mot · H5023752 · 2017-10-05 00:00:00 — Fokus ligger på arbetssökande som inte behöver myndighetens hjälp, när alla resurser egentligen behöver läggas på att rusta dem som står längst från arbetsmarknaden för jobb och sysselsättning. Det behövs en ny myndighet som prioriterar de grupper som har det särskilt svårt att komma in på arbetsmarknaden på grund av till exempel låg utbildning och svag förankring på arbetsmarknaden. Det handlar framförallt om nyanlända, unga och personer med funktionsnedsättning. Dessutom bör myndigheten hantera frågor kring nyanländas etablering. Fler bostäder låter människor växa Den svenska bostadsmarknaden behöver fler bostäder. För att det ska bli verklighet behövs enklare regler, mindre krångel och kortare planprocesser. Dagens regelverk hämmar konkurrensen inom byggsektorn vilket leder till högre produktionskostnader och dyrare bostäder för medborgaren. Med nuvarande lagstiftning påverkas dessutom konsumenters efterfrågan bostadsmarknaden i oacceptabelt låg grad. Regeringen fortsätter på sin inslagna väg med en storskalig satsning på byggsubventioner. Detta är i grunden feltänkt och kommer att störa bostadsmarknaden än mer. Den mest konkreta följden av den nuvarande regeringens politik är mångmiljardsubventioner till byggföretag. Misshushållning av skattebetalarnas pengar kommer inte att lösa bostadsbristen. Vi anser vidare att ansvaret för att vårda och förvalta fastigheter ligger på ägaren och inte på staten. Vi avvisar därför regeringens bygg- och bostadssubventioner. Det är allvarligt att flyttskatten i sannolikt är den högsta i hela den utvecklade världen. När en person av skatteskäl väljer att inte sälja sin bostad innebär det att någon annan inte kan köpa. På det sättet uteblir flyttkedjor och bostadsbristen förvärras. Inlåsningen drabbar både enskilda och företag som försöker rekrytera. Bristen på rörlighet och bostäder uppskattas leda till cirka 15 000 fler arbetslösa i . Vi föreslår att avskaffandet av taket för uppskov av reavinster i samband med fastighetsförsäljning permanentas och att räntan på den uppskjutna reavinstbeskattningen avskaffas. Vi finansierar det genom att sänka ränteavdraget från . För det första måste de grundläggande uppgifterna i samhället fungera. Dit hör en rättsstat som människor kan lita på. Trygghet i vardagen, och vetskapen att polisen är på plats när det behövs. Lika viktigt är det att alla människor kan känna att det går att klara sin egen försörjning – och att det finns ett skyddsnät när vi behöver det. Att vi får rätt vård i rätt tid, var vi än bor. Och att det inte är den som allra mest behöver stöd som ska svikas när staten behöver spara. Otrygghet kommer i många former. Det handlar om den äldre som oroar sig för att inte få ett bra boende när han eller hon inte kan bo kvar i sin nuvarande bostad, eller om den frånskilda kvinnan som oroar sig för att pensionen inte ska räcka. Vi förstärker de mest utsatta äldres ekonomi och genomför reformer för att stärka äldres självbestämmande och ge dem en omsorg med egenmakt och värdighet. En central trygghetsfråga är att veta att när man blir sjuk får man bra och lättillgänglig sjukvård. Den svenska sjukvården håller hög kvalitet. Ändå måste mycket göras för att förbättra bemanningen och öka tillgängligheten. Liberalerna satsar på ett primärvårdslyft, med krav på landstingen att bygga ut primärvården för att göra det möjligt att lista sig hos en specifik allmänläkare. Vi satsar de kommande tre åren nästan på barn- och ungdomspsykiatrin, och på fler vårdbiträden och karriärtjänster för specialistsjuksköterskor. Vi återinför kömiljarden för att öka tillgången till vård. Vi satsar för att vårdbiträdena ska komma tillbaka i vården. Att återinföra vårdbiträden ger en bättre användning av vårdens resurser, och gör att fler människor får möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Höjt bostadsbidrag för barnfamiljer Många hushåll med lägre inkomster kämpar för att få ett fotfäste på bostadsmarknaden. För att