ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5023135 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska inkluderas i lagen om nationella minoriteter samt att skollagen och minoritetslagen bör harmoniseras och tillkännager detta för regeringen. För att skaffa sig språkkunskaper som räcker till i arbetslivet behövs betydligt längre och djupare studier i finska språket än vad förskolan och modersmålsundervisningen i grund- och gymnasieskola erbjuder. finns endast sex tvåspråkiga sverigefinska friskolor i och tre kommuner erbjuder grundskoleundervisning på finska. Finska förskolor blir fler i takt med det ökade antalet kommuner som ansluter sig till förvaltningsområdet för finska språket. Barn som börjar sin väg mot aktiv tvåspråkighet på förskolan borde få en möjlighet att bli tvåspråkiga fullt ut. För det behövs undervisning i finska i olika grundskoleämnen. Därför är det mycket viktigt att ska inkluderas i lagen om nationella minoriteter och att skollagen och minoritetslagen harmoniseras. Antalet kommuner som ansluter sig till förvaltningsområden för finska, samiska och meänkieli ökar stadigt, är 75 kommuner förvaltningsområde för något nationellt minoritetsspråk. Regeringen har i sin budgetproposition aviserat ytterligare medel för att nya kommuner ska kunna anslutas till systemet. Detta leder till ökad efterfrågan av personal som förutom sina fackkunskaper också behärskar ett minoritetsspråk. Redan nu har de olika förvaltningskommunerna svårt att rekrytera tvåspråkig personal till förskolor, äldreboenden och till övriga kommunala verksamheter där behov av tvåspråkig personal finns. I lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk (SFS 2009:724) nämns inte grundskola över huvud taget. Däremot står det i lagen att kommuner som ingår i förvaltningsområden för finska, samiska och/eller meänkieli är skyldiga att erbjuda förskoleverksamhet på finska (§ 17) och äldreomsorg på finska (§ 18). Också i socialtjänstlagen (SFS2009:726, 5 kap. 6 § tredje stycket) åläggs kommunerna att anordna äldreomsorg på finska, samiska och/eller meänkieli. Även ärendehandläggning på dessa språk är kommunerna skyldiga att erbjuda enligt paragraferna 8–12 i lagen om nationella minoriteter. Efterfrågan på finsktalande personal växer mest, delvis för att kommunerna konkurrerar med den privata arbetsmarknaden. Cirka 600 företag i ägs av finländare och lika många företag i ägs av svenskar och alla dessa företag vill gärna ha anställda som behärskar både svenska och finska. Även stora internationella företag vill placera sina Norden-kontor i men också täcka den finska marknaden. Det pågående polisiära samarbetet mellan och och det planerade försvarssamarbetet bidrar också till en ökad efterfrågan av personer som kan finska.
mot · H5023136 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för en fastighetsavgift på vindkraftsanläggningar och tillkännager detta för regeringen. står inför en kraftfull utbyggnad av vindkraften. producerade vindkraften i drygt el med en installerad effekt på 6 430 MW. Det utgör av produktionen. Totalt finns cirka 2 800 vindkraftverk i . har beslutat att det ska skapas förutsättningar för en vindkraftsutbyggnad motsvarande . Vindkraften är miljövänlig och ger inte några utsläpp. Satsningen på vindkraft är också ett led i att ska uppfylla sin andel av EU:s miljömål om att av unionens totala energiproduktion ska vara förnybar . Att bygderna där vindkraften byggs får del av det värde som vindkraften genererar är en förutsättning för att vindkraften ska bidra till denna utveckling. Starka krafter från berörda bygder och kommuner efterfrågar detta. Som exempel har kommunerna i antagit en vindkraftspolicy där man verkar efter tre huvudprinciper, som antagits av i länet i syfte att berörda bygder får del av de värden som vindkraften genererar: att berörda bygder får del av en bygdepeng eller återföringsmedel som utbetalas och utgör minst 1 (en) procent av bruttovärdet av producerad el att dessa medel främst nyttjas till insatser för uthållig utveckling i de bygder som berörs att lokala aktörer erbjuds möjlighet att köpa in sig i vindkraftsanläggningarna till . Flera andra länder, bland annat och , har infört en lagstiftning för att garantera att en del av vindkraftens värde tillfaller de berörda bygderna. Vi vill att möjligheten till ett nationellt system, som garanterar att en rimlig del av vindkraftens värde stannar i bygden, ses över. Det finns flera sätt att åstadkomma detta, bland annat återföringsmedel, främjande lokalt ägande och att fastighetsskatten från vindkraftsanläggningar tillfaller kommunerna. Därmed skapas ett uthålligt system för lokal utveckling, vilket även underlättar lokal acceptans för vindkraft. Vindkraft och vattenkraft är naturresurser som inte skapar så många permanenta arbetstillfällen till skillnad från kärnkraft, gruv- och skogsnäring. Ett första steg, som kan genomföras snabbt, är att frågan huruvida fastighetsskatten från vindkraftsanläggningar ska tillfalla kommunerna där anläggningarna är lokaliserade istället för att utgå till staten ses över. På så sätt garanteras att kommunerna får del av vindkraftens värde, utan att det påverkar kostnaderna för vindkraftsetablering. Vår uppfattning är att möjligheten att fastighetsskatten på vindkraftsanläggningar ska tillfalla kommunerna bör ses över. Denna princip är en viktig del i en modell med bygdepengar till berörda bygder och främjande av lokalt ägande. Regeringen bör därför se över möjligheten att låta fastighetsskatten på vindkraftsanläggningar tillfalla kommunerna.
