mot · H4023727 · 2017-05-03 00:00:00 — Det är bra att regeringen nu ansluter sig till den idén. Effektivisera kontrollen av reseavdrag Reseavdraget är viktigt för att säkerställa möjligheterna att bo och arbeta på landsbygden utan att drabbas av orimliga kostnader för arbetspendling. Flera undersökningar har dock visat att fusket med reseavdraget är mycket utbrett. Med dagens teknik finns det nu bättre möjligheter att kontrollera hur avdraget används. vill att kraftigt effektiviserar kontrollen av reseavdragets användning genom bättre användning av ny teknik. Minska skatteundandragandet i delningsekonomin Den snabbt växande delningsekonomin är positiv för . Men utvecklingen kräver att svensk skattelagstiftning anpassas och att det blir lätt att göra rätt. vill därför se över möjligheten för och andra berörda myndigheter att genom it-stöd och administrativt stöd förenkla administrationen för köpare och säljare inom delningsekonomin samt säkerställa att skatteinbetalning sker på ett korrekt sätt. Inför ett gemensamt utbetalningssystem för offentliga bidrag Nuvarande system för utbetalningar från välfärdssystemen har mycket begränsade kontrollfunktioner, eftersom systemen inte står i förbindelse med varandra. Detta leder till att dubbelutbetalningar från olika system kan förekomma. vill därför att Statskontoret tar fram förslag på hur införandet av ett myndighetsgemensamt utbetalningssystem eller en myndighetsgemensam utbetalningskontroll kan upprättas. Bredda underrättelseskyldigheten vid misstanke om bidragsfusk Felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen uppskattas till 18–. En underrättelseskyldighet vid misstanke om felaktig utbetalning till enskilda infördes . Lagen omfattar dock inte och inkluderar inte utbetalningar till juridiska personer. föreslår därför att lagen ändras för att säkerställa att fusk och missbruk som utförs av företag och organisationer fångas upp och att även har möjlighet att underrätta andra myndigheter vid misstanke om felaktigheter eller brott. Pröva administrativa sanktionsavgifter för ringa bidragsbrott Införandet av bidragsbrottslagen har lett till ökad belastning på rättsväsendet. Ett system där myndigheterna kan ta ut en administrativ sanktionsavgift för ringa brott skulle avlasta rättsväsendet och även ha en preventiv effekt. vill snabbutreda förutsättningarna och formerna för att införa administrativa sanktionsavgifter för ringa bidragsbrott. 8 Arbete och ansträngning ska alltid löna sig Trots högkonjunkturen fördjupas utanförskapet. Närmare en miljon människor lever i utanförskap och situationen riskerar att förvärras om inte en rad stora reformer genomförs. En viktig förklaring till det fördjupade utanförskapet är den bristande integrationen. Bland utrikes födda är sysselsättningen låg och arbetslösheten hög, detta gäller i synnerhet personer som är födda utanför . Särskilt allvarlig är situationen bland kvinnorna. politik för jobb och sysselsättning styrs utifrån två mål som vi ska uppfylla till 2025: vår politik ska leda till att vi halverar jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda, och vi ska skapa förutsättningar så att 500 000 nya jobb växer fram. Att pressa tillbaka utanförskapet är därför en central del i plan för ett starkare . Det handlar framför allt om att minska bidragsberoendet och att alltid se till att arbete lönar sig mer än att leva på bidrag. Varje krona som går till bidrag är också en krona som i stället hade kunnat gå till skolan, polisen, vården eller omsorgen. För att åstadkomma detta krävs en politik som sätter jobben främst. politik syftar till att ta till vara varje människas förmåga att växa av egen kraft. Vi vill att människor ska få ett arbete, en lön, arbetskamrater och en chans att forma sina egna liv. Eget arbete ger gemenskap och skapar en känsla av att vara behövd, som det ger självständighet genom egen inkomst. Att människor arbetar lägger också grunden för hela samhällsekonomin. Fler i arbete innebär att efterfrågan i ekonomin ökar