mot · H5023759 · 2017-10-05 00:00:00 — En skola med kreativitet och stor kunskap är viktig för ett demokratiskt samhälle. Därför behöver vi skolor av hög kvalitet i hela landet, där varje elev får förutsättningar att nå sin fulla potential. Med rätt grepp kan vi få rätsida på de problem som den svenska skolan brottas med. Till att börja med behöver vi stoppa det resultatfall som vi sett i skolan . ligger ordentligt under OECD-genomsnittet. genomförde i regeringsställning tillsammans med övriga allianspartier stora skolreformer, åtgärder som ännu inte fått fullt genomslag. Trots detta behövs det mer för att vända den negativa trenden. Ytterligare problem är bristande likvärdighet och att alltför många efter avslutade studier går ut i arbetslöshet. Läraren har en avgörande roll för elevens framgång. Fler söker till lärarutbildningarna, men bristen på utbildade förskollärare och lärare är fortfarande stor, speciellt i ämnen som matematik och NO. Stora pensionsavgångar och generationsväxling gör bristen på nyutbildade lärare än mer akut. är bristen på lärare stor och enligt SCB:s prognoser kommer det att fattas minst 55 000 lärare och drygt 65 000 lärare . Vidare lider svenska skolor brist på klassrumsnära forskning, kompetensutveckling, återkoppling och kollegialt lärande. Bara drygt hälften av de svenska lärarna skulle välja läraryrket igen. Läraryrkets status och attraktionskraft måste höjas för att högpresterande studenter i större utsträckning ska söka sig till läraryrket. Det krävs ett tydligare ledarskap i skolan, hos lärare, skolledare och huvudmän. Skolan borde i större utsträckning vara en proaktiv kraft i samhället, exempelvis har alltför många lärare inte tillräckligt med kunskap för att använda modern teknik som pedagogiska redskap. Därför ser vi det som självklart att digitalt lärande blir en större del av undervisningen, och att moderna läroverktyg blir en naturlig del av de verktyg lärarna använder i klassrummet. Rätt använd öppnar modern teknik möjligheter för duktiga pedagoger att arbeta på nya sätt och hjälpa fler elever att lära sig mer. Vi behöver också svara på arbetsmarknadens efterfrågan på kompetent arbetskraft. är ett av de länder i med sämst matchning på arbetsmarknaden. Vi behöver ett utbildningsväsende som i större utsträckning samverkar med samhälle och näringsliv så att utbildningar, såväl akademiska som praktiska, blir mer verklighetsnära och relevanta för arbetsmarknaden. Det entreprenöriella lärandet måste ha en självklar plats i skolan. Det både utvecklar och stimulerar generella kompetenser som att ta initiativ, ansvar och omsätta idéer till handling. Det måste bli lättare att välja förskola och skola. Trots att tillsammans med Alliansen förenklat valfriheten och gjort den mer tillgänglig gör många elever och föräldrar fortfarande inte ett aktivt val. Det är ett problem mot kvalitén, likvärdigheten och alla elevers rätt att välja skola. Ytterligare en utmaning för skolan är undervisningen av nyanlända barn. Många barn får börja sin skolgång sent och alltför ofta är utbildningen av skiftande kvalité. Alla barn har rätt till en bra utbildning, oavsett var i landet man bor. Vi behöver kunna erbjuda våra elever likvärdighet och kvalitet, från pedagogiken i förskolan till de högre kurserna på gymnasiet, såväl i stad som på landsbygd. En väl fungerande för-, grund- och gymnasieskola är grunden för en högre utbildning i världsklass och konkurrenskraftiga jobb. Dagens skola är morgondagens verklighet. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att göra en översyn av lärarutbildningen och att skapa fler vägar in till läraryrket genom möjligheten till fristående lärarutbildning, snabbare validering av kunskap och fler kompletterande pedagogiska utbildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa en statlig kompetensutvecklingsgaranti för förskollärare, lärare och skolledare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för ett transparent och tydligt karriärsystem för förskollärare, lärare och skolledare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att premiera skickliga lärare och skolledare som arbetar på skolor i utanförskapsområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska administrationen för lärare och skolledare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa