mot · H4023727 · 2017-05-03 00:00:00 — Skärpta befogenheter i klassrummet Anmälningar om hot och våld mot lärare har ökat . I en undersökning från uppger en fjärdedel av lärarna att de utsatts för hot, våld, sexuella trakasserier eller kränkningar inom sin yrkesutövning. Nästan fyra av tio lärare har dessutom blivit hotade med att bli anmälda av elever eller föräldrar. Det resulterar i att lärare drar sig för att tillrättavisa elever eller ingripa vid bråk av rädsla för att bli anmälda. Ett gemensamt vuxenansvar från både skola och föräldrar krävs för att få ordning på stökiga skolor och garantera en trygg arbetsplats för både lärare och elever. vill därför se över de bestämmelser i skollagen som rör trygghet och studiero i syfte att tydliggöra och stärka lärares rätt att ingripa vid en ordningssituation. En hälso- och sjukvård av hög kvalitet i rätt tid Svensk hälso- och sjukvård uppvisar i ett internationellt perspektiv goda medicinska resultat. Långa väntetider och otillräcklig tillgänglighet är ett stort problem i delar av vården. Fördelningen av resurser mellan dem som har större och dem som har mindre behov fungerar inte optimalt. Personalflykt och brist på kompetens i vissa vårdyrken, t.ex. sjuksköterskor, är vanligt i stora delar av landet. Vården är fortfarande inte jämlik: finns det oacceptabla skillnader gällande såväl kvalitet och kontinuitet som väntetider. Trots att väntetiderna kortats betydligt i den svenska vården finns fortfarande stora, och ibland livsavgörande, skillnader inom landet. Väntetiderna för lungcancer är ett exempel där stora variationer kan vara skillnaden mellan liv och död. Byråkrati och administration, kommun- eller landstingsgränser ska inte få hindra den enskilde att få vård av hög kvalitet i rätt tid och vid rätt plats. Läget förbättrades –2014 bl.a. genom riktade satsningar. väntade var fjärde patient på en operation i specialistvården, hade motsvarande drygt var åttonde patient en så lång väntetid. Därefter har regeringen avskaffat kömiljarden och omvandlat den till ett generellt statsstöd till landstingen utan några krav på prestation eller på att korta väntetiderna. Det har medfört att situationen nu är den allvarligaste sedan mätningarna av vårdköer inleddes . En av fyra patienter som ska genomgå en operation inom specialistvården tvingas nu vänta än vårdgarantins utlovade maximala väntetid. står för en annan politik. Vi sätter patienten först och patientsäkerheten främst. Kvalitet, tillgänglighet och valfrihet är ledorden för inriktningen på vår politik. Återinför en utvecklad prestationsbunden vårdgaranti Trots kortare köer är det alltför många som fortfarande upplever att det kan vara svårt att komma i kontakt med sjukvården. Väntetiderna i vården har börjat öka igen, och bristande samordning och samverkan inom och mellan vårdgivare är ett problem i dagens hälso- och sjukvård. Därför behöver den prestationsbaserade vårdgarantin utvecklas, bl.a. vad gäller tidsgränser och för att omfatta hela vårdkedjan. avser att återinföra och utveckla den prestationsbundna tillgänglighets- och samordningsvårdgarantin med tydligt fokus på att korta väntetider och öka tillgängligheten i hälso- och sjukvården. Förutom att fortsatt främja tillgänglighet och korta köer ska den också öka huvudmännens förutsättningar och drivkrafter att skapa mer sammanhållna vårdkedjor och öka vårdgivarnas helhetsansvar för patienten. Därutöver avser att särskilt stödja utveckling av kvalitet och innovationer i vården. Säkra kompetensförsörjningen i vården Den framtida kompetensförsörjningen måste lösas både på kort och på lång sikt. De ökande kraven i vården och omsorgen kommer att kräva fler medarbetare. vill ta fram en nationell, långsiktig och hållbar strategi gällande personalförsörjning, som tar hänsyn till den snabba medicinska och tekniska utvecklingen. Strategin bör gälla framtida behov av t.ex. specialistsjuksköterskor, röntgensjuksköterskor och biomedicinska analytiker. Samla kompetens och stärk kvaliteten i