mot · H4023620 · 2017-02-15 00:00:00 — producerar i så fall lägre volymer och tar inte ansvar för en hållbar global livsmedelsproduktion, eftersom miljöpåverkan globalt sett då ökar. Lägre svenska produktionsvolymer innebär dessutom att importen ökar. Eftersom importerade varor generellt sett har större miljöpåverkan än svenskproducerade innebär det att bryter mot det av beslutade generationsmålet, som säger att vi inte ska exportera vår miljöpåverkan. anser att den samordnande funktion för ekologisk produktion som regeringen har för avsikt att inrätta (propositionen s. 75) i stället bör ha till uppgift att se till hela jordbrukets hållbarhet på vetenskapliga grunder, inte till konsumtionstrender och ideologi eller inriktas mot en specifik produktionsform. Vi anser inte heller att det finns någon rimlig grund för att upprätta politiskt beslutade konsumtionsmål för exempelvis ekologiska livsmedel. Det är upp till marknaden, inte politiken, att tillgodose konsumenternas önskemål i detta avseende. Produktionsresurser – tillgång till odlingsmark Regeringen anser att hänsyn ska tas till jordbruksproduktionen i den fysiska planeringen och att man vid exploatering av jordbruksmark ska sträva efter att minimera fragmentering. delar åsikten att fragmentering av jordbruksmark medför att ett effektivt jordbruk försvåras och fördyras med följd att lönsamheten i jordbruksproduktionen riskerar att minska. Vi anser också att det är angeläget att sträva efter att värna den mest produktiva jordbruksmarken. är det varken önskvärt eller lämpligt att helt blockera användandet av mark för andra ändamål. Den fysiska planeringen är kommunernas ansvar och det är därför rimligt att kommunerna får göra avvägningen mellan olika angelägna intressen. Dessutom vill vi påminna om vikten av att värna äganderätten. Hinder mot att nyttja, ändra användning av eller sälja privatägd mark innebär inskränkningar i äganderätten. Stärkt konkurrenskraft genom sänkta kostnader De svenska skatterna och andra kostnader orsakade av politiska beslut är höga i jämförelse med våra konkurrentländer och är en viktig orsak till försämrad konkurrenskraft. anser att det är nödvändigt att minska den totala skatte- och kostnadsbördan i hela livsmedelskedjan, om målen för livsmedelsstrategin ska kunna nås till 2030. Arbetskraftskostnaderna i är höga. Enligt (SOU 2015:15) är den svenska arbetskraftskostnaden för anställda i jordbruket den näst högsta i EU. Det är en konkurrenshämmande faktor. har förslag till hur detta kan bemötas, bl.a. genom flexibla anställningsformer och arbetsgivarutbildning för företagare inom jordbruks- och trädgårdsnäringen (se vidare i mot. 2016/17:3173 Bättre förutsättningar för svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion). anser att såväl regeringen som myndigheter alltid ska beakta effekterna på svenska företags konkurrenskraft när nya skatter och andra ekonomiska styrmedel ska införas eller befintliga ska förändras. Skatter på för livsmedelssektorn nödvändiga insatsvaror, såsom diesel och handelsgödsel, hämmar sektorns konkurrenskraft. står fast vid att skatt på handelsgödsel inte ska införas, eftersom den inte har en miljöstyrande effekt, och sannolikt minskar användningen av handelsgödsel endast marginellt eftersom alternativen är så mycket mindre effektiva – det blir enbart en kostnad och en konkurrensnackdel för jordbruket och livsmedelssektorn. För att det svenska lantbruket och den svenska livsmedelsindustrin ska kunna stå sig i den internationella konkurrensen krävs att kostnaderna för livsmedelsproduktionens nödvändiga transporter minskar. Kostnaderna för drivmedel är en stor nackdel för konkurrensen med andra jämförbara länder, till stor del beroende på högre skatt. Regeringen har valt att satsa på en överindexering av drivmedelsskatterna. Det försämrar konkurrenskraften snarare än att stärka den. Vi står fast vid vårt förslag om att sänka koldioxidskatten för diesel som används i jordbruket, och vi säger nej till regeringens