lärarassistenter för att lärare ska få tid att vara lärare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att öka samarbetet mellan skolhuvudmän så att lärares kompetens kan delas mellan skolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för kommunövergripande yrkes- och lärlingsprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att inkludera det digitala perspektivet i alla delar av utbildningsväsendet, såsom lärarutbildningen och lärarnas och rektorernas kompetensutveckling samt att bör undersöka förutsättningarna för att öka tillgången till digitala läromedel, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fjärrundervisning ska tillåtas i alla relevanta ämnen, att skolor ska ha möjlighet att anordna fjärrundervisning på entreprenad och att möjligheterna med distansundervisning ses över och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för ämnesbetyg i stället för kursbetyg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas och att de i högre grad än bör vara integrerade i hela skolans verksamhet samt att obligatorisk praktik införs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att entreprenöriellt lärande ska vara ett naturligt perspektiv i hela utbildningssystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna att utöka och bredda gymnasiets yrkes- och lärlingsutbildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för ett lärlingssystem öppet för vuxna och att de som redan har gymnasieexamen eller liknande examen ska kunna byta karriär och bli lärling, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur yrkesvux kan stärkas för förbättrad kompetensförsörjning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att låta fler yrkesutbildningar bli yrkescollege och att lärlingsutbildningarna tar fasta på systemet för teknikcollege med företagsrepresentanter i regionala styrgrupper, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att utbildningar breddas och byggs ut med fler platser, genom nya offentligt finansierade platser men även genom att öka antalet platser som finansieras av studieavgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges förutsättning att verka långsiktigt genom längre tillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten för att erbjuda både fristående yrkeskurser och förberedande kurser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att geografiska spridning ses över och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att stärka gymnasiets yrkesprogram genom fler ingångar, grundläggande kunskap i företagsamhet på estet- och yrkesprogrammen och genom att komprimera och effektivisera yrkesteoretiskt tunga utbildningar på gymnasiet så att yrkescertifikat kan nås än och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nyanlända elever som kommit in sent i ges möjlighet till yrkesutbildningar på gymnasienivå där examen är möjlig utan de teoretiska ämnena men med grundläggande språk- och samhällskunskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att branschskolor ska bistå arbetsmarknaden med efterfrågad arbetskraft och vara ett som driver utvecklingen i branscherna framåt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utöka folkhögskolans uppdrag, samt ge möjlighet för fler folkhögskolor att bedriva språkintroduktionsprogram för nyanlända på gymnasienivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna att intensifiera och utöka nyanlända elevers undervisningstid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utöka antalet timmar med undervisning i svenska för nyanlända elever och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att elever som kommit till i högstadieåldern bör tillåtas fokusera på något färre ämnen utan att för den delen ges mindre undervisningstid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att införa försöksverksamhet med tvåspråkiga klasser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att språkintroduktionsprogrammet främst borde rikta sig till de elever som kommit till , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna och utveckla det fria skolvalet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för ett generellt bidrag öronmärkt för skolan i stället för riktade statsbidrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett aktivt skolval