mot · H5023137 · 2017-10-05 00:00:00 — Barnomsorg på obekväm arbetstid ställer sig bakom det som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid och tillkännager detta för regeringen. Förskolan spelar en viktig roll i arbetslinjen, att underlätta för föräldrarna för att de ska kunna arbeta, men också en viktig pedagogisk roll för barnen, för att förbereda dem för skolan och deras egen utveckling. Alla barn ska ha rätt till en barnomsorgsplats. Rätten till barnomsorg är viktig även under obekväm arbetstid. Behoven skiljer sig från kommuner, det är viktigt att kommunerna får styra över vilket behov som ska fyllas i deras egen kommun. Möjligheten att få barnomsorg på obekväm arbetstid är också viktigt. Det är positivt att de kommuner som är borgerligt styrda, i större grad än vänsterstyrda kommuner, erbjuder barnomsorg på obekväm arbetstid. Rätten till förskola är en rättighet som funnits . Trots det behöver vi göra mer för att fler ska ha möjligheten till barnomsorg, även under obekväma arbetstider. Om föräldrar tvingas gå ner i arbetstid, för att öppettiderna i förskolan inte möjliggör arbete på obekväm arbetstid, är det något som vi bör rätta till. För kvinnor, som står för en större del av det oavlönade arbetet i hemmet, är möjligheten till barnomsorg en stor frihetsreform och möjligheten till att lättare komma ut i arbetslivet. Under förra alliansregeringens tid nådde en historisk milstolpe, där över hälften av landets kvinnor arbetar heltid. står ut i omvärlden för dess höga sysselsättningsgrad, inte minst bland kvinnor. Rätten till barnomsorg är viktig oavsett föräldrars arbetstid. Det är viktigt att kommuner ges möjligheter att där det finns behov, i högre grad erbjuda barnomsorg. Det är dock viktigt att komma ihåg att behoven är olika i kommunerna. Det finns ingen one size fits all-lösning som fungerar för alla. Barnomsorg är viktig ur jämställdhetssynpunkt, även på obekväm arbetstid. Därför är det viktigt att jobba med att kommunerna får än större möjligheter till att erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid.
mot · H5023138 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att låta Svenskt Friluftsliv omfattas av socialavgiftslagens s.k. halva basbeloppsregel och tillkännager detta för regeringen. Friluftsorganisationerna i behandlas inte på samma sätt som många andra föreningar, såsom idrottsorganisationer när det kommer till beskattning och avgifter. Svenskt Friluftsliv är en paraplyorganisation, med sina 1,7 miljoner medlemmar, varav 300 000 barn i 25 olika medlemsorganisationer, fördelar de statens medel till friluftslivets organisationer. De friluftsorganisationer som även är medlemmar i omfattas av undantaget i socialavgiftslagen, om halvbasbeloppet. En del organisationer omfattas av undantaget, en del gör inte det och vissa driver inte frågan om att omfattas av detta undantag. Detta skapar i min mening ett osäkert rättsläge. Socialavgiftslagen 2:a kapitel, paragraf 19 säger att ”En ersättning till en idrottsutövare från en sådan ideell förening som avses i 7 kap. 7–13 §§ inkomstskattelagen (1999:1 229) och som har till huvudsakligt syfte att främja idrottslig verksamhet är avgiftsfri, om ersättningen från föreningen inte har uppgått till ett halvt prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. Lag (2010:1 282).” Detta undantag har prövats. I fallet med , beviljades undantag efter att frågan hade drivits till Regeringsrätten (RÅ199, ref 25). har nekats undantag och hade inte råd eller vågade driva frågan vidare. Något som speglar sig i andra organisationer som inte anser sig ha råd att driva frågan juridiskt. Politiskt sett har man argumenterat om att det är omöjligt att skilja idrott och friluftsliv (Som SOU 1969:29). Proposition 1970:79 ansluter sig till