och därmed att fler arbetsuppgifter finns att utföra, men också ökade resurser till vår gemensamt finansierade välfärd genom att skattebasen växer. Att utanförskapet minskar är också viktigt för framtiden. Många barn ärver sina föräldrars utanförskap och det finns ett positivt samband mellan, framför allt, mödrarnas situation på arbetsmarknaden och barnens framtida möjligheter att arbeta. Jobb- och integrationspolitiken är ett av tre prioriterade reformområden i ekonomiska vårmotion. De förslag som översiktligt presenterats i kapitel 6 beskrivs därför i detalj i detta kapitel, inklusive offentligfinansiella effekter. avser dock att återkomma med ytterligare reformförslag på detta område i budgetmotionen . Utmaningar på svensk arbetsmarknad I takt med att bidragsberoendet minskat i de grupper som står relativt nära arbetsmarknaden ser vi hur utanförskapet förändras. Det blir djupare. Risken att grupper som står nära arbetsmarknaden återigen pressas ut i utanförskap kvarstår visserligen, och förstärks av att regeringen nu gör det mindre lönsamt att arbeta, men den största utmaningen på svensk arbetsmarknad är att bryta det nya och fördjupade utanförskap som drabbar dem som står längre ifrån arbetsmarknaden. Det nya utanförskapet i kan beskrivas med att många människor aldrig får sitt första jobb och över huvud taget inte kommer in på arbetsmarknaden. Delvis på grund av de trösklar som finns i form av höga skatter på arbete, men också för att många saknar de kunskaper och erfarenheter som krävs på den svenska arbetsmarknaden. Det är de utrikes födda som drabbas allra hårdast. Den svenska arbetsmarknaden har präglats av trösklar i form av hög skatt på arbete som gjort det mindre lönsamt och attraktivt att arbeta. växer ytterligare trösklar fram, i form av att kunskapskraven på arbetskraften ökar. Antalet jobb som kan utföras med endast grundskoleutbildning minskar som kraven på att förvärvsarbetande ska kunna byta arbetsplats, yrke eller bransch ökar. Inom flera branscher, både inom offentlig och privat sektor, råder det arbetskraftsbrist. är arbetslösheten hög bland personer som saknar gymnasieutbildning. Nya jobb i främst tjänstesektorn som kräver mer begränsad utbildning växer visserligen till, men inte i lika stor utsträckning som andra arbeten med liknande kompetenskrav försvinner. SCB:s prognos visar att efterfrågan på arbetskraft med förgymnasial utbildning sjunker med . Personer som inte fått med sig tillräckliga kunskaper från gymnasiet har därför svårigheter att ta sig in på arbetsmarknaden och riskerar att få det än svårare . När kunskapskraven på arbetsmarknaden ökar, och jobb med lägre utbildningskrav blir färre, drabbas i synnerhet utrikes födda som har liten erfarenhet av den svenska arbetsmarknaden och ofta har begränsad utbildning. Inom gruppen nyanlända som befann sig i etableringsuppdraget hade hälften högst förgymnasial utbildning. Sysselsättningsgapet mellan utrikes och inrikes födda i är bland de högsta i . Visserligen kan variationen delvis förklaras av sammansättningen i gruppen utrikes födda, men det ändrar inte slutsatsen att kvaliteten och effektiviteten i integrationsarbetet måste förbättras. Figur 17 Arbetslöshet efter utbildningsnivå och födelseregion 2015 15–, i procent av arbetskraften Källa: SCB (). Arbetslöshetens sammansättning och dess förändring är tydlig. Jobbklyftan, skillnaden i sysselsättningsgrad mellan inrikes och utrikes födda, ökar i många åldersgrupper. Arbetslösheten hos gruppen utrikes födda som andel av arbetslösheten och en majoritet av de långtidsarbetslösa är nu födda i andra länder. Låg utbildningsnivå är sannolikt en av de starkaste förklaringarna till svårigheterna att etablera sig på arbetsmarknaden både bland utrikes och inrikes födda. Men sysselsättningen bland utrikes födda är även lägre för de med högre utbildning. Det gäller särskilt bland utomeuropeiskt födda kvinnor. Bland högutbildade kvinnor födda i och står dessutom så många som var fjärde kvinna helt utanför arbetskraften. Svårigheterna