överindexering av drivmedelsskatterna (se vidare i vår budgetmotion 2016/17:3350 Plan för ett starkare – budgetmotion 2017). Regeringen utreder möjligheterna för att införa en skatt på avstånd för lastbilstransporter, en kilometerskatt. I det senaste budet från regeringens utredare talas om skattenivåer på 10–per mil. är ett stort land i utkant och avstånden är en konkurrensnackdel för det svenska näringslivet i allmänhet och för de areella näringarna i synnerhet. Att införa en kilometerskatt vore förödande för livsmedelssektorn och landsbygden. Det skulle göra det mycket svårt att kunna uppnå målen i livsmedelsstrategin. tar kraftigt avstånd från införandet av en kilometerskatt. Vi menar att utmaningen med att få ned de klimatskadliga utsläppen från transportsektorn bättre löses genom ny teknik, exempelvis utökad elektrifiering av transportsektorn och inblandning av mer biodrivmedel i bränslemixen, vilket dessutom innebär ytterligare utvecklingsmöjligheter för både jordbruks- och skogsnäringen. Punktskatter på enskilda livsmedel, såsom kött och socker, har aktualiserats i debatten. inskärper att vi är emot denna typ av beskattning av flera skäl. Vi tycker att det är principiellt tveksamt att politiskt styra konsumtion på det viset, även om det finns vissa undantag där det kan vara befogat. Erfarenheter från andra länder visar att det är osäkert huruvida sådana skatter bidrar till minskad konsumtion av exempelvis kött eller socker. finns det en uppenbar risk att en särskild beskattning av vissa livsmedel främst skulle slå mot svenskproducerade produkter, som ofta är premiumprodukter i det övre prissegmentet, och därmed ytterligare försämra det svenska jordbrukets och den svenska livsmedelsproduktionens konkurrenskraft. Den främsta garanten för att inte skadliga skatter för livsmedelssektorn och samhället i övrigt införs eller höjs är en gemensam alliansbudget. Regeringen konstaterar att det är viktigt att regler som berör företagen i livsmedelskedjan, både på EU-nivå och nationell nivå, är långsiktiga och tydliga för att företagen ska ha möjlighet att utveckla sin verksamhet och öka konkurrenskraften. Regler och processer bör utformas så att de är relevanta och anpassade till företagens villkor och verklighet. delar den synen. Det finns ett omfattande behov av att lätta på regelbördan för svenska jordbrukare och livsmedelsföretag. Därför anser vi också att det är synd att arbetet med att utveckla befintliga och nya regler har avstannat som regeringen har arbetat med att ta fram livsmedelsstrategin. har ett stort antal förslag till förändringar, och vi anser att regeringen ska ta fasta på dessa i både framlagda och framtida handlingsplaner för livsmedelsstrategin. Resultat framför åtgärd i miljö- och djurskyddet har bland de högst ställda kraven på miljö- och djurskydd i världen. Det är något vi är stolta över och som vi ser som viktiga mervärden för det svenska lantbruket och den svenska livsmedelsproduktionen. Ett problem är dock att producenterna har svårt att få betalt för mervärden när de utgör lagkrav. Syftet och målet med svensk djurskyddslagstiftning bör vara att djuren ska må bra och vara hälsosamma. är risken med tuffa och omfattande regelverk att de blir rigida och inte bidrar till en ekonomiskt hållbar utveckling – de uppsatta målen eftersträvas genom åtgärder som i stället leder till minskad produktion. vill se mer resultatstyrda regler för miljö- och djurskydd samt för EU:s miljöersättningar (se vidare i mot. 2016/17:3173 Bättre förutsättningar för svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion). Effektiva och enhetliga livsmedelskontroller Formerna för och effektiviteten i livsmedelskontrollerna påverkar livsmedelsindustrin. Bristen på dialog mellan kontrollant och livsmedelsföretag kan orsaka att produktionen störs. har föreslagit att en ny, effektivare modell för livsmedelskontroller, som syftar till färre förelägganden och ett rimligare uttag av kontrollavgifter, ska tas fram (se vidare i mot. 2016/17:3173 