cancervården Utvärderingar har visat på stora regionala skillnader inom cancervården. Genom ökade riktade resurser och genom att samla kompetensen vill vi stärka jämlikhet och kvalitet i cancervården. Det är bra att även regeringen ställer sig bakom denna satsning. I syfte att bidra till snabbare diagnoser och högre kvalitet samt stärkande av likvärdigheten vill vi att viss avancerad högspecialiserad cancervård koncentreras till färre utförare av vård. Den statliga utredningen ger färdighet (SOU 2015:98) visar hur patientsäkerheten ytterligare kan skärpas genom ökad koncentration av högspecialiserad vård, ett förslag som vi vill gå vidare med. Stärk den nära vårdens uppdrag Det ökade tryck som finns på sjukhusens akutmottagningar leder till längre väntetider. Många äldre söker sig till akutmottagningen i brist på andra rimliga möjligheter. Den statliga utredningen vård (SOU 2016:2) visar tydligt vilka behov som finns av att skyndsamt genomföra förändringar inom dagens hälso- och sjukvård. Det utredningen pekar på handlar bl.a. om att samlat se över den nära vårdens uppdrag. Vi vill ytterligare stärka mötet mellan patient och vårdens medarbetare bl.a. med fast vårdkontakt och digitalisering. En trygg ålderdom och bättre ekonomi för pensionärer Andelen äldre i ökar stadigt. Det är ungefär två miljoner människor som är . Det är positivt och någonting att glädjas åt. Men att åldras innebär ofta ett ökat behov av hjälp i vardagen. Hur hjälpen utformas påverkar i hög grad livskvaliteten. utgångspunkt är att varje människa är unik, med egna önskemål och intressen. Rätten till självbestämmande är lika viktig oavsett ålder. Den välfärd som betalas med våra gemensamma resurser ska därför präglas av stor valfrihet, hög kvalitet och ett värdigt bemötande och finnas tillgänglig för alla som behöver den. äldre kan vänta sig fler år med god hälsa än i de allra flesta länder. lever vi efter pensioneringen. Det är en fantastisk utveckling. Men det kräver också en förändring i synen på äldre. Det är viktigt att politiken visar förståelse och respekt för att äldre inte är en homogen grupp människor med samma behov och önskemål. Det behöver skapas fler vägar för att underlätta för människor att leva det aktiva liv de vill leva. En viktig fråga för många äldre är att få ekonomin att gå ihop i vardagen. Regeringens skattehöjning som ökar kostnaderna för att anställa äldre gör det svårare för äldre att vara aktiva på arbetsmarknaden och på det sättet förbättra både sin egen och samhällets ekonomi. Möjligheten att fortsätta arbeta handlar om att ha ett sammanhang där man behövs och där man har en social tillhörighet. Sänkt skatt för pensionärer med låga inkomster En starkare ekonomi och fler i arbete skapar förutsättningar för en positiv utveckling av pensionerna. Inget är viktigare för pensionärernas ekonomi än att sysselsättningen och antalet arbetade timmar utvecklas väl samt att reallönerna ökar, eftersom pensionerna är kopplade till den ekonomiska utvecklingen. Vi ser inget egenvärde i att pension och förvärvsinkomst beskattas olika. För att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för pensionärer med lägre inkomster vill ytterligare sänka skatten för denna grupp. föreslår därför sänkt skatt för pensionärer genom att det förhöjda grundavdraget för personer som fyllt förstärks. Detta sker genom att grundavdragsbeloppet höjs för alla med en fastställd förvärvsinkomst . Förslaget innebär att 1,45 miljoner pensionärer med en inkomst på får en skattesänkning på . satsar på att sänka skatten för pensionärer med låga inkomster. Stärk kompetensförsörjningen i äldreomsorgen En av de största samhällsutmaningarna för att säkra en trygg ålderdom för alla äldre handlar om att möjliggöra en äldreomsorg av hög kvalitet och säkra kompetensförsörjningen. Regeringen har ett ensidigt fokus på att öka antalet personal och bortser ifrån att det finns många andra faktorer som påverkar kvalitet, valfrihet och värdighet inom äldreomsorgen. anser att en nationell