ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5022023 · 2017-10-03 00:00:00 — Frusen sjukpenninggrundande inkomst, SGI, vid utflytt från ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att frysa svenska medborgares sjukpenninggrundande inkomst vid utflyttning från och att denna sedan återupptas på samma nivå för att öka incitamentet för hemflytt och tillkännager detta för regeringen. Att människor bor och arbetar i olika länder är en fördel, både för individen och för samhället. Inte minst är den fria rörligheten en av de fyra grundfriheterna i Europeiska unionen. Många svenskar flyttar ut från och tillbaka till , ofta på grund av arbete eller studier. Drygt 660 000 svenskar uppskattas bo utomlands. Antalet lär inte minska i den globaliserade värld vi lever i. Det är angeläget att in- och utflyttning sker så smidigt som möjligt och att det inte uppstår hinder i onödan. Ett problem som organisationen i världen har uppmärksammat är att när en svensk medborgare flyttar utomlands och folkbokför sig utanför nollställs den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI). Det betyder att en person som återinvandrar till måste jobba upp sin SGI från noll igen. Det riskerar att minska benägenheten att flytta tillbaka till , inte minst för barnfamiljer. Ett alternativ vore att svenska medborgare som flyttar från får sin SGI fryst vid den nivå man har när man skriver ut sig från . När man sedan flyttar hem igen återupptas den på samma nivå. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen kom med sitt slutbetänkande SOU 2015:21 Mer trygghet och bättre försäkring men där tas inte denna frågeställning upp.
mot · H5022024 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge () i uppdrag att kontinuerligt och långsiktigt se till att säkerheten för boende inte försämras när det fasta telefonnätet stängs av och läggs ned, och detta tillkännager för regeringen. pågår en nedmontering av det fasta telefonnätet. har meddelat PTS att företaget kommer att avveckla delar av det fasta telenätet och ersätta det med en telefonilösning via mobilnätet. Telias nedläggning berör inledningsvis cirka 50 000 abonnenter och sker i olika delar av landet, framförallt på landsbygden. Detta teknikskifte innebär att delar av kopparnätet ersätts med en telefonilösning via mobilnätet. Teknikskiftet påbörjades och beräknas pågå . () har tillsyn över telemarknaden i och har ställt krav på att de ska erbjuda en likvärdig telefonitjänst, att ingen ska vara utan telefoni i samband med övergången och att informationen ska komma från . PTS är också aktiva under själva processen för att förvissa sig om att de berörda fasta bostäderna och företagen får tydlig information om vad Telias teknikskifte innebär och att de erbjuds likvärdiga, fungerande telefonilösningar. Från ett säkerhetsperspektiv kan teknikskiftet starkt ifrågasättas. Vid längre elavbrott till följd av exempelvis stormar eller åskväder, och i ljuset av att mobilmasterna blir allt mer överbelastade och inte helt tillförlitliga, är det fasta telefonnätet den kontakt till omvärlden som då finns att tillgå. I Telias information om teknikskiftet står att det backupbatteri som finns till telefonen fungerar . Detta kan jämföras med att efter stormen var hushåll på landsbygden utan ström . Under den tiden var den enda kommunikationskanalen det fasta telefonnätet. En sådan situation kan bli verklighet vid både planerade och oplanerade längre strömavbrott. Konsekvensen blir att det inte går att komma i kontakt med exempelvis räddningstjänsten. I det här sammanhanget går det inte att hänvisa eller förlita sig på att hushållen kan använda sig av mobiltelefoner via det mobila nätverket. Det finns både äldre och synskadade som inte har mobiltelefoner alternativt inte kan ringa från desamma. Även trygghetslarm drabbas. Teknikskiftet är en ensidig uppsägning av ett abonnemang där kunden inte har getts något val att kunna behålla sin fasta telefon. Teknikskiftet bör därför innebära att ges ett ansvar för att den nya telefonilösningen fungerar även efter det att förändringen genomförts och med samma säkerhet som den tidigare fasta telefonilösningen. Teknikskiftet har mött på stort motstånd och varit föremål för domstolsprocess. Det innebär vidare att många människor känner en otrygghet i vardagen när möjlighet till fast telefoni försvinner. Regeringen bör därför se över möjligheten att ge PTS i uppdrag att kontinuerligt och långsiktigt följa så att säkerheten inte försämras för boende på landsbygden i takt med att det fasta telefonnätet stängs av och läggs ner och att den långsiktigt upprätthålls.
