mot · H5023393 · 2017-10-05 00:00:00 — En hållbar och långsiktig energipolitik 2 Förslag till riksdagsbeslut 3 Ett förnybart energisystem 7.1 Stimulera havsbaserad vindkraft 7.2 Avskaffa möjligheten till kommunalt veto mot vindkraft 7.3 Reglera vindkraftens närområdesersättning 9.1 Andra länder visar vägen 9.2 En svensk utbyggnad av solenergi 11 Gynnsamma skatteregler för den förnybara energin 12.1 Elcertifikatssystemet och den elintensiva industrin 12.2 Torvanvändning inom ramen för elcertifikatssystemet 13 Kärnkraft – inget alternativ 13.1 Marknaden ska inte styra avvecklingen 13.2 Kärnkraftens ekonomiska risker 13.3 Den bristande säkerheten 13.4 Slutförvaret är ännu inte löst 13.4.1 Förändrade placeringsmöjligheter i kärnavfallsfonden 14 Det svenska elnätet 14.2 Snabbare utbyggnad av elnätet 14.3 Ett elnät vi äger tillsammans 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på utformning av s.k. vita certifikat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt berörda myndigheter att utreda hur en degressiv mineralersättning i syfte att främja lokal vidareförädling kan fungera och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt Försvarsmakten att återkomma med ett underlag för hur övningsverksamheten kan organiseras utan att utgöra ett hinder för byggandet av Offshore och utan att drabbas negativt på lång sikt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag på utformning av driftsstöd till havsbaserad vindkraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten till kommunalt veto mot vindkraft bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag till reglering för vindkraftens närområdesersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt berörda myndigheter att utreda potentialen för svensk vattenkraft att tillgodose effektbalansen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör uppdras att utreda investeringskostnaderna för att återföra ett ekologiskt hållbart flöde av vatten till den torrlagda delen av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en proposition med anledning av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen aktivt bör agera så att vattenkraftbolagens reinvesteringar samkörs i investeringsplaner så att hela den maximala nyttan tas till vara och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag på hur en större del av vattenkraftens vinster ska komma de berörda kommunerna till del och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att upprätta en informationsplattform för investering i solenergi samt en solkartläggning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det utöver solstrategi bör inrättas nationella planeringsmål för solel och solvärme och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att se över hur ytterligare stimulanser kan ges för att öka tillgången till förnybar el och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör göra en översyn av elcertifikatssystemets utformning med fokus även på effektbalans och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör föreslå en högre ambitionsnivå gällande elcertifikatssystemet inför energiöverenskommelsens första planerade kontrollstation 2018 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med en utredning av hur den elintensiva industrin bättre kan bidra till kvotplikten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på hur torvanvändningen ska fasas ut ur elcertifikatssystemet, med inriktningen att nya torvtäkter inte ska öppnas, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med en avvecklingsplan för de resterande kärnkraftsreaktorerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla svenska kärnkraftsreaktorer bör omfattas av kravet på oberoende härdkylning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ellagen bör ändras för att motverka oskäliga prishöjningar för konsumenterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se till att enhetligare elnätstaxor införs för att utjämna de orättvisa skillnader som finns och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt att prioritera de planerade förstärkningarna av stamnätet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i sitt regleringsbrev bör uppdra åt att bygga den planerade elkabeln till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge ansvariga myndigheter i uppdrag att utreda möjligheterna till en snabbare tillståndsprocess för stamnätskoncessioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att göra det svenska elnätet samhällsägt och tillkännager detta för regeringen. 