strategi gällande äldreomsorgens personalförsörjning och kompetensutbildning för både medarbetare och chefer ska tas fram. Mer mobil vård för de mest sjuka äldre Vi vill påbörja en nationell satsning tillsammans med andra aktörer för att metodiskt och strukturerat stimulera mer av en mobil nära vård för de mest sjuka äldre. Det handlar främst om dem med en eller flera kroniska sjukdomar. En styrande princip bör vara att vården ges nära människor. Bryt ofrivillig ensamhet och öka livskvaliteten för äldre vill öka livskvaliteten för äldre inom äldreomsorgen. Äldre som bor i äldreboende ska ha möjlighet att få sällskap för att gå ut och promenera i friska luften. Maten ska vara ett glädjeämne i vardagen för äldre. Vi vill genomföra ett måltidslyft inom äldreomsorgen, oavsett om det handlar om maten som serveras i äldreboenden eller hemtjänst. vill minska den administrativa bördan kopplad till biståndsbedömning och möjliggöra en mer förenklad biståndsbedömning. Äldre, tillsammans med närstående, bör få utökade möjligheter att själva, i samråd med biståndsbedömarna, utforma vad de beviljade omsorgstimmarna bör ägnas åt oavsett om det handlar om äldreboende eller hemtjänst. Stärk kvaliteten i välfärden En väl fungerande välfärd är en självklar del i ett som håller ihop och där alla ges lika förutsättningar. Att kunna välja själv och påverka välfärdens innehåll har möjliggjort en mångfald av skolor, vårdcentraler, äldreboenden och andra verksamheter som annars inte hade funnits. Dessa verksamheter bidrar till utveckling av kvalitet genom nya idéer och lösningar. Många av dessa verksamheter är högt uppskattade såväl av elever, patienter, äldre, anhöriga och andra mottagare som av de anställda. Den svenska lösningen, med en gemensamt finansierad välfärd som alla medborgare har rätt till och där många olika typer av utförare tillåts bidra, ska värnas. finns det behov av att fortsätta utveckla välfärden. Sjunkande resultat i skolan, tillgänglighetsproblem i hälso- och sjukvården samt kvalitetsbrister inom äldreomsorgen pekar på fortsatt reformbehov. Att säkra ordning och reda i välfärden är ett centralt politiskt uppdrag, och detta gäller oavsett om välfärden drivs offentligt eller i fristående regi. Ordning och reda i välfärden bygger på att alla aktörer lever upp till gällande lagar och regler, klarar av att möta människors behov, förvaltar de gemensamma resurserna på ett effektivt sätt, värnar tillgängligheten samt kontinuerligt arbetar för att förbättra kvaliteten. Vi accepterar inte brister, oavsett huvudman. Valfriheten är central och en naturlig del av dagens svenska välfärd, men de reformer som öppnade upp för mångfald och fler utförare borde följts av insatser för att komma till rätta med utförare som inte klarar av att möta elevernas, patienternas eller omsorgstagarnas rättmätiga krav och behov. Inför generell tillståndsplikt och starkare regelverk för ägar- och ledningsprövning För delar av välfärdsverksamheterna råder tillståndsplikt , men inte för alla. Vi vill se att tillståndsplikt och prövning även omfattar all verksamhet reglerad inom hälso- och sjukvårdslagen. Dessutom ska både fristående och offentligt driven verksamhet omfattas. En del av tillståndsprocessen ska utgöras av ledningsprövning för offentlig verksamhet och ägar- och ledningsprövning för fristående verksamhet. Tydliga nationella kvalitetsmått ska gälla med konsekvent uppföljning där tillsynsmyndigheterna i huvudsak följer upp kvalitet och utfall vill ta fram nya samt vidareutveckla nuvarande nationella kvalitetskrav för alla verksamheter inom välfärden. Dessa krav ska vara bindande. Kvalitet i välfärden låter sig inte utvärderas av ett enstaka mått eller enbart en indikator. Utgångspunkten för de nationella kvalitetskraven och all uppföljning av välfärdens kvalitet bör dock alltid vara resultat och utfall, och detta bör gälla oavsett om det rör sig om skolan, vården eller omsorgen. Skärp sanktionsmöjligheterna vid brister finns det sanktioner inom t.ex. skolans