mot · H5022025 · 2017-10-03 00:00:00 — Tydligare angiven undervisningstid i nationella timplan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den nationella timplanen bör ange undervisningstid alternativt timmar för att säkerställa en mer likvärdig mängd undervisning för alla elever i svenska grundskolor, och inte fortsätta lura eleverna på undervisningstid, och detta tillkännager för regeringen. I skollagens timplan anges undervisningstimmar i olika ämnen i . Men tyvärr säger det ingenting om hur mycket undervisning elever i verkligheten får i de olika ämnena. Det kan skilja sig stort till och med mellan skolor i en kommun – oavsett om de är kommunala eller privata – beroende på vilken schablon av antalet veckor som används vid schemaläggning. Totalt sett kan det röra sig om skillnader på upp till ett helt läsår av undervisningstid i ett ämne som en elev får, eller inte får, i . Det är alltså en fråga som förtjänar politisk uppmärksamhet. Hur kommer det sig? De flesta länder anger undervisningstid eller timmar per ämne per läsår. Det gör att det blir tydligt och lika för alla. Men i anges undervisningstiden än så länge som antalet timmar per ämne i timplanen för hela . beslöt att upphäva nuvarande timplan och att regeringen i skollagen ges ett bemyndigande att fördela undervisningstiden i timplan. Regeringen redovisade i proposition 2016/17:143 sin bedömning att det bör införas en stadieindelad timplan i och att den regleras på förordningsnivå. En stadieindelad timplan blir tydligare än när antalet timmar anges för hela grundskoleperioden men den lämnar fortfarande utrymme för visst godtycke. Den faktiska undervisningstiden eller timmar kommer fortfarande bero på vilken schablon av antalet veckor som används vid schemaläggning per läsår. har inte utfärdat någon rekommendation men anger i sitt räkneexempel vid efterfrågan av statistik att antalet timmar per läsår delas . Det följs därför av många skolor. Problemet är dock att ett läsår rent faktiskt motsvarar (delat ). Det får vid schemaläggningen stora konsekvenser för elevernas undervisningstid. Det mest naturliga vore att liksom de flesta andra länder anger undervisningstid eller timmar per ämne per läsår. Det finns elever i den svenska som mer eller mindre medvetet luras på undervisningstid. Konsekvenserna ser vi även i exempelvis PISA-studierna. Vill vi seriöst säkerställa att den svenska håller en god kvalitet är det hög tid att se till att alla svenska elever får lika stor mängd undervisning i alla ämnen.
mot · H5022026 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om inventeringen av nyckelbiotoper och deras påverkan på skogsbruket och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har lagt fram ett förslag om en landsomfattande inventering av skogar med höga naturvärden, så kallade nyckelbiotoper. Även om syftet är vällovligt har det riktats kraftig kritik mot förslaget, inte minst från skogs- och lantbrukare som anser att förslaget innebär ett misstroende mot den rådande skogspolitiken och det frivilliga hänsynsarbete som bedrivs av markägarna själva. Även i sak finns det flera problem med förslaget. Den inventeringsmetodik som används för att identifiera nyckelbiotoper riskerar att leda till att skogsmark tas ur bruk felaktigt. Det är allvarligt eftersom ett område, när det registrerats som nyckelbiotop, i praktiken sätter stopp för möjligheten att bruka marken. På flera platser i är dessutom redan stora delar av skogen skyddade. Den svenska skogen är en viktig naturresurs och skogsnäringen bidrar med stora belopp till den svenska ekonomin. Det är dessutom en viktig näring utanför storstadsregionerna. Även den miljömässiga dimensionen i förslaget är tveksam då den svenska skogen bidrar till omställningen till ett fossilfritt samhälle, ett intresse som då ska vägas mot en inventering av värdefull natur som sker med stora inslag av godtycke. Därför bör hela inventeringen av nyckelbiotoper avbrytas i sin nuvarande form och i grunden ses över så att skogsägarna inte drabbas på ett sätt som är oskäligt.
