ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5021595 · 2017-10-03 00:00:00 — Rätt för bostadsrättsföreningar att vägra kommun eller landsting inträde ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med en proposition om ändringar i bostadsrättslagen (1991:614) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska efterfråga ett klargörande från och tillkännager detta för regeringen. Förutom de kommunala bostadsbolagen äger även många kommuner och landsting bostadsrätter i fristående bostadsrättsföreningar. Syftet har ofta varit att kunna erbjuda särskilt utsatta kommunmedlemmar och barnfamiljer ett tillfälligt boende i de fall behovet inte kunnat mötas genom kommunens egna hyresrätter. Behovet har på så sätt varit relativt och kommuner har därför historiskt inte deltagit i plötsliga, storskaliga köp av bostadsrätter. I och med det storskaliga och mycket dåligt planerade asylmottagande som denna och förra regeringen valt att utsätta för, har ett oproportionerligt ansvar för mottagandet av asylsökande landat på kommunerna. Många kommuner har ansett sig tvungna att hastigt köpa ett stort antal bostadsrätter för att inhysa asylsökande. ser inga principiella hinder för att kommuner ska kunna äga bostadsrätter för icke tillfälliga behov. Däremot anser vi det djupt omoraliskt att kommuner gör plötsliga storskaliga inköp för att lösa tillfälliga behov, som inte avser kommunmedlemmar och dessutom i många fall rättfärdigar detta genom rent spekulationssyfte. Att använda kommunmedlemmarnas egna skattepengar för att konkurrera ut samma medlemmar på en redan överhettad bostadsmarknad är inget mindre än förkastligt. Ett sätt att minska inköpen och tvinga kommuner att hitta alternativa lösningar är att ta bort undantaget som stadgar att bostadsrättsföreningar inte får vägra kommuner och landsting medlemskap, därför bör regeringen återkomma med en proposition om sådan ändring av bostadsrättslagen (1991:614). har det varit omöjligt för bostadsrättsföreningar att vägra kommuner och landsting medlemskap i bostadsrättsföreningar de fall dessa förvarat bostadsrätten. är tveksamma till att ett sådant ingrepp i föreningsfriheten är förenligt med grundlagen. Föreningsfriheten stadgas i 2 kap. 1 § p 4 regeringsformen och artikel 11 , dessa regler gäller även bostadsrättsföreningar. I båda fallen får föreningsfriheten inskränkas, dock inte för vilket syfte som helst. stadgar att föreningsfriheten får inskränkas bland annat med hänsyn till rikets eller allmän säkerhet, och enligt regeringsformen för att förbjuda bland annat militära sammanslutningar. Att tillfälligt behöva bostäder till asylsökande kan omöjligt vara ett tillräckligt skäl för att inskränka föreningsfriheten. Huruvida så är fallet måste naturligtvis i sista hand avgöras av . Regeringen bör därför, för att undvika en framtida rättsprocess och försäkra sig om att medborgare verkligen kan tillgodogöra sig sina mänskliga rättigheter, redan nu efterfråga ett klargörande från .
mot · H5021596 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om att införa nationella riktlinjer för den psykiatriska vården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kartlägga regionala skillnader inom den psykiatriska vården och hur dessa skillnader kan överbryggas för att säkra en god och jämlik vård i hela landet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om hur psykisk ohälsa ska förebyggas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell strategi för att barn och unga ska få en god och tillgänglig psykiatrisk vård för att minska de psykiska ohälsotalen bland barn och unga och tillkännager detta för regeringen. Psykisk ohälsa ökar i hela och förekommer i alla samhällsgrupper och ålderskategorier. Köerna till BUP (Barn- & ungdomspsykiatrin) innebär en lång väntetid, vilket för barn och unga kan innebära en känsla av att samhället sviker dem. rekommenderar att det ska finnas en skolpsykolog per 500 elever i grund- och gymnasieskola. Det är ett mål som många kommuner är långt ifrån att uppnå. Självskadebeteende är ett stort problem som florerar bland samhällets unga och självmordstalen i dessa grupper är högst oroande. Förskrivningen av antidepressiva läkemedel ökar i alla samhällsgrupper och sjukskrivningstalen för psykisk ohälsa är ständigt ökande. En stor del av dem som söker vård för psykisk ohälsa känner sig dåligt bemötta av vården. Vi lever i ett samhälle där fler och fler mår allt sämre och det finns stora regionala skillnader inom psykiatrin. Nationella riktlinjer för den psykiatriska vården och framförallt hur psykisk ohälsa ska förebyggas är något bör tillsätta en utredning för. I utredningen bör det även göras en kartläggning över de regionala skillnader som finns inom den psykiatriska vården och hur dessa ska överbryggas för att säkra en god och jämlik vård i hela landet. Per Ramhorn (SD)
