. Uppvärmningen av jorden genom ökade koldioxidutsläpp är den största framtidsutmaningen för vår generation. Vi ska ta oss an klimat- och miljöutmaningarna med en blandning av krisinsikt, framtidstro och realism. Vetenskap, fakta och teknikutveckling finner lösningarna. Marknadsekonomin och frihandel, inte politiker eller förbudspolitik, driver fram smarta hållbara lösningar. Digitalisering och delningsekonomin banar väg för nya och klimatsmarta konsumtionsmönster. Elbilens frammarsch förändrar hela bilindustrin. Energibranschen ställer om, investeringar i fossil energi lönar sig inte. Fler människor på jorden får tillgång till klimatsmart energi i stället för hälsofarlig öppen eld och fossila bränslen. Nya jobb och marknader växer fram. Att låta kärnkraft, vattenkraft, vindkraft och solkraft konkurrera på egna meriter är grunden för en liberal och fungerande energimarknad. Visionen för energipolitiken bör vara en långsiktigt hållbar och klimatneutral energiförsörjning med högsta möjliga försörjningstrygghet och energisäkerhet. Näringsliv och privatpersoner måste kunna lita på en trygg elförsörjning med hög leveranssäkerhet till rimliga priser alla årets dagar. En långsiktig och stabil energiförsörjning är avgörande för klimatet, svenska jobb och svensk konkurrenskraft och därmed vår tillväxt och välfärd. En ökad elektrifiering av samhället till exempel inom transportsektorn gör att behovet av fossilfri el ökar. Vi vill ha väl fungerande el- och energimarknader som driver på teknisk utveckling och kostnadseffektiva lösningar. Vi håller oss neutrala mellan olika energislag – så länge de är fossilfria – och vill ge likvärdiga villkor för koldioxidfria kraftslag. Det är därför som Liberalerna vill avskaffa elcertifikatsystemet. har räknat ut att kostnaden för en ökad ambitionsnivå i elcertifikatsystemet sammanlagt kan hamna på runt beroende på priserna på elcertifikatmarknaden. Det finns betydligt större klimatvinster att göra genom att värna vårt klimatsmarta energisystem och satsa på åtgärder inom de sektorer som har höga klimatutsläpp, som transportsektorn, processindustrin och jordbruket. Samhällsekonomiskt är det betydligt billigare att bestraffa det som ska bort snarare än att subventionera det som ska in. Vi är därmed fortsatt kritiska till den energiöverenskommelse som ingåtts mellan , , , och . Överenskommelsen är dyr, dålig för och saknar klimatnytta. Vi är dock positiva till att effektskatten avskaffas och att fastighetsskatten på vattenkraft sänks. Liberalerna var det första partiet att driva frågan om avskaffad effektskatt på kärnkraft. Elproduktion i EU ingår i det gemensamma utsläppshandelssystemet EU-ETS. Systemet med utsläppsrätter fungerar dock inte tillräckligt effektivt då överskottet på utsläppsrätter leder till för låga priser och bristande klimatstyrning. måste aktivt driva på för att effektivisera och skärpa systemet med utsläppsrätter. Dessvärre kan ökade subventioner till förnybar el i och andra EU-länder leda till att priset på utsläppsrätter sjunker och att lönsamheten för kolkraft därmed ökar. Subventioner kan alltså få konsekvensen att omställningen bort från fossil elproduktion försvåras och försenas. Det finns stora fördelar med att öka sammankopplingen av elnäten i och . Sammantaget leder det till lägre kostnader och bättre miljöprestanda. Genom export av fossilfri el till våra EU-grannar kan vi medverka till klimatomställningen. För att de ekonomiska och miljömässiga nyttorna ska realiseras måste utbyggnaden av elproduktion och överföringskapacitet gå hand i hand. För att ska kunna exportera el måste det också finnas någon som kan och vill importera. Här behövs strategier och samverkan med berörda länder. Genom vår fossilfria elexport bidrar vi till våra grannars energisäkerhet och minskar deras beroende av osäkra energileverantörer. I tider av ökad konflikt i vårt närområde där bland annat gasleveranser används som politiskt påtryckningsmedel behövs en trygg energiförsörjning på europeisk nivå. beroende av rysk gas måste minska och måste agera inom EU för att stoppa gasledningen Nordstream II. Regeringen har genom sin