och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skolor, oavsett huvudman, som återkommande får kritik ska kunna stängas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att Skolinspektionen fokuserar på skolor som missköter sig samt ökar antalet oanmälda granskningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa en skyldighet för kommuner att erbjuda andra aktörer att ta över nedläggningshotade skolor samt att inrätta ett snabbspår hos Skolinspektionen för de friskolor som ansöker om att ta över en nedläggningshotad skola, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att de nationella proven hanteras och rättas av för eleven fristående examinatorer, att proven digitaliseras och att proven sker kontinuerligt under skolåren för ökat fokus på elevernas kunskapsprogression och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för en översyn av kösystemet till skolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pröva möjligheten att införa en vuxenutbildningspeng för vuxenutbildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ökad möjlighet för fler barn att delta i förskoleverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka möjligheterna till kompetensutveckling för pedagoger i förskolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det enklare för barnskötare att vidareutbilda sig till förskollärare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla konceptet med integrationsförskola och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att öka kommunernas frihet att besluta över avgiftsnivåerna i förskolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att förskolor, oavsett huvudman, ska granskas av oberoende part och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för en utökning av idrottsundervisningen i samt att huvudmännen skapar förutsättningar för utökad fysisk aktivitet i skolan, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att samverkan mellan skolhälsovården, barnavården, barn- och ungdomspsykiatrin, ungdomsmottagningen och socialförvaltningen ökar och tillkännager detta för regeringen. Stärk lärare och rektorer En bra lärarutbildning och fler vägar in i läraryrket Läraren är den enskilt viktigaste faktorn för elevens framgång i klassrummet. En lärarutbildning av högsta kvalité är därmed grundläggande. Läraryrket är ett akademiskt hantverksyrke, likt exempelvis läkare och tandläkare, där teori och praktik vävs samman. En nybliven lärare ska både ha den teoretiska kunskapen och kunna omsätta den i klassrummet. är därför av åsikten att lärarutbildningen bör ses över för att bättre svara upp till de behov skolan har. Den ska bygga på forskning och beprövad erfarenhet och bestå av mer praktik. En lärarutbildning som kontinuerligt samverkar med omgivande skolor där teoretiska kunskaper praktiseras och där den senaste klassrumsnära forskningen tillämpas. För fler lärare och bättre lärarutbildning vill även ha fristående lärarutbildning och stärka initiativ som Teach for , som rekryterar från andra akademiska yrken än lärare. Det är viktigt att utveckla och ta vara på de ledartalanger som finns och skapa fler vägar till läraryrket. Vi behöver därför även bredda och bygga ut KPU. Svenska lärare får enligt kvantitativt mindre kompetensutveckling än lärare i andra länder. vill därför säkerställa och finna system för att förskollärare, lärare och skolledare fortlöpande får den kompetensutveckling, med fokus på kollegialt lärande, undervisningsskicklighet och ämneskunskaper som de behöver. Vi ser ett stort behov av ett tydligt och utökat statligt ansvar för hur förskollärare, lärare och skolledare kontinuerligt under sin karriär ska utvecklas och fortbildas. vill därför införa en statlig kompetensutvecklingsgaranti. En sådan garanti stärker professionens möjlighet att ta del av klassrumsnära fortbildning och utveckla sig i sin profession. I de länder där man presterar högt i internationella mätningar har lärarna högre löner än i och tydligare karriärmöjligheter. Lärarlönerna är relativt låga i . Däremot är ett av de som har en lärartäthet på som är över snittet. vill istället för mindre klasser i höja lärarens kompetens då läraren är den mest avgörande faktorn för elevens framgång. Att satsa på sin yrkesroll och höja sin kompetens ska löna sig. Lönen borde vara starkare