på arbetsmarknaden bland utrikes födda, särskilt för kvinnor, är således inte ett problem som begränsas till personer med låg utbildningsnivå. För att öka sysselsättningen inom denna grupp krävs nya insatser. Att skapa fler jobb och bekämpa utanförskapet måste i mycket hög utsträckning syfta till att ge personer utan utbildning och utrikes födda utan svenska erfarenheter betydligt större möjligheter att ta klivet in på arbetsmarknaden. Flera strukturella problem som finns på arbetsmarknaden är särskilt problematiska för dessa grupper. Höga trösklar in på arbetsmarknaden i form av starka marginaleffekter på arbete, och få jobb som kan utföras för dem med mer begränsad utbildning, påverkar unga utan utbildning och utrikes födda särskilt hårt och stänger många ute. När människor inte får sitt första jobb ger det svåra följdeffekter för den enskilde. Det riskerar att låsa in människor i utanförskap från mycket ung ålder och därmed skapa ett närmast livslångt utanförskap. Varje människa i utanförskap nekas möjligheten att bygga en framtid utifrån sin egen vilja och förmåga. Det skapar otrygghet och ofrihet. Effekterna är också stora för samhällsekonomin. När en allt större del av den arbetslösa arbetskraften befinner sig långt ifrån arbetsmarknaden och inte är för att ta de jobb som finns ökar matchningsproblemen på svensk arbetsmarknad. Företagen hittar inte den arbetskraft de behöver för att växa och utvecklas. har satt upp ett mål om att halvera jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda till 2025 samt att skapa 500 000 nya jobb till . Dessa mål är styrande för utformningen av jobbpolitik och hur vi tacklar de stora problem som finns på svensk arbetsmarknad . Det är ambitiösa mål, men vi är övertygade om att de kan nås med en kraftfull reformpolitik för jobb och tillväxt. Det ska alltid löna sig att arbeta har, trots de skattereformer som Alliansen genomfört, fortfarande ett av västvärldens högsta skattetryck. upptäcker alltför många att det lönar sig alltför dåligt att arbeta. Det bidrar till att arbetskraftsdeltagandet blir lägre och arbetslösheten högre. Skattesystemet skapar tillsammans med bidragssystemen fortsatt höga trösklar för dem som har låga inkomster. Det medför att många får svårt att komma in på arbetsmarknaden och att antalet arbetade timmar i ekonomin riskerar att bli färre. Utformningen på skatte- och bidragssystemen påverkar drivkrafterna för att arbeta och är avgörande för att pressa tillbaka utanförskapet och få fler i arbete. Den främsta ekonomiska reformen för fler jobb som alliansregeringen genomförde var jobbskatteavdraget. De steg som tagits i jobbskatteavdraget beräknas ge 120 000 fler jobb, och jobbskatteavdraget fortsätter att stötta jobbtillväxten inte bara här och utan också . står nu inför nya utmaningar. De grupper som drabbas av det nya utanförskapet möts av höga trösklar för att ta sitt första jobb. För dessa grupper behöver trösklarna in på arbetsmarknaden sänkas ytterligare, genom att det blir mer lönsamt att arbeta. Sänkt skatt för alla som jobbar, med särskild förstärkning för låga inkomster Trösklarna in till arbetsmarknaden är fortsatt höga för personer med låga inkomster, för ensamstående är de bland de högsta bland . Exempelvis har en ensamstående kvinna med två barn så höga skattekilar – det vill säga summan av inkomstskatt och arbetsgivaravgift minus familjeförmåner – i än om hon bott i . I flera anglosaxiska länder har personer med lägre inkomster negativa skattekilar. För att nå målet om halverad jobbklyfta och 500 000 fler jobb till 2025 är det nödvändigt att fler tar jobb, också sådana med lägre lön. Därför behöver skatterna bli lägre för de som arbetar och särskilt de med låga inkomster. föreslår ett nytt jobbskatteavdrag med en förstärkning för låga inkomster, som innebär sänkt skatt för alla som jobbar, men särskilt för dem som tar steget in på arbetsmarknaden från utanförskap. För en lokalvårdare innebär det en genomsnittlig skattesänkning på nästan , för en