mot · H5022027 · 2017-10-03 00:00:00 — Akademisk utbildning i offentlig upphandling ställer sig bakom det som anförs i motionen om universitetsutbildning med inriktning mot offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. Marknaden för offentlig upphandling uppgår till och det vilar ett tydligt ansvar på kommuner, landsting och andra upphandlande myndigheter att förvalta skattebetalarnas pengar på bästa möjliga sätt. För den enskilda myndigheten handlar det om att balansera värden som kostnadseffektivitet och kvalitet med diverse andra strategiska mål som exempelvis social och miljömässig hållbarhet. Det finns mycket kunskap och yrkeserfarenhet inom upphandlingsområdet men givet både upphandlingsmarknadens omfattning och behovet av att på bred front ytterligare förstärka upphandlingskompetensen hos många myndigheter, så finns det god anledning att se över hur fler kan skaffa sig utbildning inom upphandlingsområdet. Det gäller särskilt i takt med att tjänsterna blir mer komplicerade och kraven ökar. Upphandlingslagstiftningen har uppdaterats till följd av implementeringen av det senaste EU-direktivet, vilket innebär att det i många fall ska ställas särskilda sociala krav som kan vara komplicerade att följa för den enskilda upphandlande myndigheten. Det finns kortare kurser som vänder sig till personer inom ramen för yrkesrollen offentligupphandlare. Dock kan det därutöver finnas behov av att erbjuda djupare specialistkunskaper på området. Därför bör regeringen se över om utbildning inom upphandlingsområdet kan ingå som en specialinriktning inom existerande universitets- eller högskoleutbildningar eller som akademiska påbyggnadskurser för yrkesverksamma inom området. Det skulle också kunna locka fler bland exempelvis de som är eller studerar till civilekonom, jurist, samhällsvetare eller civilingenjör att välja en karriärväg inom upphandlingsområdet. Personer som genomgått en kvalificerad akademisk utbildning med inriktning mot upphandling skulle sannolikt vara hett efterfrågade av såväl upphandlande myndigheter som företag som vill bli mer konkurrenskraftiga på denna marknad. Regeringen bör därför se över möjligheten att, enligt ovan, införa upphandling som en specialinriktning inom för området relevanta högskoleutbildningar.
mot · H5022028 · 2017-10-03 00:00:00 — Pensionsåldern och åldersdiskriminering i arbetslivet ställer sig bakom det som anförs i motionen om pensionsåldern och diskriminering i arbetslivet och tillkännager detta för regeringen. ingår ålder som grund för diskriminering inom arbetslivet och utbildningssystemet i lagstiftningen. I samband med lagändringen genomförde () en studie av förekomsten av åldersdiskriminering i . Den visar att diskriminering på grund av ålder – hög såväl som låg – är vanligt förekommande och då särskilt när det gäller rekryteringar. För äldre arbetstagare är det också vanligt att diskrimineras när det gäller möjligheten till utveckling och vidareutbildning. Rapportförfattaren pekar också ut myten om att en äldre person kan förväntas stanna på arbetsplatsen än yngre anställda som en tänkbar anledning till diskriminering – en myt som delvis upprätthålls av den lagstadgade pensionsåldern. Med nuvarande lagstiftning har en arbetstagare rätt att vara kvar i sin anställning till . rekommenderar att den gränsen höjs till . Med anledning av att en majoritet av arbetsmarknadens parter ställt sig bakom utredningens förslag kan en lagändring vara nära förestående. Givet demografiska utmaning med en åldrande befolkning vore det mycket positivt för samhällsekonomin om fler äldre ville stanna kvar i arbetslivet . Därtill skulle en höjning av pensionsåldern vara positiv för de enskilda personer som gärna vill jobba och upplever att de mår bra av det. Det finns dock anledning att ifrågasätta om det överhuvudtaget är skäligt att sätta en gräns för när en person ska kunna tvingas lämna sin anställning, enbart med hänsyn till åldern. Olika yrken och arbetsplatser ställer helt olika krav på den enskilde arbetstagaren – som i sin tur har sina egna individuella förutsättningar att klara av sitt arbete. I länder som t ex finns ingen övre åldersgräns vid vilken det blir tillåtet för en arbetsgivare att avskeda någon enbart med hänsyn till ålder och ett sådant förfarande skulle klassas som åldersdiskriminering. I skulle borttagandet av åldersgränsen självklart kräva även en översyn av andra försäkringssystem och exempelvis reglerna för rätten till sjukpenning men sådana förändringar borde vara fullt möjliga att genomföra på ett sätt som är rimligt för samtliga parter. Jag vill därför uppmana regeringen att i första hand se över möjligheten att helt ta bort åldersgränsen för rätten att stanna kvar i anställning. I andra hand bör man verka för att skyndsamt genomföra den höjning av åldersgränsen som föreslagits i .