denna uppfattning. Även proposition 1976/77:135 menar att idrott numera allmänt bör räknas som friluftsliv. Dessa och fler exempel på signaler från politiskt håll bör styrka meningen om att idrott och friluftsliv inte går att skilja åt. I regeringsskrivelsen ”Statens stöd till friluftsliv och främjarorganisationer” (Ds 1999:78) diskuteras Frisams (FRIluftsorganisationer I SAMverkan) roll (senare Svenskt Friluftsliv). Friluftsorganisationerna gick samman och bildade den ideella paraplyorganisationen övertogs fördelningen av de statliga medlen till friluftslivets organisationer, i likhet med . Svenskt Friluftsliv har drivit frågan gentemot som besvarat frågan om friluftslivet är att ses som ”annan jämförlig organisation”. Enligt svaret från SKV anser man att Svenskt Friluftsliv inte kan åtnjuta det undantag som medlemsorganisationer har. Av ovanstående finner jag det angeläget att regeringen ser över möjligheterna kring om även friluftslivet bör omfattas av undantaget i socialavgiftslagen om den så kallade halva basbeloppsregeln.
mot · H5023139 · 2017-10-05 00:00:00 — Förtydliga regelverket för färdtjänst ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att förtydliga färdtjänstregler och tillkännager detta för regeringen. Färdtjänst är enligt lagen till för att ges till människor med funktionshinder, som har svårt att förflytta sig på egen hand eller via allmänna kollektivtrafiklösningar. Färdtjänsttillstånd ska utfärdas i skälig omfattning och till hur många resor som behöver göras. Trots det står det inte tydligt i lagen vilka typer av resor som får göras. I lagens förarbeten står det att möjligheten till begränsande av antalet resor inte bör utnyttjas för resor som är nödvändiga, som resor till och från jobbet. Utan tydligt stöd i lagen finns risken att kommunerna tolkar reglerna olika. kan de hänvisa till kollektivtrafiken trots att tid och tillgänglighet passar en själv. Lagen ger den enskilde rätten att överpröva kommunens beslut i domstol. Jag anser dock att lagen bör förtydligas i syfte att människor med funktionshinder bör ges möjlighet till färdtjänst, speciellt där kollektivtrafik inte finns tillgänglig, men också där handikappet inte medger att man får köra bil.
mot · H5023140 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur vi kan förenkla förutsättningarna för sociala företag och tillkännager detta för regeringen. hjälper personer som annars har svårt att få jobb in på arbetsmarknaden. Med socialt företagande försöker man genom exempelvis direkt ägande eller anställning, öka delaktigheten för medarbetarna och skapa glädje i arbetet och inspirera till fortsatt engagemang. är organisatoriskt fristående från offentlig verksamhet och vinsterna brukar återinvesteras i verksamheten. Människor som på grund av långtidsarbetslöshet, långtidssjukskrivning, en funktionsnedsättning eller andra skäl inte har haft möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden, är de som oftast förekommer i sociala företag. Vi ser också ett nytt och djupare utanförskap växa fram, med många unga och utrikes födda som faller längre från arbetsmarknaden . har dock flera hinder, det krävs framförallt större politiskt engagemang och beslut som förenklar vardagen för dessa företag. Arbetsförmedlingen arbetar med att utveckla och driva sociala företag, även kommuner är involverade. Att exempelvis kombinera socialt företagande med olika bidrags- och försörjningsreformer är ett sätt. Det är svårt att kombinera lönebidrag och socialt företagande eftersom personer med lönebidrag inte får ha väsentligt inflytande i verksamheten. förenklar det för personer som står långt från ordinarie arbetsmarknad och ger dem högre delaktighet. Därför är det angeläget att regeringen ser över regelverken för sociala företag.