bussförare nästan . Skattelättnader för dem som arbetar, särskilt riktat mot dem som har låga inkomster, är en internationellt sett vanlig och väl utvärderad reform för att bidra till ökad sysselsättning. Liknande skattelättnader finns exempelvis i , , , , , och enligt . Skattesänkningen leder både till att människor kan lämna utanförskap och komma i arbete och till att det blir mer lönsamt att arbeta mer. Sammantaget beräknas skattelättnaden enligt gängse modeller ge motsvarande 17 000 nya jobb . Med inriktningen mot låga inkomster kan effekten förväntas vara större för framför allt de utrikes födda som står långt från arbetsmarknaden. Därmed bidrar skattesänkningen också till att nå målet om att halvera jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda svenskar. satsar för att sänka skatten för alla som jobbar, med särskild förstärkning för dem med låga inkomster. Länge var försörjningsstödet sådant att för varje krona man fick genom egen ansträngning trappades stödet av med en krona. Detta skapade hinder och belönade inte egna ansträngningar. införde alliansregeringen en jobbstimulans för att göra det mer lönsamt att gå från bidrag till arbete. Stimulansen innebär att för den sökande som har fått försörjningsstöd i följd kan av nettoinkomsten från arbete undantas från att räknas med vid beräkningen av rätten till ekonomiskt bistånd. Men är trösklarna höga. Att gå från försörjningsstöd till ett deltidsjobb lönar sig t.ex. ofta dåligt. Därför föreslår att jobbstimulansen som finns i försörjningsstödet förstärks från till . bör aktivitetskraven i socialtjänstlagen skärpas. Den ökade jobbstimulansen kan ha betydande effekter på hushållsekonomin för dem med de allra lägsta inkomsterna. För en ensamstående tvåbarnsförälder som får ett halvtidsjobb som vårdbiträde skulle jobbstimulansen kunna innebära ytterligare i ökad inkomst . vill skärpa aktivitetskraven för att erhålla försörjningsstöd och satsar på ökad jobbstimulans i försörjningsstödet. Jobbstimulans i asylsökandes dagersättning Drivkrafterna för jobb bland asylsökande är svaga då det finns tydliga marginaleffekter när en person arbetar . Om en asylsökande tar ett arbete avräknas hela dagersättningen för varje intjänad krona. Då dagersättningen är låg är konsekvenserna begränsade vid heltidsjobb, men kan vara betydande om det gäller kortare uppdrag och deltidsjobb som ofta är den första vägen in på arbetsmarknaden . För att det ska löna sig bättre att arbeta bör en jobbstimulans införas för de asylsökande som börjar arbeta där de kan tjäna innan dagersättningen börjar trappas ner. satsar för att införa en jobbstimulans för asylsökande som går från bidrag till arbete. Bidragsreform för stärkt arbetslinje Det finns många orsaker till att människor hamnar i utanförskap, men oavsett anledning får det negativa effekter för individen och för samhället. Varje människa i utanförskap nekas möjligheten att bygga en framtid utifrån sin egen vilja och förmåga. Det skapar otrygghet och ofrihet. Utanförskapet kommer även med ett högt pris för hela samhället då varje krona som går till bidrag är en krona som hade kunnat gå till skolan, polisen, vården eller omsorgen. Många delar av de svenska bidragssystemen har reformerats för att öka drivkrafterna att arbeta och minska risken att människor pressas ut i utanförskap. Men det finns starka indikationer på att mer behöver göras, särskilt vad gäller de grupper som står längst ifrån arbetsmarknaden. föreslår därför en bidragsreform i fyra delar för att stärka arbetslinjen och göra det mer lönsamt att arbeta för de som står längst ifrån jobb. Arbetslöshetsförsäkringen som effektiv omställningsförsäkring Arbetslöshetsförsäkringen reformerades under alliansregeringen i syfte att uppmuntra till arbete, öka sysselsättningen och stärka dess roll som omställningsförsäkring. Enligt ekonomiska bedömare som och leder reformer av detta slag till ett ökat deltagande på arbetsmarknaden och därmed till ökad sysselsättning. Höjningen av arbetslöshetsförsäkringen