Bättre förutsättningar för svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion). I bl.a. och har man ett system med standardiserade kontrollsymboler som gör det enkelt för kunden att se hur företaget har klarat sig i livsmedelskontrollen. Det bör övervägas huruvida ett liknande system bör införas även i . Det gör det enkelt för kunden att välja säkra livsmedel, och de företag, butiker och restauranger som har en god livsmedelssäkerhet kan marknadsföra det gentemot kunderna. I vissa fall kan skiljaktigheter mellan livsmedelsföretag och livsmedelsinspektör orsaka tidskrävande rättsprocesser. För att undvika onödiga rättsprocesser har föreslagit att livsmedelsföretag ska ges rätt att, under vissa omständigheter, få byta livsmedelsinspektör (se vidare i mot. 2016/17:3173 Bättre förutsättningar för svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion). I vissa mindre kommuner finns det bara en livsmedelsinspektör, vilket med dagens lagstiftning innebär att det inte skulle gå att byta livsmedelsinspektör. För att kunna tillgodose möjligheten att byta inspektör föreslår vi att mindre kommuner bör åläggas att samverka med andra kommuner och kunna erbjuda möjligheten till byte av livsmedelsinspektör. Genom fördjupad samverkan ökar även möjligheten till specialisering för de olika inspektörerna jämfört med då en inspektör måste kunna allt och det ger möjlighet till generellt högre kompetens på området. Enklare att starta livsmedelsföretag Att starta företag i livsmedelsbranschen kan vara tufft, särskilt för små företag som arbetar i liten skala. Vi tycker att det ska bli lättare att starta företag, och en del i det är att se över möjligheterna för att ge företag som är i uppstartsskedet dispens från vissa krav som medför kostsamma investeringar. (SOU 2015:15) har identifierat problem med uteblivna investeringar i för jordbruket och livsmedelsproduktionen viktigt byggande. anser att reglerna för byggande inom jordbruket och livsmedelsindustrin bör ses över (se vidare i mot. 2016/17:3173 Bättre förutsättningar för svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion). Bättre möjligheter för egen produktion och försäljning Många jordbrukare har vågat ta steget att börja sälja den egna gårdens produkter och i många fall även förädla sina råvaror till färdiga livsmedel. Det är en utveckling som välkomnar. Vi vill bidra till att fler ska våga ta steget och har därför förslag till regelförenklingar som gör det lättare att satsa på livsmedelsproduktion och -försäljning. välkomnar därför att regeringen identifierar måltidsupplevelser som en del av besöksnäringen. understryker detta det märkliga i regeringens agerande när satsningen – det nya matlandet lades ner. Satsningen hade som delsyfte att lyfta just måltidsupplevelsen som en viktig del av besöksnäringen. Regeringens agerande har inneburit en onödig, tvåårig paus i arbetet i väntan på livsmedelsstrategin. Småskaliga och mobila slakterier är viktiga för att möjliggöra ett ökat utbud av närproducerade livsmedel samt skapar en viktig infrastruktur för att stärka den växande gastronomiturismen. Fler småskaliga och mobila slakterier runt om i landet leder dessutom till kortare djurtransporter och skapar arbetstillfällen, som försörjning av kött förenklas i händelse av störningar i infrastrukturen. Alliansregeringen sänkte avgiften för småskaliga slakterier just av dessa anledningar, vilket ökade konkurrenskraften både för primärproducenter och slakterier, och under Alliansens tid fördubblades antalet småskaliga slakterier. Vi vill gärna att fler småskaliga och mobila slakterier ska kunna etableras och vill därför att de regler som gäller ska ses över i syfte att ytterligare förenkla dem. Allt fler mikrobryggerier, musterier och vinodlingar etableras i . Det är en utveckling som bör tas till vara, eftersom den bidrar till en levande landsbygd med fler jobb i tillverkningen och god potential till fler jobb i besöksnäringen. Ett stort problem för de företag som tillverkar