knuten till kompetens, bra lärare ska ha bra betalt. vill ha ett tydligt och transparent karriärsystem för både lärare och skolledare. Vi vill därför utöka antalet förstelärare som i sin tjänst ska handleda och coacha nyexaminerade lärare och öppna upp för tjänster som kombinerar undervisning i grund- och gymnasieskolan med forskning och samarbete på universitetsnivå liksom arbete inom näringslivet. Precis som i skolan råder det i förskolan brist på utbildad personal. För att stärka kvalitén på förskolans verksamhet och öka förskolläraryrkets attraktivitet bör även förskollärarna omfattas av förstelärarreformen. Vidare vill att skickliga lärare och skolledare som arbetar på skolor i utanförskapsområden ska premieras. Tid att vara lärare Skickliga lärare är lärare som engagerar och återkopplar till eleverna. Vi måste kunna garantera eleverna kvalitet och kreativitet i skolan. För att elever ska nå sin fulla potential måste det bli ett större fokus på undervisningen. vill därför minska den administrativa börda som ligger på lärare och skolledare. Dokumentation som inte leder till att öka elevens lärande ska bort. vill också att det införs lärarassistenter. Denna nya yrkesgrupp ska ägna sig åt att stödja lärare med till exempel blankett- och informationshantering, administration, assistens kring teknik och förberedande av undervisningslokaler. Lärarassistenter borde även kunna vara ett stöd åt läraren i undervisningen och exempelvis möjliggöra arbete i mindre grupper. Ökat samarbete mellan huvudmän vill möjliggöra ett ökat samarbete mellan skolhuvudmännen. I strävan efter att göra skolan mer likvärdig blev skollagen alltför stelbent. Skolor har olika förutsättningar och likvärdighet är inte detsamma som likriktning. För att möta elevens och därmed skolornas skiftande behov av lärarkompetens måste systemet med huvudmannaskap bli mer flexibelt. Små skolor på landsbygden skulle då kunna dela på lärare när de inte finner rätt kompetens. Det skulle vidare kunna möjliggöra för skolor att ta in lärare på entreprenad. Företag skulle exempelvis kunna specialisera sig på matematikundervisning och hyra ut sina tjänster till skolor som har behov av duktiga pedagoger. Underlätta för kommuner att samverka kring yrkes- och lärlingsutbildningar Det finns skäl att se över regelverket kring anordning av yrkes- och lärlingsprogrammen. Det finns tolv nationella yrkesprogram på gymnasiet och många kommuner känner sig tvingade att erbjuda alla program. Yrkesprogram är generellt dyra att driva. vill därför underlätta för kommuner att samverka kring yrkes- och lärlingsutbildningar och på så vis minska den ekonomiska belastningen för den enskilda kommunen. Genom att samverka och dela på ansvaret för yrkes- och lärlingsutbildningarna kan kommunerna tillsammans erbjuda bättre och mer kvalitativ utbildning till en lägre ekonomisk kostnad. Den nya tekniken som pedagogiskt redskap Digitalt lärarlyft för lärare För att vara en skola som ligger i framkant och som ser till varje enskild elevs behov måste vi dra nytta av den moderna tekniken. Det digitala perspektivet ska inkluderas i alla delar av utbildningsväsendet. Digitala hjälpmedel i klassrummet höjer skolresultatet när de används rätt. Studier visar att elever med de rätta digitala hjälpmedlen fortare kan lära sig att läsa och skriva och de kan vara till nytta för personer med inlärningssvårigheter. Det digitala lärandet måste bli en naturlig del av elevers undervisning. Många kommuner och andra huvudmän har varit bra på att köpa in datorer och annan utrustning men den digitala pedagogiken har inte alltid följt med. Enligt och IT-kompetens i skolan (2013) saknar många lärare kunskap kring hur den nya tekniken ska användas i undervisningen och lärarutbildningen lider brist på tydliga nationella direktiv för hur digitalt lärande ska ingå i utbildningen. Vi vill därför ha en tydlig och långsiktig satsning på ett nationellt digitalt lärarlyft. vill att lärarutbildningarna ska ta in det digitala perspektivet i alla relevanta ämnen och att lärare och skolledare får en kontinuerlig uppdatering i digitalt lärande. Utvecklingen av digitala läromedel möjliggör för distansundervisning Det finns även en brist på digitala läromedel och bör därför undersöka förutsättningarna för att öka tillgången till digitala läromedel. En