ge barnfamiljer med lägre inkomster stärkt ställning på bostadsmarknaden höjer Liberalerna bostadsbidraget för barnfamiljer genom att höja beloppet för hemmavarande barn med per barn. Över en treårsperiod stärker Liberalerna dessa familjers inkomster med netto . För oss är detta en betydligt mer meningsfull bostadspolitisk reform än att ge byggbranschen miljarder i oönskade subventioner. Stärkt självbestämmande för äldre Att öka äldres självbestämmande och makt över sin vardag är en central uppgift för Liberalernas äldrepolitik. För att möjliggöra satsningar på ökad egenmakt satsar Liberalerna på äldreområdet 2018–2020. En del i att öka självbestämmandet i vardagen är att de äldre som får del av omsorgstjänster själva ska få mer att säga till om vad gäller vad de ska äta och hur maten ska tillagas. God och näringsrik mat samt trivsamma måltider är en viktig kvalitetsfråga i äldreomsorgen. Ett väl fungerande förebyggande arbete mot undernäring minskar också risken för fallskador och andra hälsoproblem, som behovet av omvårdnad minskar. Socialtjänstlagen bör förtydligas, och en laga-mat-garanti för införas. Den som har fått hjälp med måltider beviljad ska ha rätt att välja mellan att få mat lagad i det egna hemmet och att få mat levererad hem. För den mat som levereras ska det finnas flera olika leverantörer och rätter att välja mellan. Också i särskilt boende ska de äldres inflytande över måltiderna och måltidernas kvalitet öka. Reformen bör kunna träda i kraft . Liberalerna vill också ändra lagen för att möjliggöra så kallad förenklad biståndsprövning inom äldreomsorgen. Det kan innebära att den som uppnått en viss ålder kan vända sig direkt till en utförare, och först om hjälpbehovet är stort eller om den äldre är missnöjd görs en formell biståndsbedömning. Det ökar äldres självbestämmande som det frigör tid och resurser för kommunerna. Liberalerna vill också bygga ut RUT-avdraget för äldre samt sänka åldersgränsen för det förstärkta jobbskatteavdraget för äldre. Båda dessa reformer bidrar till ökad sysselsättning som många äldres ekonomiska villkor förbättras. Liberalerna genomför också reformer för att förbättra ekonomin för ekonomiskt svaga pensionärer. Vi höjer bostadstillägget, som har en avgörande betydelse för att lyfta denna grupp över fattigdomsgränsen. Vi föreslår för det första att ersättningsgraden i bostadstillägget för ålderspensionärer höjs från . För det andra föreslår vi att taket för hur höga boendekostnader som kan ersättas stegvis höjs med . Detta skulle innebära ett nytt tak på . Vi lägger netto på att förstärka ekonomin för fattiga pensionärer. Ett höjt bostadstillägg ökar också äldres möjligheter att flytta till en trygg och tillgänglig bostad nära kommunikationer och service, till exempel en seniorlägenhet eller ett trygghetsboende. En mer lämplig bostad innebär framförallt ökad självständighet för den äldre. Men det innebär också troligen mindre behov av hemtjänst och minskad risk för fallolyckor. Det ökar rörligheten på bostadsmarknaden. Det behövs en nystart för att svensk polis ska fungera bättre – i hela . När målet om 20 000 poliser formulerades hade 9 miljoner invånare. är antalet 10 miljoner och befolkningen växer snabbt. Liberalerna ökar anslaget till för att möjliggöra en förstärkning med 5 000 poliser . Utbyggnaden behöver därför få genomslag i hela – både på landsbygden och i storstädernas utsatta miljöer. Utbyggnaden av antalet poliser ska åtföljas av en ökning av antalet civila utredare och andra civilanställda. Liberalerna anvisar ytterligare medel till polisen för att anställa mer personal och upphandla tjänster för att renodla och avlasta polisen. Vi vill dessutom föra över uppgifter från polisen till andra myndigheter, exempelvis tillståndshantering, passhantering och transporttjänster. Målsättningen är att öka antalet poliser i yttre tjänst från 9 000 till 11 000 . Därutöver behöver polisen ges resurser för att flytta administrativa funktioner från polisutbildade till annan personal