mot · H5022031 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta utreda frivillig dödshjälp för att ska ha en bred och öppen debatt kring viktiga etiska frågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta utreda hur den palliativa vården i bör utvecklas för att bli mer jämlik och ta till vara möjligheterna med ny teknik, då bostadsort inte ska avgöra vilken vård och omsorg man ges i livets slutskede, och detta tillkännager för regeringen. har debatten om frivillig dödshjälp, eller självvalt livsslut, varit intensiv både i och i andra länder. Det är en svår och komplex fråga som engagerar många. En stor majoritet av befolkning är positivt inställd till frivillig dödshjälp för den som är bortom all hjälp, enligt en avhandling på respektive en Sifo-undersökning . Därför behöver vi som politiker agera. Ingen vet hur man själv skulle reagera om man får en allvarlig sjukdom och slutet närmar sig. Men det är svårt att acceptera att man inte själv ska ha möjlighet att fatta beslutet att få sluta leva när döden ändå är nära och smärtorna olidligt svåra. Det innebär en känsla av otrygghet för många fler än för dem som råkar ut för situationen. Även för de anhöriga. I flera länder finns möjligheten att själv bestämma över sin död, är kanske mest känt. är en av fem amerikanska delstater där självvalt livsslut är tillåtet under vissa förutsättningar och det har varit så . Statistiken visar bland annat att ungefär en tredjedel av dem som föreskrivits preparatet ändå inte nyttjade möjligheten samt att det inte finns någon överrepresentation av personer , personer med låg socioekonomisk status eller funktionshinder, något som ofta hävdas i den svenska debatten. Patientinflytande har förstärkts. har vi en ny patientlag. Syftet med lagen är att stärka och tydliggöra patientens ställning samt att främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet. Det är positivt. Men frågan om patienten vill bestämma att avsluta sitt eget liv på ett värdigt sätt hanteras inte och den frågan behöver vi nu ta tag i. Att en fråga är känslig är i sig inte ett argument för att inte diskutera den. Det finns många kloka argument för frivillig dödshjälp och det finns många goda argument emot. finns kunskaper och beprövade erfarenheter i flera andra länder/delstater som är värdefulla att beakta och ta tillvara. Slutsatsen måste vara att det finns goda skäl till att vi i utreder frågan om frivillig dödshjälp. Parallellt med en sådan utredning är det viktigt att vi säkerställer att vi har en god palliativ vård i livets slutskede. ser det väldigt olika ut i landet. Även inom samma kommun kan det skilja sig. Därför bör även den palliativa vården utredas med syftet att säkerställa en god vård och omsorg i livets slutskede oberoende av bostadsort. En sådan utredning bör omfatta att se över hur ny teknik i kombination med avancerade möjligheter att analysera data kan nyttjas för att utveckla även den palliativa vården på sätt som gynnar patienten.
mot · H5022032 · 2017-10-03 00:00:00 — Filial till Flygvapenmuseum i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningen för att Flygvapenmuseum i får i uppdrag att öppna en filial i för att uppmärksamma en unik svensk flyghistoria och tillkännager detta för regeringen. I företogs den första flygningen i med svensk pilot och svenskbyggt flygplan. Då lyckades lyfta från . Han startade senare en flygskola, dock utan att någon elev erhöll certifikat. En mer omfattande skolverksamhet bedrevs av . Det började med utbildning av enbart militära piloter. Efter fortsatte utbildningen av civila piloter. Totalt utbildades 101 elever vid . Den sista, som erhöll sitt certifikat, var första aviatris, nämligen . När Flygvapnet startades som en fristående försvarsgren förlades flygutbildningen till . Fram till avveckling 1998 har cirka 5 200 militära piloter fått sin grundutbildning här. har mer än 20 olika flygplanstyper använts. Ett flertal individer finns fortfarande bevarade i landet. Flertalet av dessa är dock utspridda, även på platser som aldrig haft flygutbildning. öppnade en ny avdelning som speglar just flyghistorien på . Den naturliga utvecklingen vore att kunna visa flera av de kvarvarande flygplanstyper som använts vid utbildningen. Vi tycker att dessa skolflygplan rimligtvis borde samlas och exponeras i den miljö där de tidigare hörde hemma. finns Flygvapenmuseum i som har över 300 flygplan och helikoptrar. Dock visas endast omkring 50 i museets egna utställningar. Resten är magasinerade eller utlånade till andra museer världen över. Flygvapenmuseum är en del av , en myndighet där bland annat i också ingår. Tyvärr saknas lämpliga lokaler i närhet. För att knyta samman all flyghistoria på skulle det vara lämpligt att uppföra nya utställningslokaler i samma stil som flyghangarer . har vid underhandskontakt angett att det troligen inte finns några formella hinder för byggnation. I samband med de flesta förbandsnedläggningar inom försvaret har staten hjälpt till med att etablera andra aktiviteter på berörda orter. När det gäller så har detta i princip uteblivit helt. En filial till Flygvapenmuseum i vore ett önskvärt alternativ.