3 Ett förnybart energisystem Världens energianvändning ökar ständigt. I både och resten av världen kommer behovet av energi att öka under de närmaste decennierna. Den ökande energiförbrukningen hänger ihop med befolkningsutvecklingen i världen. beräknas befolkningen uppgå till någonstans mellan 9 och 10 miljarder människor – människor som kommer att kräva sin beskärda del av jordens tillgångar och välstånd. Det är kol, olja och gas som dominerar produktionen. Denna utveckling är inte hållbar. vill att i stället ska vara en föregångare i omställningen till ett förnybart energisystem. ska vara ett land som tar ansvar för kommande generationer. Investeringar i det svenska energisystemet är en viktig och nödvändig del i miljö- och klimatomställningen i . Fokus ska ligga på de förnybara naturresurserna: sol, vind, vatten och skog. Vi har kunskaperna inom en rad områden, vi har tekniken och vi vet att det är dyrare att inte göra något alls än att faktiskt agera. Räkningen ska betalas och frågan är av vem. Klimatförändringen är ett faktum som drabbar alla. Satsningar på förnybar elproduktion är helt nödvändiga för att nå målet: ett ekologiskt hållbart samhälle. vill se en hållbar energiförsörjning som klarar att möta klimatutmaningen såväl som leveranssäkerheten. Med satsningar på förnybar energi, energieffektiv teknik och energieffektivisering vill vi ställa om till en hållbar energiproduktion. vill ha en förnybar energiförsörjning till . Den omställning vill se innebär en mycket omfattande utbyggnad av förnybara energikällor, där sol-, vind- och biobränsle behöver byggas ut i en mångdubblad takt jämfört med . Erfarenheter från andra länders utbyggnad av förnybart och de snabbt sjunkande produktionskostnaderna för framför allt solceller talar för att detta är fullt realistiskt. Vi vill avveckla kärnkraften och i stället satsa på energieffektivisering av industrin genom samarbets- och informationsmedel, medan små och medelstora företag ska få utökad möjlighet till energikonsultstöd. Vi vill också öka energiforskningsanslaget och satsa mer medel på solel, solvärme, vågkraft och biogasstöd. Även konverteringen från eluppvärmning och fossileldning bör fortsätta. Vi vill ha en nationell plan för energibesparing och energieffektivisering eftersom den mest hållbara energin är den som går att spara. vill fasa ut fossilberoendet bl.a. genom en omfattande elektrifiering av transportsektorn och industrin och genom att styra om så att en större andel av godstransporterna sker via järnväg. Även användningen av bioenergi måste öka, framför allt inom sektorer som inte är möjliga att elektrifiera. Energieffektivisering är en viktig komponent av en hållbar energiförsörjning. Investeringar i energieffektivisering har också visat sig vara en mycket lönsam affär. Trots det sker energieffektivisering sällan av sig själv. Energieffektivisering kräver oftast investeringar och dessa motverkas dels av ett fokus på kortsiktig lönsamhet, dels av att investeringar i kärnverksamheten har högre prioritet. Därför behövs det ekonomiska incitament för framför allt industrin och bostadssektorn att investera i energieffektivisering. Satsningar på energieffektivisering och förnybar energi innebär förutom de miljömässiga vinsterna en stor möjlighet att skapa många arbetstillfällen. För att trygga långsiktiga energiförsörjning och energisäkerhet vill förutom att satsa på olika förnybara energikällor också utveckla och investera i lösningar för energilagring, elnät som klarar att hantera en decentraliserad elproduktion med större produktionssvängningar, samt skapa reserv- och regleringskapacitet som kan drivas med biogas och vätgas. slöt regeringen en ramöverenskommelse om energipolitiken med , och . Trots ett flertal stora utmaningar kom man till korta i flera viktiga frågor. Uppgörelsen saknar också slutdatum för kärnkraften och innebär att nya kärnkraftsreaktorer kan byggas. En ny regering kan t.o.m. utveckla forskning på ny kärnkraft. Därmed finns i praktiken heller inget datum för när vi ska ha ett förnybart energisystem. Överenskommelsen innebär också en slopad skatt på termisk effekt och en sänkning av fastighetsskatten på vattenkraft. Notan ska finansieras av elkonsumenterna genom en höjning av energiskatten. Det menar vi är olyckligt. Den tillsatta lämnade över sitt betänkande för energipolitikens inriktning. Kommissionen hade uppdraget att återkomma med ett underlag för en