som nyanställs. Poliser ska inte behöva vara arrestvakter eller bemanna receptioner, och även vid t.ex. upprättande av rapporter och anmälningar kan många arbetstimmar avlastas poliserna. Liberalerna öronmärker resurser för att anställa eller upphandla civil personal som kan överta befintliga arbetsuppgifter från poliser. är rättsstatens frontlinje i kampen mot illegal införsel av vapen, narkotika och andra föremål som utgör en del av den grova, organiserade brottsligheten. För att ytterligare stärka brottsbekämpande förmåga ökar Liberalerna resurserna med , en siffra som växer till 100 miljoner 2019 och 150 miljoner 2020. Liberalerna har drivit på för den nya lagstiftningen mot att ta emot utbildning i terrorverksamhet och mot terrorresor. Vi anser dock att ytterligare steg behöver tas, bland annat vad gäller att se över passlagstiftningen samt utvidga kriminaliseringen av samröre med terrorverksamhet. Det är av största vikt att reformer av lagstiftningen sker med full respekt för grundläggande rättssäkerhetsprinciper och de medborgerliga fri- och rättigheterna enligt . Liberalerna förstärker arbetet mot terrorism och våldsbejakande extremism med de kommande tre åren. Det måste bli mer attraktivt att vara polis. Fler lämnar polisyrket och många utbildningsplatser står tomma. Otillräcklig lön, onödig byråkrati och brister i organisationen spär på missnöjet. Poliser har en medianlön på . Det tar dock att komma upp i den lönenivån. Var tionde polis tjänar eller mindre. Genom att lämna yrket och gå till t.ex. bevakningsföretag eller andra uppgifter i privat sektor kan poliser ofta höja sin lön väsentligt. Polisyrket är ett av de viktigaste yrkena i ett fungerande samhälle, och det är av största betydelse att rätt personer söker sig dit. För att kunna bygga ut polisväsendet vill vi också förbättra polisens löner. Liberalerna gör en generell lönesatsning för landets poliser motsvarande en genomsnittlig lönehöjning på . Det tar tid att utbilda fler poliser. Under en övergångstid ska staten därför öronmärka bidrag till kommuner så att fler ordningsvakter kan anställas i regi. Liberalerna vill införa ett statsbidrag som ska medfinansiera motsvarande 2 000 heltidstjänster som trygghetsvakter. Dessa kommunala trygghetsvakter ska samverka med polisen och bidra till trygghet på gator och torg. Brottsutsatta kommuner ska prioriteras. Kommunerna får också extra medel för det lokala brottsförebyggande arbetet. För det tredje vill vi se ett samhällsklimat som är mer öppet och nyfiket, och mindre ängsligt och dömande. Där människor får vara som de är, men också bli något annat om de vill. Ett där vi lever, tror, klär oss och älskar som vi vill. Där friheten gäller alla – vem du än är, var du än kommer ifrån. Då behöver vi mötas i samtal där vi försöker förstå och bemöta motståndarens bästa argument istället för att medvetet missförstå eller vägra lyssna. handlar det också om att vara beredd att försvara vår och andras frihet mot yttre hot. Därför är ett starkt försvar en självklar del av demokratin. Vi satsar mer än regeringen på försvaret. Samma frihet för män och kvinnor Liberalerna är ett feministiskt parti. Feminism är för oss en avgörande frihetsfråga. Jämställdhet är en självklar del i liberalismens kärna. Det handlar om att alla ska ha samma frihet att välja sitt eget liv. Människor är i första hand individer, inte ett kön, och de ska bli bedömda efter sin kompetens och inget annat. Könet ska aldrig tillåtas diktera livsvillkor, utan endast kompetens och strävsamhet ska kunna avgöra livsutfall. Liberalerna har en stolt jämställdhetshistoria som börjar i rösträttskampen för kvinnor och män. Trots stora framsteg så kvarstår många utmaningar. Löneklyftan mellan kvinnor och män minskar gradvis men inte tillräckligt snabbt. Liberalerna värnar om RUT-avdrag och en valfrihetsbaserad välfärd. Det öppnar upp för entreprenörskap i kvinnodominerande sektorer. Kvinnor som arbetar i offentlig sektor har ofta en gedigen utbildning, men får inte