ökad tillgång till kvalitativa digitala läromedel skulle inte bara stärka den pedagogiska inlärningsprocessen i klassrummet utan även möjliggöra för distansundervisning. Digitala läromedel skulle kunna vara ett komplement till den lärarledda undervisningen som nyanlända elever får och på så vis intensifiera deras utbildning den . Här kan ett nära samarbete med läromedelsföretag och digitala spjutspetsföretag vara en styrka. Den digitala tekniken, så som fjärrundervisning, har öppnat upp för nya undervisningsmöjligheter. Kompetenta lärare är nyckeln till framgångsrika elever. Bristen på lärare i allmänhet och på riktigt bra lärare i synnerhet, är ett stort problem. Detta problem kan vara än mer påtagligt för skolorna på landsbygden. Skolan är i många fall navet i bygden och alla elever har rätt till en skola inom rimligt avstånd – men det får inte vara på bekostnad av kvalitén. Vi ser fjärrundervisning som avgörande för landsbygdsskolornas överlevnad. Men den är också avgörande för nyanlända elevers tillgång till modersmålslärare och studiehandledare. Skickliga och kompetenta lärare på såväl landsbygd som i storstadsregioner kan genom fjärrundervisning nå fler elever. tycker att fjärrundervisning ska tillåtas i alla relevanta ämnen och att kommunala och fristående skolor ska ha möjlighet att anordna fjärrundervisning på entreprenad under samma förutsättningar som statliga skolor. Genom fjärrundervisning skulle kompetens kunna delas över hela landet och lärare skulle kunna fördela sin tjänst på flera skolor utan att själva behöva åka mellan de olika skolorna. Fjärrundervisning stärker likvärdigheten, samt ökar kvalitén och tillgängligheten. Det är viktigt att skolan fokuserar på elevens progression. Det nuvarande systemet med kursbetyg lägger tyngden på enskilda prestationer. Om en elev av olika anledningar inte har möjlighet att prestera märks det i kursbetyget. Med ämnesbetyg skulle fokus ligga på elevens kunskapsprogression och en termin med lägre resultat skulle inte behöva dra ner slutbetyget. Det kan i sin tur motverka stress och i längden avhopp. Emellertid är reformen omfattande och behöver utredas ytterligare. Bland annat behöver problem med skolbyte och möjlighet till ämnesfördjupning ses över. En skola som rustar för jobb Många unga i har inget jobb att gå till. En del av svaret finner vi i många ungdomars osäkerhet kring val av utbildning, vilket kan leda till avhopp eller svårighet att finna jobb efter avslutad utbildning. Detta är en påfrestning för individen och en kostnad för samhället. Kontakterna med arbetslivet är viktiga för att eleven ska kunna göra väl underbyggda val. Perspektiv som anknyter till arbetslivet ska ingå i all verksamhet och under skolans alla år. Vad vi ser är att läroplanen inte uppfylls, att alltför många elever ångrar sina val och att den dåliga matchningen på arbetsmarknaden är bland den största i . Skolinspektionen pekar också på stora brister i skolornas studie- och yrkesvägledning. Studier visar att de yngre barnens undervisning i högre grad innehåller studie- och yrkesorienterande inslag, som att i undervisningen prata om olika yrken och besöka arbetsplatser men att detta avtar i de högre årskurserna. Då isoleras de studie- och yrkesorienterade inslagen till att främst handla om språk- och gymnasieval. Här fyller studie- och yrkesvägledarna en stor och viktig roll. De bör i högre grad vara en länk mellan skola och arbetsliv. Studie- och yrkesvägledarna ska inte bara hjälpa elever att välja språk och gymnasieskola utan vara integrerade i hela skolans verksamhet. Entreprenörskap, företagande och praktik måste bli en röd tråd i skolans alla år, inte bara som en liten begränsad del i vissa årskurser. Vi vill därför bland annat göra praktik obligatoriskt. Detta bör göras i nära samverkan med det lokala näringslivet och ytterligare aktörer. Det entreprenöriella lärandet främjar kompetens att fatta beslut, kommunicera och samarbeta. Det handlar om att utveckla nyfikenhet, självtillit, kreativitet och mod att ta risker. Det betyder att ta tillvara möjligheter och förändringar samt att utveckla och skapa värden – personliga, kulturella, sociala eller ekonomiska. Entreprenörskap i skolan är ett pedagogiskt förhållningssätt i klassrummet där arbetsformerna stimulerar fantasi och skapande.