som regeringen genomförde 2016 har en motsatt effekt. En tidig hög ersättning riskerar att förlänga arbetslöshetsperioderna eftersom människor skjuter upp sitt jobbsökande eller ställer för höga krav för att acceptera ett nytt jobb. bedömer att regeringens höjning leder till 27 000 färre jobb. Det är viktigt att värna a-kassans roll som omställningsförsäkring, och tiden för a-kassa bör därför kortas. föreslår att antalet ersättningsdagar med a-kassa begränsas till , eller . Nivån på taket i a-kassan, samt ersättningens avtrappning, bör fortsatt vara sådan att den tydligt uppmuntrar till att söka och skaffa jobb. föreslår därför att taket i arbetslöshetsförsäkringen av arbetslösheten uppgår till per dag och därefter uppgår till per dag. Förslaget innebär en högre nivå jämfört med den försäkring som gällt fram till regeringens höjning, men ger starkare drivkrafter till arbete än regeringens förslag. säkerställer avtrappningen av ersättningen att den tydligt uppmuntrar till att söka och skaffa jobb. En uppskattning av sysselsättningseffekterna ger vid handen att utformning leder till ytterligare ca 21 000 jobb jämfört med dagens a-kassa. föreslår att antalet ersättningsdagar i arbetslöshetsförsäkringen begränsas till eller och att arbetslöshetsförsäkringens nivå och avtrappning skärps. Förslaget bedöms förstärka de offentliga finanserna med ca 2018, 2019 och 2020. Ersättningen vid arbetslöshet påverkar de arbetslösas drivkrafter för arbete. Det är därför önskvärt med en avtrappning av ersättningen efter arbetslöshetstidens längd, men många arbetslösa möter inte en sådan avtrappning. Personer som varit kvalificerade för a-kassa får, om de är arbetslösa när ersättningsdagarna tagit slut, i stället aktivitetsstöd om de deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program. För de personer som uppfyller villkoren i a-kassan är ersättningsnivåerna i aktivitetsstödet desamma som i a-kassan. Detta innebär att många personer kan vara arbetslösa med bibehållen ersättningsnivå. För att förstärka drivkrafterna behöver därför möjligheten till ersättningar som överstiger försörjningsstödet begränsas. föreslår att aktivitetsstödet upphör vid arbetslöshet längre än . Förslaget bedöms förstärka de offentliga finanserna med ca 2018, 2019 och 2020. Kommunerna finansieras fullt ut för inkomstbortfall och ökade utgifter. Öka aktivitetskraven i försörjningsstödet Försörjningsstödet är en grundläggande del av det svenska trygghetssystemet. Stödet är tänkt att täcka det nödvändigaste, under relativt korta perioder och när ingen annan försörjning är möjlig. Det långvariga biståndsmottagandet ökar, från av de vuxna biståndsmottagarna 2015. För att hejda denna utveckling och se till att fler går från försörjningsstöd till egen försörjning, behöver drivkrafterna för att komma tillbaka i arbete förstärkas. Internationell forskning visar att kombinationen av aktivitetskrav och ekonomiska incitament har störst betydelse för att minska bidragstagandet och öka sysselsättningen. Många kommuner arbetar effektivt med aktivitetskrav inom försörjningsstödet, men det kan förbättras ytterligare på många håll. Inom ramen för migrationsöverenskommelsen som slöts mellan Alliansen och regeringen beslutades att aktivitetskraven för att få försörjningsstöd skulle skärpas inom ramen för socialtjänstlagen. Men mer behöver göras för att öka drivkrafterna till arbete. Socialtjänstlagen ska skärpas så att alla kommuner ska ställa krav på motprestation, normalt på heltid, för den som får försörjningsstöd. Kraven kommer oftast att handla om att söka arbete och att egen försörjning ska vara målet i alla handlingsplaner. Liksom i ska arbetsföra personer som har haft försörjningsstöd delta i enklare samhällsnyttiga tjänster. Det kan handla om tjänster i verksamhet eller hos ideella aktörer. Sanktionerna ska skärpas för de som inte deltar i de aktiviteter som krävs, liksom kontrollerna av hur försörjningsstödet används. Inga kommuner ska betala ut försörjningsstöd till personer