valuta för investerad tid i utbildning på lönekontot. Den person som utbildar sig till viktiga yrken som ämneslärare, barnmorska eller förskolechef får mindre pengar under sitt yrkesliv än den som väljer att inte plugga vidare. Detta är exempel på kvinnodominerade yrkesgrupper med långa akademiska utbildningar. Så ska det inte vara. Liberalerna vill satsa på karriärtjänster för kvinnodominerade yrkesgrupper som lärare och specialistsjuksköterskor och sänka den statliga skatten så att fler människor får behålla mer av sin lön. Våra skatter ska belöna den som utbildar sig och tar ansvar på jobbet. Det tjänar alla på. Ingen ska behöva vara rädd för att bli utsatt för våld i hemmet eller av en närstående. Vi vill ha mer resurser till arbetet mot våld mot barn, och att fler som förföljer sin expartner ska få elektronisk fotboja. Vi vill ha en samtyckesregel i sexualbrottslagen. Vi vill ge landets kvinnojourer långsiktiga och rimliga ekonomiska villkor. Det handlar om varje kvinnas rätt att känna sig trygg och att ha friheten att kunna bestämma i sitt eget hem och över sin egen kropp. Frihet för personer med funktionsnedsättning LSS-reformen var ett stort framsteg i arbetet för full delaktighet och jämlikhet för personer med funktionsnedsättningar. Det mest uppmärksammade inslaget i reformen var införandet av rätt till personlig assistans. Tanken var att människor som är beroende av olika stödinsatser skulle få ett reellt inflytande över sina liv, till exempel över vem som skulle ge hjälp och stöd. Företrädare för funktionshinderorganisationer beskriver assistansen som akut hotad. Såväl som kommunerna blir hårdare i sina bedömningar. Regeringens utredning om LSS har med ensidigt fokus på kostnadskontroll spätt på oron i stället för att skingra den. Det behövs en utredning, men fokus måste vara att utveckla LSS-reformen, inte att avveckla den. Personlig assistans är en avgörande frihetsfråga. Personer med omfattande funktionsnedsättningar ska få möjlighet att leva, inte bara överleva. För oss liberaler är det alltid prioriterat att öka friheten för dem som är i störst behov av andras hjälp. Liberalerna förstärker den personliga assistansen med över perioden –2020. På så sätt gör vi det möjligt för fler människor att få grundläggande frihet i vardagen. Alltför många ungdomar i landet får inte välja vem de vill träffa, vem de vill älska, eller hur de får röra sig. Det hedersrelaterade förtrycket är en av de största frihetsinskränkningarna i . Den politiska viljan att ta krafttag mot hedersvåldet har saknats alltför . Det måste ändras. Många av åtgärderna mot hedersvåld handlar om rättspolitiska reformer såsom lex , en straffskärpning för brott med hedersmotiv, men det krävs också mer personal och mer kunskap. Varje ung person i måste känna till sina friheter och rättigheter. De som har anlänt måste veta att de har kommit till ett land där det är de, och bara de, som bestämmer över sina liv. Personal som möter unga, såsom lärare och socialsekreterare, måste ha kunskapen att se tecken på hedersförtryck och veta hur man ska agera. Därför vill Liberalerna att ambitionerna höjs rejält i arbetet mot hedersförtryck. Det är du som ska välja vilken vårdcentral du ska gå till, vilken skola som ska utbilda dina barn eller vem som ska ta hand om dig när du blir gammal och behöver andras hjälp. Valfrihet i välfärden ger människor makten över sina egna liv. Regeringen flaggar för förslag om överskottsbegränsningar i välfärden vars faktiska konsekvenser är att driva bort välfungerande och populära skolor, äldreboenden och hemtjänstföretag. Den konstruktion för begränsningar av överskott som regeringens välfärdsutredning föreslagit är så snäv och felkonstruerad att den gör det omöjligt att bedriva välfärdsverksamhet på ett seriöst sätt. Om förslag blir verklighet drabbar de inte bara vinstutdelande företag utan även icke-vinstdrivande, idéburna verksamheter i stiftelse- eller föreningsform. Med kort varsel skulle kommunerna behöva ta över driften av