alkoholhaltiga drycker är att det inte är tillåtet att sälja de egna produkterna på gården, beroende på alkoholmonopolet. anser att de svenska mikrobryggerierna, vinproducenterna och andra alkoholtillverkare ska få motsvarande möjligheter till försäljning vid produktionsstället som i övriga EU. Vi anser därför att gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker ska tillåtas. Formerna för det kan variera, men ett första steg som enkelt bör gå att genomföra utan större förändringar av befintliga regelverk kan vara att tillåta att alkoholproducenterna blir ombud för Systembolaget. Myndigheternas roll för att stärka konkurrenskraften Svenska myndigheter har i vissa fall en tendens att tolka EU-regler på hårdast möjliga sätt, vilket är negativt för konkurrenskraften för det svenska lantbruket och livsmedelsindustrin. (SOU 2015:15) föreslår att regeringen ska uppdra åt berörda myndigheter att samverka och medverka till förbättrad konkurrenskraft inom livsmedelssektorn. I propositionen tar regeringen fasta på detta och bedömer att förslaget bör utredas. delar åsikten att myndigheterna bör bidra till ökad konkurrenskraft. Vi anser att formerna för detta bör utredas och att myndigheterna omgående måste börja arbeta för stärkt konkurrenskraft. Förhållandet till EU och internationell konkurrens EU-medlemskapet har medfört stora förändringar för livsmedelssektorn, som under har utsatts för en hårdare internationell konkurrens. ser att det finns stora fördelar för den svenska livsmedelssektorn att konkurrera på en öppen marknad. Det gäller särskilt för den svenska livsmedelsindustrin, vars företag exporterar förädlade livsmedel till ett värde av . Det kan inte nog understrykas att det finns ett ständigt behov av att de svenska reglerna anpassas till hur den internationella konkurrensen i livsmedelssektorn utvecklas och att de svenska uttolkningarna av EU-regler inte försvårar för sektorn i förhållande till andra EU-länder. De EU-gemensamma regelverken för företag i primär- och livsmedelsproduktion kan anses vara lägstanivån för EU:s inre marknad. Det innebär att alla mer långtgående nationella regler och särkrav utöver den EU-gemensamma lagstiftningen riskerar att hämma de svenska företagens konkurrenskraft. Därför måste alla nationella särkrav alltid vara väl motiverade och konkurrensbedömda. Vi anser att svenska, mer långtgående särkrav för primär- och livsmedelsproduktionen med jämna mellanrum bör prövas och vid behov förändras i förhållande till rådande marknadssituation i syfte att tillåta större flexibilitet. Att svensk tillämpning av EU-regler i lagstiftningen och att myndigheternas uttolkning av EU-direktiv har en tendens att bli onödigt strikt och ofta orsakar försämrad konkurrenskraft för livsmedelssektorn är högst problematiskt. föreslår därför att det i instruktionerna till samtliga berörda myndigheter ska framgå att när myndigheter ska tillämpa EU-direktiv eller EU-förordningar ska de göra det på ett sätt som ger så goda konkurrensförutsättningar som möjligt, inom EU-reglernas ramar, för berörda näringar. All odling, såväl konventionell som ekologisk, har behov av växtskydd. och Alliansen ser att det finns ett behov av att se över godkännandeprocessen för växtskyddsmedel, i syfte att göra den snabbare. Kemikalieinspektionens förbud mot vissa växtskyddsmedel har bl.a. orsakat att den svenska lökodlingen och rapsodlingen är hotad. Det är negativt ur flera aspekter. Framförallt orsakar sådana beslut att produktion i försvåras, med följd att enskilda företagares investeringar förlorar i värde samt att de svenska producenterna riskerar att konkurreras ut. Dessutom leder det till att odlingssuccessionen störs, med följd att odling av andra grödor kan ta skada. Med tanke på att den svenska användningen av växtskyddsmedel generellt sett är låg i jämförelse med konkurrentländer bidrar Kemikalieinspektionens beslut om förbud mot olika växtskyddsmedel till att större mängder växtskyddsmedel används i andra länder, vilket i långa loppet