bred politisk överenskommelse om energipolitikens inriktning med fokus på 2025 och framåt. Tyvärr valde man att göra det lätt för sig genom att utgå från den tidigare energiöverenskommelsen. delar uppfattning om vikten av en säker och tillräcklig elförsörjning anpassad efter framtida behov och vill understryka vikten av hållbara premisser. Det är positivt att kommissionen lagt fram förslag om att elcertifikatssystemet ska förlängas, om energieffektivisering och om ökad överföringskapacitet. Men betänkandet är i sin helhet allt för vagt och saknar de ambitioner som krävs för en snabb omställning. Betänkandet innehåller dessutom bedömningar gällande kärnkraften som går i direkt motsatt riktning mot en förnybar energiförsörjning. ska ligga i framkant vad gäller forskning på förnybar energi och energieffektivisering. Ny teknik och nya innovationer är helt nödvändiga för att kunna uppnå målet om en förnybar energi i . Samverkan mellan företag (enskilda och i kluster), universitet, forskningsinstitut och myndigheter är av yttersta vikt för att få en verksamhet som inte bara styrs av kortsiktiga vinstmotiv. Det arbetet kommer att behöva intensifieras och fördjupas. är positivt till en ökad energiforskning och satsningar som t.ex. provanläggningar, som kan gynna utvecklingen av solel, vindkraft, biogas, vågkraft och andra förnybara energikällor. Även konverteringen från eluppvärmning och fossileldning bör fortsätta. Vi vill se en satsning på teknikutveckling för att minska utsläppen inom industrin med särskilt fokus på järn- och stålproduktionen samt ökat fokus på energieffektivisering och lagring av energi. Behovet av att ställa om till ett hållbart samhälle kommer att kräva nya ämnen och material. Exempelvis kommer en ökad batterianvändning att bli nödvändig, inte minst när trafik och transporter behöver ersätta fossila bränslen med hållbara alternativ. har goda möjligheter att ligga i framkant vad gäller utveckling och produktion för framtidens energieffektivisering och energilagring, inte minst p.g.a. en stark gruvindustri och en aktiv industriforskning. Det är också glädjande att och regeringen tidigare i budgetsamarbetet har kommit överens om en utökning av Klimatklivet vilket möjliggör viktiga lokala klimatåtgärder över hela landet. Vårändringsbudgeten innebar bl.a. ett förslag om att stärka Klimatklivet med ytterligare för att öka takten i omställningen till ett fossilfritt . Många av åtgärderna har handlat om installation av laddpunkter för elfordon, konvertering från fossilt bränsle eller utökad produktion av biogas. Behovet av el och en hållbar energiproduktion kommer alltid att finnas. Däremot är det både möjligt och nödvändigt att ställa om till en mer effektiv energianvändning. Genom ny teknik och energibesparing kan göra betydande energieffektiviseringar. Hur omfattande utbyggnaden av förnybara energikällor behöver vara är avhängigt hur stora energibesparingar och energieffektiviseringar som kan ske i samhället. Omställningen av fossila bränslen till förnybar energi och övergången till att i möjligaste mån elektrifiera industrin och transportsektorn kommer att öka elbehovet. Även om vi har ett elöverskott i är det viktigt att energieffektiviseringen sker i en så pass hög takt att vi klarar ett ökat behov av el i nya sektorer. Den gjorda energiöverenskommelsen innebär i förlängningen en målsättning om att ska ha effektivare energianvändning jämfört med . välkomnar ett sådant mål men understryker att det måste till verkningsfulla åtgärder för att det inte ska bli bara tomma ord. utgör användningen av energi i bostäder och lokaler av totala energianvändning. Bostadssektorn måste därför i högre utsträckning än bidra till klimatomställningen. EU:s direktiv om byggnaders energiprestanda anger att alla hus som uppförs efter 2020 ska vara nära-nollenergibyggnader. Om vi ska klara den målsättningen är det av avgörande betydelse att minska energianvändningen genom att ställa strängare krav på energianvändning vid nybyggnation. Men det finns också ett stort behov av att energirenovera dagens befintliga bostadsbestånd. Det investeringsstöd för nybyggnation av hyresrätter som och regeringen tidigare kommit överens om ställer därför höga krav på energieffektivisering för att få ta del av stöden. menar att krav på energianvändning är alldeles för låga, och de kritiseras av den anledningen också med rätta av såväl byggindustrin som forskare och miljöorganisationer. Många bostäder, inte minst i