område för att förhindra oseriösa ägare att vara verksamma. När Skolinspektionen utövar tillsyn enligt skollagen finns det en sanktionstrappa med olika möjligheter för myndigheten att vidta åtgärder, beroende på hur allvarliga bristerna är. Trappans steg är anmärkning, föreläggande, föreläggande med vite samt indraget tillstånd. En liknande trappa finns för Inspektionen för vård och omsorg. Åtgärder som inspektionsmyndigheterna har att tillgå bör utökas med kunskaps- och kvalitetskontrakt, möjlighet till vinstutdelningsbegränsning samt möjlighet för tillfälligt statligt huvudmannaskap. Inför ett kunskapskontrakt för alla skolor som inte klarar målen Alla skolor ska vara bra skolor, och vilken skola man går i ska inte spela någon roll för den enskilda elevens möjligheter att nå kunskapsmålen. För är det självklart att varje elev ska få det stöd som krävs för att nå dessa mål. För att säkerställa att alla elever ges bästa möjliga förutsättningar att nå målen i skolan vill inrätta ett kunskapskontrakt. Kunskapskontraktet tecknas mellan huvudmän som inte når fastställda kvalitetskravsmått och . Kunskapskontrakten innehåller krav på åtgärder som forskning och beprövad erfarenhet har visat vänder kunskapsresultaten. Kunskapskontrakten är obligatoriska. Inför kvalitetskontrakt för vård, äldreomsorg och verksamheter All vård, äldreomsorg och socialtjänst ska hålla hög kvalitet. Det innebär att oavsett vilket sjukhus, vilket omsorgsboende eller vilken socialtjänstverksamhet som man besöker ska det inte spela någon avgörande roll för möjligheten att få rätt vård, omsorg och behandling och av hög kvalitet. För att kunna säkerställa att alla, oavsett bostadsort, ges bästa möjliga vård, äldreomsorg och socialtjänst av hög kvalitet vill inrätta obligatoriska kvalitetskontrakt för verksamheter som inte uppnår målen. Kvalitetskontraktet tecknas mellan huvudmän hos verksamheter som inte når fastställda kvalitetskrav och Inspektionen för vård och omsorg. Kvalitetskontrakten ska innehålla krav på åtgärder som forskning och beprövad erfarenhet har visat kan möta de ställda nationella kvalitetskraven. Dessa kontrakt är obligatoriska. 10 Tillväxt i hela Företagsamhet är grunden för vårt välstånd och det som driver samhället framåt. Jobb skapas när det går att anställa till rimliga villkor och när skatterna inte är för höga. Men för att skapa jobb krävs dessutom att man kan bygga, bo, resa och transportera samt har en tryggad energiförsörjning, i hela landet. politik för jobb och sysselsättning styrs utifrån två mål som vi ska uppfylla till 2025: vår politik ska leda till att vi halverar jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda, och vi ska skapa förutsättningar så att 500 000 nya jobb växer fram. En av de bärande delarna i plan för ett starkare handlar därför om hur förutsättningar för tillväxt i hela skapas, så att jobben blir fler. Vårt största samhällsproblem är det nya och växande utanförskap som drabbar utrikes födda och personer som saknar gymnasieutbildning. För att bryta utanförskapet måste företagsamhet och förmåga att skapa nya jobb – i hela landet – stärkas. Detta gäller såväl enkla jobb som jobb som kräver lång utbildning och erfarenhet. Bara genom goda villkor för företagande och företagsamhet kan vi klara de samhällsproblem står inför. I detta kapitel presenteras den övergripande inriktningen på tillväxtpolitik. avser att återkomma med preciserade reformförslag på dessa områden i budgetmotionen . ekonomiska framgång förklaras ofta med att de grundläggande villkoren för företagande har varit relativt goda . Ett gott företags- och innovationsklimat har utgjort grunden för svenska företag att växa sig starka i men också genom att exportera och konkurrera internationellt. Mätningar visar att svensk konkurrenskraft står sig jämförelsevis väl. riskerar dock att tappa det historiska försprång vi haft. pekar exempelvis på högt skattetryck, bristande flexibilitet på arbetsmarknaden och problem i utbildningssystemet som stora