bidrar till en försämrad miljö och står i strid med det av fastslagna generationsmålet. Vi anser att beslut om växtskyddsmedel ska fattas av i stället för av Kemikalieinspektionen, eftersom det ger bättre förutsättningar för en helhetsbedömning enligt intentionerna i växtskyddsförordningen. Dessutom anser vi att regeringen bör verka för att myndigheterna i större utsträckning använder sig av ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel och tar hänsyn till hur andra EU-medlemsstater förhåller sig i syfte att skapa konkurrensneutrala förutsättningar för det svenska jordbruket. Tyvärr ser vi även hur regeringen, på tvärs mot de överenskomna målen, fortsätter att införa nya särkrav som försämrar svensk konkurrenskraft. beslutade regeringen om ytterligare ett förbud mot vissa växtskyddsmedel. Det är ett helt obegripligt beslut, eftersom de berörda produkterna inte används i och förbudet således inte behövs. Förbudet innebär dock att svenska bönder inte kan ta betalt för mervärdet, och det slår därmed mot konkurrenskraft och lönsamhet – i direkt strid med målen i livsmedelsstrategin. Förbättrad kompetens i hela kedjan Förbättrad kompetensförsörjning är ett viktigt medel för att stärka livsmedelskedjans konkurrenskraft och utvecklingsmöjligheter. Svensk livsmedelsindustri har en tradition av stark innovationskraft, vilken vi anser bör stärkas, bl.a. genom satsningar på tillämpad forskning och enklare regler för att låta nya företag och produkter komma ut på den svenska och internationella marknaden. Mer forskning för en starkare livsmedelssektor För att ska ligga i framkant i livsmedelssektorn och för att fler svenska livsmedelsföretag även fortsättningsvis ska kunna etablera sig på den globala marknaden behövs mer forskning för att utveckla nya och vidareförädlade livsmedel. I presenteras olika förslag till inriktning i jordbruks- och livsmedelsforskningen, vilka bör tas till vara. Mer behovsdriven forskning som stärker konkurrenskraften inom jordbruks- och trädgårdssektorn behövs. Några av framtidens viktigaste utmaningar berör hälsa och en hållbar livsmedelsproduktion, vilket är områden där ligger i framkant. Det är därför på flera plan viktigt att vi värnar och utvecklar livsmedelsforskningen i . Vi ser att det finns behov av stärkt tillämpad forskning inom livsmedelsproduktionen. anser att behovsdriven forskning som stärker konkurrenskraften inom jordbruks- och trädgårdssektorn bör ges högre prioritet och att regeringen bör beakta detta i arbetet med nästa forsknings- och innovationsproposition. Vi delar bilden av att behovsdriven forskning som stärker konkurrenskraften är viktig och att det finns goda skäl för att göra en samlad forskningssatsning inom såväl primärproduktionen som förädlingen. Innan en stor satsning kan göras bör dock prioriteringarna klarläggas. För det behövs en bättre samordning mellan olika forskningsaktörer. Vi har därför föreslagit att (), Formas, , och i samarbete med relevanta intressenter ska få i uppdrag att ta fram ett förslag till vad en samlad forskningssatsning ska omfatta. föreslår att SLU i samarbete med näringslivet, samt svensk och internationell expertis inom universitet och högskolor får i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur kompetensförsörjningen för primärproduktionen kan stärkas genom högre utbildning. Utredningen föreslår att viktiga kunskapsområden för att stärka konkurrenskraften prioriteras inom ramen för kompetensutveckling och rådgivning inom Landsbygdsprogrammet. Vi anser att förslag är en viktig utgångspunkt och att det bör genomföras. Dessutom anser vi att insatser behövs göras för att öka attraktiviteten hos universitetsutbildningar inom livsmedelssektorn. Vi har därför föreslagit att SLU får i uppdrag att i samarbete med relevanta intressenter se över hur livsmedelsutbildningar på universitetsnivå kan göras mer attraktiva. Det finns också ett behov för en bred översyn av utbildningarna inom primär- och livsmedelsproduktionen samt av viltvårdsutbildningar