politik aktivt drivit på för stängningar av kärnkraftsreaktorer som genererar utsläppsfri el till både och våra grannländer. Som en konsekvens har vårt beroende av oljeeldning ökat eftersom effektreserven måste förlängas då den garanterar el även kalla vinterdagar. Mindre pålitlig el ger således ökat behov av en effektreserv. Regeringens löfte om att ställa miljökrav på effektreserven har dock inte infriats. I stället kommer effektreserven fortsatt handla om oljekraftverk. Under kalla vinterdagar kommer vi allt oftare vara tvungna att starta oljekraftverk eller importera el som kommer från olja, kol och gas. Liberalerna välkomnar all form av fossilfri elproduktion men utbyggnaden ska drivas på av marknaden och byggas när den behövs och där den behövs. Förnybar energi ska vara ett medel för att uppnå billig och miljövänlig elproduktion och inte vara ett mål i sig själv. Det finns en stor efterfrågan och potential att fortsätta bygga ut energi från sol, vind, vatten och vågkraft. Vi ser gärna olika regelförenklingar för att underlätta utvecklingen. I stället för att förenkla utökar regeringen ineffektiva subventioner för installation av solpaneler. Liksom solbranschen motsätter sig Liberalerna dessa subventioner eftersom de stoppar utvecklingen genom långa väntetider och krånglig administration. Dessutom bidrar subventionerna till att företagen slipper pressa priserna. På detta utgiftsområde och för innebär det att avslås på anslag 1:7. I stället för kortsiktiga, krångliga och marknadsstörande subventioner vill vi förenkla reglerna för småskalig elproduktion. Till exempel vill vi att solpaneler på privata villatak i princip ska kunna sättas upp utan bygglov. Därtill vill vi titta närmare på möjligheten med ROT−avdrag för installation av solceller på villatak även vid nybyggnation. Vi vill också se över skattereglerna. Regeringen har dessvärre fört en kortsiktig och ambivalent politik när det gäller småskalig energiproduktion. I budgetpropositionen avskaffades skattefriheten för vissa småskaliga elproducenter. Det blev därmed svårare och dyrare för privatpersoner och företag att producera egen el. Liberalerna motsatte sig detta och har föreslagit att skattefriheten för småskalig elproduktion återställs. Skatten har sänkts för aktörer som äger flera mindre solcellsanläggningar med en total installerad kapacitet som överstiger . Den ekonomiska bördan minskar således men kvar finns den administrativa bördan som infaller vid skattskyldighet. Att en organisation blir skattepliktig för egenproducerad el innebär också att den blir skyldig att skattedeklarera all el som förbrukas, per anläggning. Därför missgynnas fortsatt exempelvis företag, landsting och kommuner som vill installera solceller på flera anläggningar. Skattebefrielsen för solenergi som produceras för eget bruk bör gälla alla, oavsett anläggningens toppeffekt och vi anser att skatten på egenproducerad solel därmed avskaffas. Sammantaget försvagar detta de offentliga finanserna med vilket beskrivs närmare i denna motions skatteavsnitt. Regeringen gör en rad prioriteringar som Liberalerna är kritiska till. Det handlar till exempel om att skattemedel läggs på stöd och subventioner till vissa energislag som planeringsstöd eller marknadsintroduktion för vindkraft. Vidare föreslås sekondering av personal utomlands, samordning av hållbara transporter och informationsplattform för solceller. På detta utgiftsområde och för avslås därmed anslag 1:5 och anslag 1:3 i sin helhet. Vidare avslås , och på anslag 1:1. Därtill anser Liberalerna att anslagsnivån för anslag 1:1 ska återställas till utfallet . Vidare gör vi andra prioriteringar än regeringen i denna budget och anser att kommunala energi- och klimatrådgivare ska bekostas inom ramen för befintliga medel. Detsamma gäller lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning. På detta utgiftsområde och avslås därmed liksom på anslag 1:2 liksom på anslag 1:10. välfärd och tillväxt är beroende av en konkurrenskraftig industri, står delar av industrin för en stor del av våra koldioxidutsläpp och alla insatser för att minska utsläppen är viktiga. Det