miljonprogramsområdena, står inför enorma renoveringsbehov och potentialen för energieffektivisering är stor. Därför har vi även kommit överens med regeringen om en mycket viktig satsning på till ett upprustningsstöd för att renovera och energieffektivisera miljonprogrammens bostäder. För vidare läsning om energisnålt byggande, se vår motion Bra bostäder åt alla (2017/18:2344). Industrin står för en stor del av utsläpp av växthusgaser och för mer än en tredjedel av den slutliga energianvändningen i . En betydande energieffektivisering är därför helt nödvändig, inte minst för att kunna hänga med i den globala konkurrensen. Miljömålsberedningen (SOU 2016:21) konstaterar att de största utmaningarna i att minska utsläppen i återfinns inom bl.a. basindustrin och att en ökad styrning måste gå hand i hand med stärkt konkurrenskraft och skapandet av nya, hållbara arbetstillfällen. För att lyckas ställa om och energieffektivisera industrin i den omfattning som krävs för en långsiktigt hållbar produktion, måste forsknings- och utvecklingsarbetet kring den energiintensiva industrin intensifieras. har en elektrifiering av olika delar av de industriella processerna sett ut att vara den potentiellt bästa vägen för att minimera klimat- och miljöpåverkan, t.ex. inom stålindustrin. Det är dock en lösning som kräver en hög teknisk utveckling och en långsiktigt trygg elförsörjning till relativt låga kostnader. Det är viktigt att en ökning av elförbrukningen kommer från hållbara energikällor. Det finns ingen vinst i att ersätta ett utsläpp med ett annat. Tekniska lösningar har potential att minska industrins utsläpp betydligt och bör vara ett av fokusområdena för svensk industriforskning. För vidare läsning om industripolitik, se vår motion En aktiv industripolitik (2016/17:1737). inom industrin – effekter av statens insatser (RiR 2013:8) konstaterar till skillnad från att det är tveksamt om statens program för energieffektivisering inom industrin, PFE, har bidragit till några betydande energieffektiviseringar. Man menar dock att programmet kan ha gynnat konkurrenskraften. Programmet är inte längre aktuellt eftersom det bedömdes strida mot . föreslår dock att ett nytt, särskilt energieffektiviseringsprogram för den elintensiva industrin bör införas, givet att man kan hitta ansvarsfull finansiering. förordar ett sådant program, men vill understryka vikten av att ta till vara tidigare erfarenheter så att ett sådant program blir verkligt effektivt. Framtida incitamentsprogram och stödsystem måste vara utformade utifrån aktuell forskning och bygga på tydliga och konkreta krav samt följas upp regelbundet. Vita certifikat är ett marknadsbaserat styrmedel där staten sätter ett obligatoriskt mål för energibesparingar. Staten identifierar de parter som kommer att vara ålagda att uppnå målet, vilka åtgärder för energieffektivisering som kommer att ingå, hur de genomförda åtgärderna och deras besparingar ska mätas och verifieras m.m. Dessutom beslutar staten om hur handel med certifikat ska ske. och har infört sådana system, och fler länder planerar att göra det. I pågår redan ett marknadstest med syfte att skapa kunskap inför ett eventuellt framtida nationellt styrmedel. Regeringen bör återkomma med förslag på utformning av s.k. vita certifikat. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Nya sätt att producera energi kräver nya lagringstekniker. Många förnybara energikällor är beroende av yttre faktorer som väder och vind. Det innebär en viss osäkerhet vad gäller både tillförsel och överföring. kommer elnätet att behöva anpassas efter en mer rörlig produktion. Ett område med stor utvecklingspotential är nya sätt att lagra energi. finns en rad olika tekniker för att lagra energi, men många befinner sig fortfarande på utvecklingsstadiet. Det finns en potential både i nya typer av batterier och i olika typer av kraftverk som kan ta till vara och lagra energi fram till dess att den behövs. Utvecklingen av nya lagringstekniker och behovet av att ställa om till ett hållbart samhälle kommer att kräva nya ämnen och material. En ökad batterianvändning kommer att bli nödvändig, inte minst när trafik och transporter behöver ersätta fossila bränslen med hållbara alternativ. har med sin starka industri, forskning och sina rika naturtillgångar goda chanser att gå före i den utvecklingen. Det ger också en god grund för en ekologiskt hållbar produktion över hela livscykeln – från brytning till återvinning. Utanför har t.ex. en