mot · H5022039 · 2017-10-03 00:00:00 — Omhändertagande av resenärer från terrorkontrollerade områden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omhänderta alla som visat sig ha befunnit sig i områden kontrollerade av terrorister, och detta tillkännager för regeringen. Vi har fått höra om hur en förhållandevis stor skara svenska medborgare anslutit sig till terroristorganisationer som Islamiska staten, men faktum är att detta inte är ett nytt fenomen. har svenska medborgare åkt iväg för att strida med islamistiska rörelser eller befunnit sig i områden som kontrolleras av dessa. Det är ett enormt problem såväl för de människor som drabbas av terrorn i området som för det svenska samhället, då dessa individer direkt eller indirekt också blir ett hot mot vårt samhälle. Den enda preventiva metoden för att förhindra att dessa blir ett hot i är att systematiskt häkta misstänkta resenärer till terroristkontrollerade områden. har vi bland annat sett hur slumpen gjort att brutala mördare kunnat åtalas för terrorbrott, vilket gör att risken för att mördare utan problem kan vandra på våra gator är mycket hög. Genom att häkta samtliga av dessa resenärer kan polisen få tid på sig att utreda om de har begått brott eller om de har planerat att begå brott. När det gäller rikets säkerhet bör polisen ha goda möjligheter att förhindra framtida katastrofer, även i tider då det råder personal- eller resursbrist. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som syftar till att alla som åker till terroristkontrollerade områden eller kan misstänkas ha något med terrorgrupper att göra systematiskt utreds och häktas så snart de återvänder.
mot · H5022040 · 2017-10-03 00:00:00 — Uppskjutna avgifter för nystartade företag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nystartade företag bör få skjuta upp sina avgifter till , och detta tillkännager för regeringen. råder det en stor enighet kring vikten av att det offentliga ska stötta det privata näringslivet med småföretagen i spetsen. Detta eftersom hela fyra av fem nya arbetstillfällen har skapats i småföretag som nya innovationer har utvecklats, vilket har placerat som en av världens mest avancerade och konkurrenskraftigaste ekonomier. Att framtiden ligger hos dagens startup-företag är det ingen tvekan om, trots detta vittnar flera företag i uppstartsfasen om höga administrativa kostnader hos myndigheter såsom . Exempelvis kan ett nystartat företag bli tvungna att betala i olika registrerings- och ändringsavgifter. I syfte att minska de ekonomiska riskerna för entreprenörer, i form av förlorad inkomst, samt de sociala riskerna när man lämnar ett säkert arbete så bör staten ta ett större ansvar och låta företagarna skjuta upp samtliga registrerings-/ändringsavgifter till . Genom att låta företagare skjuta upp avgiftsinbetalningen ges företagen tid och möjlighet att investera pengarna i bolaget, öka omsättningen och därmed med mindre ansträngning kunna betala kostnaderna . minimeras de personliga ekonomiska förlusterna ifall ett företag skulle likvideras, vilket skulle öka incitamenten för företagsamheten i allmänhet. Slutligen skulle motionens förslag medföra att på lång sikt skulle behålla sin fulla kostnadstäckning.
mot · H5022041 · 2017-10-03 00:00:00 — Tydlig lagstiftning mot könsdiskriminering ställer sig bakom det som anförs i motionen om en tydlig lagstiftning mot könsdiskriminering och tillkännager detta för regeringen. I takt med att fler invånare i ursprungligen kommer från kulturellt avlägsna länder har vissa företeelser blivit allt vanligare. Vi har bland annat fått läsa om ett antal negativa exempel i form av slöjtvång eller könsbaserad uppdelning av flickor och pojkar på skolbussar, idrottslektioner eller i simhallar, vilket är skadligt på olika sätt. Integrationen av nyanlända hindras, som man på detta sätt legitimerar föräldrars i många fall sexistiska värderingar. Detta betyder mer eller mindre att samhället accepterar en ojämlik behandling när lagstiftningen inte är tillräckligt tydlig. I bör det vara det svenska samhällets och skolans värderingar eller regler som råder. Skolan är till för eleverna snarare än föräldrarna och det går inte att använda det välanvända argumentet att barnen vill det själva då de från en början kan ha fostrats till att acceptera en könsselektiv ordning. Likaså är det svårt för barn som vuxit upp i en viss miljö att stå emot föräldrarnas vilja, varför samhället i alla lägen istället bör sätta barnens behov i fokus. Eftersom diskriminering baserat på kön blivit ett allt mer aktuellt problem, inte minst bland nyanlända och minderåriga, är det viktigt att lagstiftningen är tydlig. Av den anledningen bör regeringen återkomma med förslag på en tydligare lagstiftning mot könsbaserad diskriminering.