behövs forskning och utveckling för att tillsammans med industrin få fram klimatsmarta lösningar. Till exempel pågår intressanta projekt för att kunna tillverka järn från järnmalm i utan utsläpp av koldioxid till atmosfären, något som bland annat kräver tillgång till mycket el. Inom ramen för vår särskilda satsning för nationella klimatinvesteringar som presenteras under utgiftsområde 20 avsätter vi för klimatsmarta lösningar som minskar industrins utsläpp. Med en ökad andel förnybar energi ökar behovet av lagring och flexibilitet i energisystemet. Det behövs också en rad insatser och forskning för att minska utsläppen från industrin. Liberalerna anser därmed att de medel som avsätts under anslaget 1:4 Energiforskning ska ha ett tydligare fokus på just detta. Liberalerna föreslår vidare mer resurser på forskning och innovation kring energilagring och batterier. Det är positivt att regeringen under anslag 1:7 avsätter för energilagring. Liberalerna vill dock öka satsningen. På detta utgiftsområde och innebär det att tillförs anslag 1:7. FN:s klimatpanel lyfter fram kärnkraften för att minska världens utsläpp. Fler dörrar måste hållas öppna för att säkerställa ett hållbart energisystem . Fjärde generationens kärnkraftsreaktorer har potential att sänka utsläppen av koldioxid som avfallet kan bearbetas och användas som bränsle. För klimatets skull bör förslaget från våra ledande tekniska universitet att bygga en svensk forskningsreaktor genomföras. I samband med behandlingen av forskningspropositionen tog Liberalerna upp frågan om en forskningsreaktor. Liberalerna föreslår att PLO-för åren 2018–2020 justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1 och 1:6. Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, 2017:1439 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 2017/18:1, egna beräkningar Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Återställande till utfall Prop. Avvisning av informationsplattform solenergi. Avvisning av åtgärder för hållbara transporter: samordning. Avvisning av sekonderingar. Justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av kommunala energi- och klimatrådgivare. Avvisning av energieffektivisering Näringsliv. Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Avvisning av anslaget i sin helhet. Avvisning av anslaget i sin helhet. Justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av subventioner till solceller. Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Avvisning av klimat- och energiomställning. Välfungerande kommunikationer och modern infrastruktur är grundläggande förutsättningar för individens frihet, ett blomstrande näringsliv och en öppen marknad. Människor transporterar sig mellan skola, jobbet och hemmet. Flödet av varor och tjänster skapar hållbar tillväxt för och handeln med andra länder stärker position i den globala ekonomin. Transportsystemet är på så sätt en grundbult för landets utveckling framåt, därför är det viktigt att infrastrukturinvesteringar analyseras långsiktigt och ur ett helhetsperspektiv. Transportpolitiska beslut kan ha stor påverkan på den lilla staden eller den enskilda företagaren, både i positiv och negativ bemärkelse. Transportsektorn bär ett stort ansvar i arbetet mot våra ambitiösa miljömål mot en fossilfri fordonsflotta. Bilarna står fortfarande för en mycket stor del av utsläppen av växthusgaser även om vi ser en förbättring jämfört . Men omställningen går inte tillräckligt snabbt. Bilåkandet måste minska och fler bilar måste bli klimatsmarta. Liberal miljö- och klimatpolitik utgår från försiktighetsprincipen och att förorenaren ska betala. Tanken är att de bilar som drivs på fossila bränslen i större utsträckning ska gå över till framför allt el. Mer om våra satsningar för en fossilfri fordonsflotta återfinns under utgiftsområde 20. Vi reser allt mer, vilket är positivt i en globaliserad värld. Liberalerna vill inte förhindra resandet i sig utan fokusera på att minska utsläppen. Flyget liksom andra transportslag ska stå för sina klimatkostnader genom ekonomiska styrmedel som riktas mot utsläppen. måste högre kostnader för flygtrafiken också beakta