många verksamheter som man inte har beredskap för, vilket i sig leder till onödiga omställningskostnader. Liberalerna avvisar regeringens kommande förslag. Valfrihetsinskränkningen är en orättvisa som öppnar upp en frihetsklyfta mellan rik och fattig. De som har mycket gott om pengar kan alltid välja helt privata lösningar men för merparten av medborgarna som är beroende av offentligt finansierade välfärdslösningar är valfrihetssystem avgörande för att få möjlighet att påverka innehållet i välfärden. Inte minst för personer med funktionsnedsättning, som behöver omfattande hjälp i sina vardagsliv, innebär regeringens förslag en kraftig frihetsinskränkning. Bakom regeringens förslag ligger en syn på företagande, såväl inom välfärden som i andra sektorer, som endast en snäv profitjakt. Vi avvisar en sådan utgångspunkt. De allra flesta personer som verkar inom välfärden, såväl i privat som offentlig regi, drivs av en vilja att göra gott. Tyvärr finns det ett fåtal oseriösa aktörer som ger de andra ett dåligt rykte. Dessa aktörer har ingen plats i välfärden. Alla val ska vara bra val. Det ska ställas tuffa kvalitetskrav på den som verkar i välfärden. Så värnar vi liberaler förtroendet för valfriheten och ytterst för välfärden. Vi lever i en säkerhetspolitiskt orolig tid. Den ryska militära aktiviteten i ökar och det ryska tonläget mot och våra grannländer blir allt högre. agerande strider mot internationell rätt och kommer att få följder för säkerhetspolitik . De skäl som angav för inmarschen i och skulle lika väl kunna åberopas mot de baltiska länderna. har angivit som det största underrättelsehotet mot . Säkerheten i vårt närområde, i synnerhet i , har kraftigt försämrats. Svensk försvarspolitik måste ställas om. Den nationella dimensionen ska prioriteras. Försvaret av måste vara Försvarsmaktens huvuduppgift. måste regeringen ansöka om Natomedlemskap. För Liberalerna är det givet att försvarsförmågan på flera sätt måste öka för att möta en ny och mer bister verklighet. Vi står fast vid att försvar behöver väsentligt ökade tillskott, och därför lägger vi fram budgetförslag för en permanent höjning av försvarsanslagen på en betydligt högre nivå än vad som är fallet i den så kallade försvarsöverenskommelsen 2015. Det stod redan från början klart att de medel som regeringen anslog för att stärka svensk försvarsförmåga var långt ifrån tillräckliga för att ska kunna leva upp till de krav som fred och säkerhet ställer. Denna bild har bekräftats när fyra av de partier som ingick överenskommelsen har tillskjutit extra medel för att om möjligt rädda finansieringen av ett i sig otillräckligt inriktningsbeslut. De ytterligare medel som anslås i budgetpropositionen räcker inte. Liberalerna anslår mer än mer för åren 2018–2020, vilket är mer än regeringen. Ambitionen är att försvarsutgifterna ska nå de av BNP som är den rekommenderade nivån för Natos medlemsländer. Priset på anskaffningen av ”nästa generations ubåt” (ngu) har, utan godkännande, gjorts beroende av att export sker – något som framstår som osäkert. I värsta fall innebär detta stora kostnadsökningar för , eftersom vi då inte kan dela utvecklingskostnaderna med något annat land. Behovet av indirekt eld inom markstridskrafterna är skriande. har 97 stridsflygplan, men planerar för endast tjugofyra artilleripjäser. Denna obalans måste avhjälpas, och Liberalerna vill därför att de nya tjugofyra Archer-pjäser som regeringen föreslår att ska överta inte säljs vidare utan organiseras i ytterligare två artilleribataljoner. Liberalerna har länge betonat betydelse för ett effektivt försvar av . Mot bakgrund av det försämrade säkerhetsläget menar vi att strategiska särställning och geopolitiska betydelse har ökat. Vi välkomnar att nu åter har en permanent militär närvaro. Men försvar behöver ytterligare förstärkas. Med det allt mer osäkra omvärldsläget i vårt närområde ökar behovet av att ha ett trovärdigt nationellt försvar med stark tröskelförmåga. Vid ett väpnat angrepp ligger vår bästa chans i att möta en fiende tidigt och innan den stigit i land. Detta har fått att prioritera flygstridskrafterna. Men i försvarsöverenskommelsen beslutades att flygvapnet, som består av knappt 100 stridsflygplan, skulle minskas . 