mot · H5023141 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förslaget om förstärkt elevhälsa och tillkännager detta för regeringen. Fysisk inaktivitet blir mer förekommande bland unga. Detta riskerar leda till övervikt, benskörhet och nedstämdhet bland unga. Trots allt är hälsoläget bland unga i många fall bra, men det finns problem med övervikt och metabola sjukdomar, samt besvär med smärta i rörelse- och stödjeorganen. Konditionsnivåerna hos unga i tonåren verkar också sjunka och fler barn och unga har problem med psykiska besvär samt symptom som spänningshuvudvärk, ont i magen, nacke och axlar. och Alliansen har sett problemet med ökande fysisk inaktivitet bland barn och unga. Det är positivt att regeringen har hörsammat krav om att utöka antalet idrottstimmar i skolan , vilket motsvarar en ökning på . Daglig fysisk inaktivitet är också en förutsättning. Bunkeflomodellen är en framgångsrik modell, som gett goda resultat bland barn och unga. Skol- och fritidsaktiviteter är ur en hälsosynpunkt viktigt och en rättighet för alla barn och unga. Kommuners och landstings folkhälsouppdrag måste ta hänsyn till att alla barn oavsett funktionshinder, kön, ekonomisk, social eller etnisk bakgrund ska inkluderas. Detta med tanke på att elever som har kroppsliga och neurologiska begränsningar deltar i skolgymnastiken i lägre utsträckning än andra. Detta kan åtgärdas genom att ge elever som behöver mer stöd för fysisk aktivitet. Fysioterapeuter har en roll i att främja motorisk utveckling, stärka fysisk självkänsla, fysisk aktivitet som kan förbättra elevers arbetsmiljö och förutsättningar att ta del av undervisningen. Fysioterapeuter eller idrottslärare definieras dock inte i skollagen som en av de grundläggande kompetenserna för elevhälsan. Där hälso- och sjukvården går mot ett teamarbete där olika kompetenser och professioner bidrar utifrån sin kompetens. Fysioterapeuter kan också bidra till att stärka lärare och få dem att må bättre, för att de bättre ska leva upp till det uppdrag som de har. Tillsammans med skolsköterskor, läkare, kuratorer och psykologer och idrottslärare, kan fysioterapeuter, i skolans elevvårdande team, bidra med sina specialkunskaper om hälsa i och en helhetssyn om barns och ungas förutsättningar. Det är min mening att även fysioterapeuter bör få en roll inom elevvården. Detta bör regeringen ges tillkänna, för att barn och unga får en ökad möjlighet till en balanserad fysisk och mental hälsa, samt en sundare livsstil.
mot · H5023142 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa tv-avgiften och tillkännager detta för regeringen. Tv-avgiften som den är utformad har fått kritik . Den är krånglig att samla in då avgiften är kopplad till ägarskapet av en fysisk tv-apparat, snarare än konsumtionen av de statliga programmen som likaväl kan nås via en mobiltelefon. Pengar slösas i byråkratin för att samla in Tv-avgiften. Dessutom har den tappat sin relevans då avgiften bara är kopplad till en av flera apparater som kan komma åt public service. Det innebär att de som laglydigt betalar finansierar konsumtionen för en mycket större grupp som tar del av tjänsten. Därtill ter det sig ytterst ologiskt att Tv-avgiften ofta är högre än kostnader för många kommersiella kanalpaket med större och bredare utbud, som till skillnad från public service har vinstintressen. Det vill säga att även om Tv-avgiftens utformning varit rimlig så ter sig kostnadsnivåerna inte vara det. Därför bör regeringen avskaffa den påtvingade Tv-avgiften och påbörja en översyn av hela public service.
mot · H5023143 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kravet på särskilt danstillstånd slutgiltigt ska vara avskaffat och tillkännager detta för regeringen. beslutade att danstillståndet i ordningslagen skulle ses över med syfte att avskaffas. Det var en glädjens dag och aldrig ska jag glömma den dansanta och rytmiska demonstration som ägde rum på . Äntligen röstade bort förbudet mot spontandans. Något som har varit ett gissel för många restauranger, nattklubbar och barer att efterleva. Men ändå nödvändigt, med tanke på de ekonomiska konsekvenser det har kunnat få för deras verksamhet. Trots att det nu har gått sedan beslutade om ändringen har den ännu inte realiserats. Det är oacceptabelt. Undertecknad förutsätter dock att regeringen har arbetat med frågan om översyn och därför är beredd att snabbt kunna genomföra de följdändringar som krävs. Med hänvisning till ovanstående anser undertecknad att regeringen ska ha realiserat beslut och att kravet på danstillstånd för restaurang-, bar- och nattklubbsägare ska vara avskaffat. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H5023144 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att inrätta en obligatorisk ämbetsmannautbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åter inrätta tjänstemannaansvaret för ämbetsmän och tillkännager detta för regeringen. har det tyvärr framgått att utnämnda myndighetsansvariga inte alltid har rätt kompetens för att hantera sitt uppdrag. Som ledande företrädare för statens myndigheter förväntas de leva upp till kraven om självständighet, rättrådighet samt det självklara i att följa lagar och förordningar. Men så är dessvärre inte alltid fallet. Det är också märkligt att generaldirektörer och landshövdingar utses utan att de erbjuds relevant utbildning för tjänsten/förtroendeuppdraget ifråga. En sådan utbildning finns i många andra länder och borde införas även i . Likaså är det viktigt att återinföra tjänstemannaansvaret. För att upprätthålla allmänhetens förtroende gentemot myndigheter är det viktigt att tjänstemännen får ta det fulla ansvaret för sina fattade beslut och de eventuella tjänstefel som de begår i samband med myndighetsutövning. Myndigheters beslut har stor påverkan på enskildas situation. Det är därför viktigt att tjänstefel som begås ska vara en fråga för rättsväsendet att hantera i mycket fler fall än vad som gäller . Med hänvisning till ovan anser undertecknad att regeringen bör överväga att inrätta en obligatorisk ämbetsmannautbildning för bland annat generaldirektörer och landshövdingar samt att tjänstemannaansvaret ska återinföras. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H5023145 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att kopparnätet i regel finns kvar till dess att annat likvärdigt bredband kan erbjudas i området och tillkännager detta för regeringen. antog regeringen en mycket ambitiös bredbandsstrategi där det anges att: ska av hushållen ha tillgång till bredband om minst 1 Gbit/s medan resterande bör ha tillgång till minst /s, och bör ha tillgång till minst /s. är det upp till bevis för regeringen att visa på konkreta handlingsplaner och resurser för att också förverkliga målen. Ett problem i sammanhanget utgör de hushåll som har sin uppkoppling via kopparnätet och ADSL. I samband med att monterar ned sina kopparledningar kommer nämligen flera orter att bli utan ADSL och därmed minskar antalet hushåll med bredband. För att undvika detta borde därför nedmontering samordnas med fiberutbyggnaden så att hushållen inte blir strandsatta utan bredband. Med hänvisning till ovan anser undertecknad att bör ge regeringen i uppdrag att se till att nedmontering av kopparnätet samordnas så att fiber eller att annat likvärdigt bredband i regel kan erbjudas i området, före nedmontering sker. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H5023146 · 2017-10-05 00:00:00 — Betande fåglar är ett problem ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en uppföljning av hur problemen med betande fåglar påverkar lantbruksföretag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en handlingsplan för att minska problem med betande fåglars negativa påverkan på bl.a. jordbruksmark och tillkännager detta för regeringen. Olika arter av betande fåglar orsakar stora problem runt om i vårt land. Från i princip alla län finns det medierapporter om tranors, sångsvanars och gäss härjningar och skadeverkan i jordbruksgrödor, parker och vid badplatser. De senaste årens milda vintrar har dessutom medfört att fåglarna inte flyttar så långt. övervintrade till exempel gäss i och där de också jagades. Det innebar att stammen kunde begränsas, men när gässen nu övervintrar på närmare håll sker inte detta. Utan tvekan kan betande fåglar vara ett mycket stort gissel för lantbrukare och som ger kännbara ekonomiska konsekvenser, men de är också en sanitär olägenhet för allmänheten. Det är därför viktigt att på olika sätt begränsa populationernas storlek som överlag har ökat rejält . finns ett upparbetat system för att hantera problemen. Skadeförebyggande arbete i form av allmän jakttid, anläggande av viltbetesåkrar, skrämselåtgärder och skyddsjakt är inrättade men dessvärre löser det inte alltid problemen på ett tillfredsställande sätt. Många lantbrukare är förståeligt uppgivna över den syn de möter efter att en flock på tusentals fåglar har intagit, förorenat och betat av markerna. betalade på SLU ut i ersättning till lantbrukare för transkador på gröda, vilket var mer än de betalade ut för rovdjursangrepp på tamdjur. Men det finns också ett stort mörkertal på problemen. De flesta lantbrukarna låter nämligen bli att anmäla de skador som uppkommer. Reglerna anses för krångliga och arbetet för tidsödande i förhållande till den ringa ersättning som utgår, och många lantbrukare vill istället få möjlighet att öka avskjutningen av skadedjuren. bör utifrån ovan ge regeringen i uppdrag se över nuvarande system för att få en bättre uppfattning om mörkertalet av anmälningar, det vill säga klargöra problemets verkliga omfattning, och hur väl de åtgärder som är i drift fungerar för att på så sätt minimera betande fåglars skadeverkningar hos lantbrukare. Detta måtte ge regeringen tillkänna.