problemområden för svensk konkurrenskraft. Andra mätningar visar också att en femtedel av svenska företag anser att skattesystemet hämmar anställning av kvalificerade, högutbildade medarbetare. När det gäller andelen av befolkningen som planerar att starta företag placerar sig under genomsnittet. Undersökningar visar också att många företag upplever en stor regelbörda. Flertalet anser att det dessutom har blivit sämre , vilket också överensstämmer med mätningar av hur länder arbetar med regelförenklingsfrågan där kommer dåligt ut. I stället för att stärka svensk konkurrenskraft riskerar regeringens politik i flera avseenden att slå mot tjänstesektorn, industrin och handeln. Försenade infrastrukturinvesteringar, höjd skatt på drivmedel, flygskatt, höjd skatt på småföretagare genom ändrade 3:12-regler, försämrat och hotet om en lastbilsskatt slår mot såväl industrijobben som tjänstesektorn och de gröna näringarna. Höga skatter på jobb försvårar också för kunskapsintensiva företag att rekrytera, och avsaknaden av nödvändiga reformer på bostadsområdet gör det svårare att hitta bostäder för anställda. En skeptisk inställning till arbetskraftsinvandring och utstationering riskerar att ytterligare försvåra för kompetensförsörjningen. Sammantaget krävs fortsatta ansträngningar för att skapa förutsättningar för svenska företag att växa och konkurrera i och utanför . Vi måste garantera att svenska företag möter väl fungerande institutioner och regelverk, minskat krångel, ett gott innovationsklimat, tillgång till arbetskraft och kompetens samt trygga och effektiva system för infrastruktur och energi. Nej till regeringens skattehöjningar välstånd kan inte tas för givet. För att också fortsatt ska vara ett av världens mest framgångsrika länder krävs att de långsiktiga förutsättningarna för tillväxt och jobb i ses över och förbättras. Fler behöver utbilda sig, anstränga sig och driva företag. Regeringens politik går i motsatt riktning. Skattehöjningarna på jobb och företagande har under de rödgröna regeringsåren varit tio gånger högre än satsningarna på näringspolitik. De totala skattehöjningarna, inklusive aviserade skattehöjningar i budgetpropositionen och justerat för de skattesänkningar som gjorts, uppgår till ca . aviseras bl.a. att fler ska betala statlig inkomstskatt, en ny flygskatt och höjd entreprenörsskatt i 3:12-regelverket. Dessutom planeras för ytterligare skattehöjningar. Regeringen vill införa en lastbilsskatt och en skatt på finansiella tjänster, så fort ett genomförbart förslag finns på bordet. En sådan politik skadar långsiktiga förutsättningar för jobb och tillväxt. Det gör att färre vill utbilda sig, att färre vågar ta steget att starta företag och att bördorna för svenska företag växer jämfört med för internationella konkurrenter. Nej till regeringens förslag om ökad statlig inkomstskatt, en ny flygskatt, höjd skatt för småföretagare och höjd fordonsskatt säger nej till regeringens skadliga skattehöjningar på jobb och företagande. De aviserade förslagen om ökad statlig inkomstskatt, en ny flygskatt, höjd skatt för småföretagare och höjd fordonsskatt uppgår till 2018, och vid full utbyggnad. Nej till en framtida lastbilsskatt säger nej till en avståndsbaserad vägslitageavgift, även kallad lastbilsskatt, som regeringen ämnar införa. Svenska företag och svensk industri behöver inte ytterligare pålagor i form av straffskatter; de behöver bättre villkor och konkurrensvillkor som vi arbetar för att nå ett hållbart samhälle. Ett steg i rätt riktning är i stället de försök som görs med elektrifierade vägar för den tyngre trafiken. Vi tror på tekniska framsteg i stället för straffskatter. Fler bostäder och en effektivare bostadsmarknad Bostadsbristen är en av stora samhällsutmaningar. Bostadsbristen drabbar den enskilde och påverkar förutsättningar för jobb och tillväxt. Enligt senaste prognos behöver det byggas drygt 710 000 bostäder . För att nå detta mål krävs ett kraftigt ökat byggande. byggs det mer än vad det gjorts . Detta