som fått avslag på sin asylansökan eller till EU-medborgare som befinner sig här tillfälligt utan att arbeta eller studera. Socialtjänstlagen bör också tydligt slå fast att den som är arbetsför och oförhindrad är skyldig att stå till arbetsmarknadens förfogande i hela landet. anser också att fler som lever på bidrag behöver omfattas av aktivitetskrav. Ett rimligt krav att ställa är t.ex. att språkundervisning ska kunna ske under föräldraledigheten för den som också får försörjningsstöd. Det skulle hjälpa utrikes födda kvinnor att ta steget närmare arbetsmarknaden. Många kommuner arbetar också framgångsrikt med hembesök och uppsökande verksamhet för de som lever på bidrag. Hembesök är ett viktigt verktyg för att kunna ge rätt stöd till dem som är i behov av försörjningsstöd samt även för att identifiera fusk och felaktiga utbetalningar. Det ger också möjlighet att nå den som inte har kontakt med arbetsmarknaden alls. Socialtjänstlagen bör därför ses över med syfte att alla kommuner ska göra regelbundna, och vid behov oanmälda, hembesök. Också i etableringsersättningen som utgår till nyanlända bör aktivitetskraven skärpas. Detta förslag beskrivs i detalj i kapitel 8 stycke e. Bidragstak för stärkt arbetslinje De svenska bidragssystemen är komplexa och kan tillsammans skapa betydande tröskeleffekter. Behovsprövade bidrag som bostadsbidrag och försörjningsstöd ger stora marginaleffekter. När bidrag staplas på varandra kan den samlade bidragsinkomsten bli så hög att steget in på arbetsmarknaden försenas eller helt uteblir då det inte lönar sig att arbeta. kan till exempel de samlade bidragen för en familj med tre barn uppgå till efter skatt. För att öka drivkrafterna att gå från bidrag till arbete vill införa ett bidragstak i försörjningsstödet och etableringsersättningen. Den exakta utformningen av bidragstaket måste utredas, men utgångspunkten ska vara att ett hushåll utan skattepliktig inkomst maximalt ska kunna erhålla av lägstalön och bostadsbidrag i samlade bidrag, exklusive barnbidrag och underhållsstöd. Det måste också löna sig att gå från bidrag till både heltidsarbete och deltidsarbete. Bidragstaket ska omfatta personer som har etableringsersättning eller försörjningsstöd av arbetsmarknadsskäl. Inom försörjningsstödet ska det alltså inte omfatta den som är sjuk eller av andra sociala skäl inte kan arbeta. Kvalificering till bidrag genom arbete eller permanent, laglig bosättning i har ett ovanligt välfärdssystem. Förmåner får man inte främst för att man är försäkrad via jobbet utan genom att helt enkelt bo i . Barnbidrag, föräldrapenning, bostadsbidrag och assistansersättning är några exempel på bosättningsbaserade förmåner. Dessutom är bidragssystemen mycket generösa. Med en ökad globalisering och ökad internationell rörlighet finns anledning att se över bidragssystemens utformning. anser att man bör få full tillgång till svenska bidrag och ersättningar enbart genom eget arbete, eller genom permanent och laglig bosättning i . I annat fall bör ersättningarna begränsas till en grundläggande generell trygghet. Exakt utformning behöver utredas, men kvalificering skulle kunna ske genom arbete (i form av sjukpenninggrundande inkomst), genom permanent och varaktig bosättning eller genom medborgarskap och bosättning. Vuxna utan barn bör enbart ha rätt till etableringsersättning eller försörjningsstöd samt bostadsbidrag innan de kvalificerat sig till fulla bidrag. Äldre ska enbart ha rätt till äldreförsörjningsstöd och bostadstillägg. Personer med barn ska enbart ha rätt till etableringsersättning (inklusive etableringstillägg) eller försörjningsstöd samt bostadsbidrag, barnbidrag, underhållsstöd och kortad föräldrapenning . Förslaget innebär att man inte längre har rätt till följande bidrag i socialförsäkringsbalken: full föräldrapenning, flerbarnstillägg, adoptionsbidrag, vårdbidrag, bilstöd, handikapptillägg, omställningspension, särskilt pensionstillägg, sjukpenning och rehabiliteringspenning i särskilda fall samt assistansersättning.