i gymnasieskolan, yrkesvux och . Det rör sig bl.a. om bättre samverkan med branscherna med ökade inslag av praktik och med bättre möjligheter till spjutspetsinriktning. I vissa utbildningar behövs en bättre anpassning till verksamheternas säsongsmässiga skiftningar. Vi anser att en översyn av dessa frågor skulle göra det lättare att utforma utbildningar som stärker kompetensförsörjningen inom primär- och livsmedelsproduktionen och tydligare leder till jobb och därför bör övervägas. Bejaka och prioritera teknikutveckling Teknikutvecklingen inom primärproduktionen och livsmedelsförädlingsindustrin går med snabba steg framåt. För att målen i livsmedelsstrategin ska kunna nås – när det gäller stärkt konkurrenskraft, ökad livsmedelsproduktion och värnad miljö – behöver nya tekniker bejakas och prioriteras. I detta ligger också frågan om var gränserna mellan konventionell och ekologisk odling kommer att gå i framtidens jordbruk. används handelsgödsel och växtskyddsmedel endast i liten utsträckning inom det konventionella jordbruket i . Med den snabba teknikutveckling som vi har , både inom odlingstekniken och inom växtförädlingen, finns stor potential för ytterligare effektivisering. finns exempelvis kommersiellt gångbar teknik där robotar kan genomföra ogräsrensning eller med stor precision fördela gödning där sådan krävs eller spruta växtskyddsmedel endast på ogräsplantorna. Ny teknik ger goda möjligheter att ytterligare minska användningen av växtskyddsmedel. Gränsen mellan ekologisk och konventionell produktion kommer således att bli irrelevant och riskerar att rikta fokus mot fel typ av åtgärder. Svensk konventionell livsmedelsproduktion är långt framme på miljöområdet och det finns inget egenvärde att försöka styra mer produktion mot ekologisk, som oftast innebär lägre volymer till högre kostnad. Utvecklingen inom drönartekniken samt framtagandet av förarlösa fordon och arbetsmaskiner går i snabb takt framåt. Det är något som bör bejakas och snabbt komma till användning i . För det krävs att lagstiftningen följer med i utvecklingen och tillåter att sådana redskap kan tas i bruk utan juridiskt krångel. Nya former av trädgårdsodling i artificiella miljöer prövas ut, vilket har stor potential att öka tillgången till närodlade grönsaker och örter året runt. Det kan också bidra till att tillgången till grönsaker i händelse av hindrad import eller störningar i trafiksystemet förbättras. Det pågår forskning inom ”odlat kött”, som syftar till att framställa animaliskt protein på syntetisk väg, vilket har potential att revolutionera världens tillgång till kött och resursåtgången för produktionen. Därtill kan nämnas det ökande intresset för insekter och andra alternativa proteinkällor. Vi anser inte att det finns ett motsatsförhållande mellan sådan ny teknik och den svenska köttproduktionen som i ett globalt perspektiv är bättre för miljö och klimat än motsvarande produktion i många andra länder. Med en växande befolkning globalt och med ökande levnadsstandard krävs det sannolikt en kombination av många åtgärder för att mätta världens befolkning utan att miljöbelastningen blir för stor. Omfattande teknikutveckling inom primärproduktionen och livsmedelsindustrin bidrar till att relevanta miljömål kan uppnås, som produktionen och exporten av livsmedel kan öka avsevärt. Men för att det ska vara möjligt måste ligga i framkant när det gäller exempelvis lagstiftning, innovationsförmåga och tillämpad forskning, men även i bildsättningen av vad den alltmer flytande gränsen mellan konventionell och ekologisk odling innebär. Modern växtförädling är en viktig framtidsfråga, särskilt avseende den globala livsmedelsförsörjningen. Den mest avancerade växtförädlingstekniken, där organismens gener förändras, leder till nya genetiskt modifierade organismer (GMO), vilka får nya önskade egenskaper som bidrar med t.ex. vitaminberikning, större härdighet eller bättre förutsättningar för att bidra till omställningen till ett fossiloberoende samhälle.