60 nya E ska ersätta de 100 C/D, de sista levererade för mindre än . Att i det här läget skrota hundra nästan nya, fullt betalda och välfungerande stridsflygplan är både ett säkerhetspolitiskt risktagande och ett enormt slöseri med skattebetalarnas pengar. Antalet plan bör vara minst hundra också . Helst bör alla JAS C/D behållas, som de 60 nya planen tillförs. Det skulle innebära en kraftig förstärkning av vårt flygvapen. Ett stramt finanspolitiskt ramverk och stärkta finanspolitiska institutioner För att långsiktigt kunna finansiera satsningar på välfärd och trygghet, sänkta skatter på arbete och företagande, och en skola med kunskap för alla, är det avgörande att också i fortsättningen har ett välordnat finanspolitiskt ramverk som för politiken i en stram och ansvarsfull riktning. Det finanspolitiska ramverket säkerställer finansiell stabilitet och en beredskap att klara framtida kriser, och det har tjänat väl. Förtroendet för offentliga finanser är högt, och statsskulden är relativt låg. Liberalerna har tillsammans med övriga allianspartier, regeringen och kommit överens om en justering av överskottsmålet till av BNP över en konjunkturcykel. Detta mål är välavvägt och långsiktigt hållbart. Det utgör en bättre lösning än det balansmål som regeringen förespråkat, som skulle ha riskerat att öka statens skuldsättning. har konstaterat att regeringen misslyckas med att nå målet för det finansiella sparandet även i ett läge när konjunkturen bedöms vara i balans. Rådet konstaterar att regeringen inte planerar för aktiva budgetförstärkningar för att nå överskottsmålet och inte har gjort något åtagande om att finansiera oförutsedda utgiftsökningar eller reformer. Detta utgör ett brott mot det finanspolitiska ramverket. Finanspolitiska rådets kritik är allvarlig och uppseendeväckande. Även om det nu finns en blocköverskridande uppgörelse om ett fortsatt överskottsmål så menar att det krävs att regeringen uppvisar behärskning och inte låter kostnaderna skena i väg för att målet ska kunna uppnås. Konsekvensen av att målet underskrids blir att framtida generationer skuldsätts. Liberalerna har tidigare efterlyst ett särskilt tak för den offentliga skuldkvoten, det vill säga att statsskulden inte får överstiga en viss nivå. Vi välkomnar därför att det i den blocköverskridande överenskommelsen ingår ett krav på att ett skuldankare på av BNP ska införas . Denna nivå ligger på behörigt avstånd från det krav på att statsskulden inte får överstiga som kommer med EU:s . Förtroendet för som ett land med offentliga finanser i god ordning kommer härmed att bevaras . Skuldankaret utgör också en kontrollmekanism som motverkar en uppbyggnad av långsiktiga underskott i statens finanser. Överenskommelsen om ett justerat överskottsmål innehöll delar som syftade till ett stärkt oberoende och en stärkt ställning för , något som Liberalerna krävt . Bland annat får rådet en uttrycklig uppgift i sin instruktion att bedöma om det föreligger en avvikelse från överskottsmålet. Rådets oberoende ökas genom att valet av rådets ledamöter bereds av en valberedning där ledamöter av finansutskott ingår. Liberalerna anser att dessa reformer är steg i rätt riktning, men vill vidta ytterligare åtgärder för att vidga Finanspolitiska rådets uppdrag. Rådet bör få i uppdrag att även utvärdera oppositionspartiernas ekonomiska politik och jämföra oppositionens förslag med budgetpropositionen med avseende på effekterna för de offentliga finanserna, sysselsättningen och fördelningspolitiken. Det skulle ge möjlighet till en större samsyn i den ekonomisk-politiska debatten vad gäller bedömningen av reformers effekter för de offentliga finanserna, sysselsättningen och fördelningspolitiken, och minska risken för ofinansierade förslag och överbudspolitik.