den roll som flyget har att hålla , ett land med långa avstånd, samman. Det är utsläppen – inte flygtrafiken i sig – som är problemet. Därmed motsätter vi oss det förslag till flygskatt som regeringen tagit fram. ska driva på för en europeisk flygskatt och att flyget internationellt ska betala för sina klimatkostnader. På nationell nivå vill vi pröva ett system med differentierade landningsavgifter utifrån hur mycket biobränsle som används vid flygningar tillsammans med ett reduktionspliktsystem och klimatdeklarationer. En framtida europeisk flygskatt bör vara utformad på ett sätt så att den inte träffar all flygtrafik lika utan att den i stället främjar flyg med lägre klimat- och miljöpåverkan till exempel genom att vara differentierad med avseende på bränsle, flygplansvikt och bullernivåer. Vårt avslag till regeringens förslag till flygskatt innebär i sin tur att vi avvisar de anslag om på anslag 1:6 som avsätts för att kompensera ökade driftsunderskott till icke-statliga flygplatser i . Fler måste välja kollektivtrafiken där möjligheten finns, och järnvägen måste rustas upp för att möta de nationella och regionala behoven. På området kollektivtrafik föreslår Liberalerna en omläggning av reseavdraget i syfte att öka dess regionala träffsäkerhet och minska exponeringen mot felaktigheter i utnyttjandet av avdraget. Tanken är att reseavdraget ska begränsas i de regioner där det finns en fungerande kollektivtrafik. avslår vi regeringens satsning på gratis kollektivtrafik för skolungdomar och prioriterar i stället kollektivtrafik i landsbygd som inkluderar åtgärder för höjd säkerhet i anslutning till hållplatser och perronger. Förändringen av reseavdraget beräknas stärka de offentliga finanserna med . Förslaget behandlas närmare under avsnittet för skattefrågor. På detta utgiftsområde under anslag 1:1 avvisas regeringens satsning på kollektivtrafik för skolungdomar på , liksom anslagsökningen om 2018 till kollektivtrafik på landsbygden. Resenären ska enkelt kunna göra klimatsmarta val. De som fraktar gods ska kunna använda sig av klimatsmarta lösningar. Bilpooler kan bli en del av framtidens kollektivtrafik liksom delningsekonomins nya koncept för taxi. Hyrcyklar och elcyklar ska bli del av resan. Nya flexibla biljettlösningar behöver utvecklas i syfte att underlätta för resenären. Införandet av en nationell mobilitetsplan skulle kunna länka samman samtliga transportslag genom en digital plattform. För detta ändamål avsätter vi under anslag 1:3 för genomförandet av en pilotstudie om hur en nationell mobilitetsplan kan utformas. vägar är viktiga för att hela landet ska fungera och många sträckor behöver rustas upp och förstärkas. Det blir särskilt tydligt nu när 74-tons lastbilar kommer att trafikera våra vägar. Det är viktigt att värna vägarna i anslutning till industri och hamnar så att de håller för tyngre lastbilar. Därför prioriterar vi förstärkning av vägar som är viktiga ur näringssynpunkt. Vi välkomnar även regeringens satsning på upprustning av vägnät men väljer att göra en riktad satsning på vägen mellan och för att bland annat gynna den växande cykelturismen. Underhållet av vägbanor, för att inte nämna luftkvalitet och bullernivåer, påverkas av vilka däck som används på våra vägar. Möjligheten att välja dubbdäck, när vägförhållandena så kräver, är viktig. Därför är dubbdäcksförbud inte en optimal lösning. En avgift är ett alternativ till att minska dubbdäcksanvändning i regioner med mindre behov och mildare vintrar. Liberalerna vill därför införa en skatt på dubbdäck för att minska utsläppshalten av partiklar. Systemet ska vara differentierat och avgifter ska kunna tas ut för olika tidsperioder. De nettointäkter som dubbdäcksavgiften inbringar uppgår till och 140 miljoner 2019–2020 och ska gå tillbaka till regionerna för lokala förbättringsåtgärder och underhåll. Skatten specificeras närmare under avsnittet för skattefrågor. Vi accepterar regeringens punktsatsning på vägnät om men prioriterar i stället vägen mellan och för samma summa. För att finansiera förstärkning av vägar i anslutning till industri och hamnar avsätter vi under anslag 1:1.