är främst en konsekvens av högkonjunkturen och det minskade regelkrånglet som den förra alliansregeringen initierade. Trots detta är behovet av fortsatta reformer stort. Med den nuvarande regeringen har dock det behovet av reformer fått stå tillbaka till förmån för en återgång till ineffektiv subventionspolitik som inte ens byggbranschen efterfrågar. behöver en effektiv reformagenda för fler bostäder, och bostadspolitiken måste läggas om. Det krävs reformer som förenklar regler som förhindrar att det byggs nytt och åtgärder som leder till bättre användning av det nuvarande bostadsbeståndet. Öka rörligheten i det befintliga bostadsbeståndet Rörligheten på bostadsmarknaden måste öka. Det nuvarande fastighetsbeståndet nyttjas inte effektivt och flyttkedjorna är tröga på grund av inlåsningseffekter. Låg rörlighet skapar svårigheter för de som står utanför bostadsmarknaden att ta sig in och verkar fördröjande på planeringsprocesser. Reavinstbeskattningen gör människor mindre benägna att flytta från sin bostad. Dagens uppskovsbelopp för reavinsten är för lågt satt och räntan på uppskovet är så pass mycket högre än marknadsräntan att det i många fall inte lönar sig att skjuta upp beskattningen. Regeringens förslag om ett slopat uppskovstak är därmed tandlöst, vilket också många remissinstanser beskrivit. För att öka rörligheten på bostadsmarknaden vill att uppskovstaket ska slopas permanent och även att uppskovsräntans nivå och utformning ses över. anser också att konsekvenserna av den nuvarande hyresregleringen måste ses över. Dessutom behöver andrahandsuthyrning bli enklare för att snabbt öka tillgången på bostäder. För att förenkla andrahandsuthyrningen bör varje bostadsrättsinnehavare själv ha rätt att besluta om uthyrning i andra hand. Den möjlighet som ger styrelsen i en bostadsrättsförening rätt att förhindra andrahandsuthyrning av bostadsrätter bör tas bort. Korta tiden från idé till spade i marken genom förenklad planprocess För att underlätta bostadsbyggande behöver det gå snabbare från idé till dess att spaden kan sättas i marken. tar det vanligtvis 3–för att få ett bygglov och kunna börja bygga. För att korta tiden behöver möjligheterna till kravställande i detaljplaner minska och handläggningstiderna kortas. För att förenkla planprocessen behöver den göras om i grunden. Problemet med alltför detaljerade och styrande detaljplaner har lyfts åtskilliga gånger av forskare och utredningar. I ett första steg bör kraven på när detaljplan krävs minskas så att kommuner i vissa fall kan pröva bygglov direkt. bör privat initiativrätt till nya detaljplaner införas. På bör detaljplanekravet slopas helt. beslutade att regeringen bör införa möjligheten till privat initiativrätt för detaljplaner, men regeringen har inte agerat. vill att det införs . Färre och kortare överklaganden För att korta tiden innan spaden sätts i marken behöver tiden vid överklagande kortas. Möjligheten att överklaga myndighetsbeslut är viktig. krävs en balans mellan olika intressen. Det finns en tendens till upprepade processer där samma person efter förlorat mål väcker klagan . Överklagandena försvårar och fördyrar då byggandet. anser att möjligheten till överklagande av bygglov bör begränsas när inga nya omständigheter tillkommit sedan en detaljplan överklagats. Instanskedjan vid överklagande bör kortas genom att man tar bort som instans för överklagande. Överklaganden bör avgiftsbeläggas och sakägarkretsen som har rätt att överklaga bör påtagligt begränsas. Tidsgränser för handläggning av överklagande bör införas hos kommuner och myndigheter och kopplas till ekonomiska sanktioner. Frigör mer mark till bostäder genom ett reformerat riksintressesystem Markbrist är ett grundläggande problem som förtar effekten av många andra reformer. Under har antalet områden som markerats som riksintressen ökat kraftigt. Av alla kommuner med bostadsbrist menar att riksintressen har hindrat nya bostäder . anser att dagens system med tolv beslutande myndigheter måste reformeras.