fyndighet med världens mest högkvalitativa grafitmalm hittats – ett ämne som kan spela stor roll för den framtida energilagringen. Nya utvecklingsprojekt kan också göra stor skillnad för berörda lokalsamhällen, i synnerhet om en sådan fyndighet som den i också leder till en tillverkning av batterier i länet. För att möjliggöra en kommersiell användning krävs dock fortsatt utveckling. Där kan svensk industriforskning spela en viktig roll. Ett gott tecken är att det finns ett starkt intresse från industrin och därtill långtgående planer på att bygga största batterifabrik i . Här skulle en förändring av mineralavgiften i syfte att främja lokal vidareförädling kunna vara avgörande för en större acceptans för brytningen. En framtida mineralersättning bör fungera degressivt i förhållande till vidareförädling. För företag som väljer att i högre grad förädla sina råvaror lokalt bör mineralersättningen vara lägre än annars. Regeringen bör uppdra åt berörda myndigheter att utreda hur en degressiv mineralersättning i syfte att främja lokal vidareförädling kan fungera. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Vindkraften blir alltmer konkurrenskraftig och är den förnybara energikälla som ökar mest i världen. Utvecklingen i visar på samma trend. Totalt utgör den av elanvändning. fanns totalt 3 335 vindkraftverk i med en installerad effekt på 6 422 MW. mattades dock utbyggnadstakten av något. Enligt Energimyndigheten beror det på att det har byggts mer förnybar elproduktion än vad elcertifikatsmarknaden efterfrågat. Det är olyckligt i ett läge när utbyggnaden måste fortsätta. Vi föreslår därför ett antal åtgärder för att påskynda utvecklingen. 7.1 Stimulera havsbaserad vindkraft Trots att det finns en stor potential för havsbaserad vindkraft i har byggandet ännu inte tagit fart. finns det sex havsbaserade vindkraftsparker. De är främst lokaliserade i södra delen av landet. Förutom de uppenbara klimatvinsterna ger havsbaserad vindkraft dessutom fler jobb i , eftersom mycket arbete måste utföras på plats. En utbyggd havsbaserad vindkraft i skulle också minska belastningen på överföringskapaciteten från de norra till de södra delarna av landet. Även om både bygg- och driftskostnaden är hög för havsbaserad vindkraft är årsproduktionen betydligt högre. En stor del av kostnaden kan härledas till nätanslutningen. liksom den energipolitiska överenskommelsen menar att anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. är positivt till detta, även om det krävs ytterligare åtgärder för att främja verksamheten. kan Försvarsmakten sätta stopp för planerade byggen av havsbaserad vindkraft om man upplever att de inkräktar på vad man använder som militärt övningsområde. Ett aktuellt exempel är i . menar att det måste vara fullt möjligt att både bygga ut den havsbaserade vindkraften där förutsättningarna är som bäst och att ge Försvarsmakten rimliga förutsättningar till övningsverksamhet. När sådana här knutar uppstår där en myndighet helt kan sätta stopp för en viktig utbyggnad av förnybar energi måste regeringen ta ansvar för att hitta en framåtsyftande lösning. Regeringen bör uppdra åt Försvarsmakten att återkomma med ett underlag för hur övningsverksamheten kan organiseras utan att utgöra ett hinder för byggandet av Offshore och utan att drabbas negativt på lång sikt. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. har tidigare förespråkat ett ekonomiskt driftsstöd till havsbaserad vindkraft där ersättningsnivån bestäms genom anbud, under förutsättning att syftet är en storskalig utbyggnad. Myndigheten har dock gjort en omsvängning, och i den nya rapporten vindkraft (ER 2017:03) menar man att det inte längre finns anledning till ett särskilt stöd för havsbaserad vindkraft vid sidan av elcertifikatssystemet. Däremot vill man se att en att en framtida utbyggnad säkerställs. Det huvudsakliga skälet är att den samhällsekonomiska nyttan inte skulle vara större än den från utbyggnad av förnybar el med hjälp av ett teknikneutralt stöd, vars kostnad är lägre. Det menar vi är en olycklig slutsats. Havsbaserad vindkraft har en stor potential att bli en viktig kraftkälla. Det kräver dock åtgärder för att stimulera utbyggnaden från statligt håll. Regeringen bör därför återkomma med ett förslag på utformning av driftsstöd till havsbaserad vindkraft. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 7.2 Avskaffa möjligheten till kommunalt veto mot vindkraft Kommunerna har i praktiken vetorätt mot vindkraft.