mot · H5021598 · 2017-10-03 00:00:00 — Erkännande och uppmärksammande av seyfo ställer sig bakom det som anförs i motionen om att formellt erkänna folkmordet på olika minoriteter i och tillkännager detta för regeringen. Folkmordet på olika minoriteter i erkändes av genom att röstade för en reservation som meddelade regeringen att borde erkänna folkmordet. Men dessvärre har inga regeringar erkänt det. Folkmordet på dessa minoriteter inleddes för mer än nio decennier sedan men frågan är aktuell som följd av bland annat Islamiska statens fruktansvärda härjningar i och , men även andra delar av . Att förneka de fruktansvärda brott som har begåtts håller inte, och är inte värdigt en regering eller ett land som gör anspråk på att vara en god kraft emot alla brott som begås mot mänskligheten . Folkmordet skedde mer eller mindre inför öppna ögon och efteråt var det flera skyldiga som dömdes för sina brott, även om många också frigavs eller aldrig ens blev åtalade. Kristna grupper fördrevs från sin mark och mycket av de kristnas historia försökte förövarna sudda ut. Som tidigare nämnt är frågan aktuell . häpnas nämligen många över hur Islamiska staten far fram och mördar, våldtar, plundrar och förslavar människor som råkat hamna i dess väg. Många av de grupper som drabbas av Islamiska staten , som yezidier, assyrier och armenier, tillhör samma folk som drabbades under folkmordet i . Det är värt för omvärlden att respektera det s.k. bortglömda folkmordet när det finns otroligt många vittnesmål och bevis som bevisar vilka brott som begåtts. Att vara passiv i en fråga som denna gynnar ingen som tror på svenska och västerländska ideal om mänskliga rättigheter. Det är dags att sluta förneka sådant som har hänt och istället göra upp med det förflutna. bör gå i bräschen som ett föredöme för mänskliga rättigheter, även om det rent politiskt inte alltid är accepterat. Det gäller även att våga stå emot sådant som sker mot andra minoriteter. Dagens turkifieringspolitik slår nämligen hårt mot den stora kurdiska minoriteten i . När ett land slipper ta ansvar för sina tidigare illdåd är det lätt att fortsätta med dem. Flera länder runt om i världen erkänner detta fruktansvärda folkmord, och i är det till och med förbjudet att förneka det. bör inte vara sämre, varför bör påminna regeringen om frågan och ge ett nytt tillkännagivande att formellt erkänna seyfo och det folkmord som ägde rum i med start .
mot · H5021601 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten till säkrare val för cyklister och tillkännager detta för regeringen. Vanligen saknas cykelvägar på den svenska landsbygden. Många landsvägar är dessutom smala och en väl tilltagen vägren är ovanligt. Precis som gångtrafikanter är cyklister oskyddade, men eftersom de färdas i samma riktning som motorfordon utsätter de sig för betydligt större risker. Till skillnad från en gångtrafikant som på långt håll ser ett mötande fordon hinner inte en cyklist agera när ett upphinnande fordon snabbt närmar sig bakifrån för att sedan i hög fart passera bara från cyklisten. I trafiksäkerhetsarbetet ingår en rad åtgärder. Det är exempelvis rimligt att anta att ett ökat användande av cykelhjälm är en viktig anledning till att antalet döda cyklister i trafiken är relativt litet. Att utbyggnaden av cykelbanor i städer och tätbebyggda områden har varit påtaglig är likaså en anledning. Däremot har inte alls samma utbyggnad kunnat ses på landsbygden. Åtminstone gäller inte detta i normalfallet. Alliansregeringen fokuserade på åtgärder för cykeltrafik i länsplanerna . Åtgärder motsvarande , av länsplanerna, satsades för att öka andelen gång- och cykelresor. Detta är i linje med den dåvarande regeringens uppdrag i planeringsdirektiven att åtgärda bristerna i infrastrukturen för cykeltrafik. En stor del av satsningarna avsattes till statlig medfinansiering av kommunala vägnät. På så sätt möjliggjordes länsplanerna att planering av cykeltrafik i större utsträckning hanteras på lokal och regional nivå vilket den dåvarande regeringen uppmuntrade. Men trots denna satsning kvarstår problemet med säkerheten för cyklister. Den nuvarande regeringen har aviserat att man satsar på stadsmiljöavtal, som medfinansierar lokala och regionala kollektivtrafikprojekt, men det är viktigt att den aviserade cykelstrategin uppmärksammar detta problem. För att utöka säkerheten för cyklister på landsvägar eller andra platser där det saknas ändamålsenliga cykelvägar och högsta tillåtna hastighet är /h eller högre bör möjligheten att tillåta cykling på vänster sida av vägen ses över. En förutsättning för att göra översynen är att ansvarig myndighet gör bedömningen att denna åtgärd kan ha positiv effekt för trafiksäkerheten för samtliga trafikslag. Effekterna för trafiken i stort av att tillåta cyklister att göra säkrare val i trafiken måste naturligtvis noggrant beaktas före ett genomförande.
mot · H5021604 · 2017-10-03 00:00:00 — Hästnäringen – kultur, fritid och näring ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmärksamma hästnäringens positiva effekter och tillkännager detta för regeringen. Hästnäringen spelar en viktig roll inom många samhällssektorer. Den ger hälsa och välbefinnande för många människor oavsett ålder, kön, bakgrund och individuella förutsättningar. Dessutom genererar den sysselsättning, arbetstillfällen och utgör en del av både natur- och kulturmiljövård. Hästar hjälper till att hålla landskapet öppet och ökar attraktionskraften till detsamma. Ridsport är en av största sporter och intresset för detta och för hästar som sällskapsdjur, samt ridning som nöje, rehabilitering och livsglädje bör få större uppmärksamhet. I en undersökning på uppdrag av 2016 uppskattades antal hästar i till cirka 355 000, och ungefär 1,5 miljoner människor i är knutna till verksamheten. Hästar hjälper till att hålla landskapet öppet och ökar dess attraktionskraft. Det finns gott om oanvända äldre vägar av kulturhistoriskt värde och banvallar som kan röjas och användas som utgångspunkt för ridstigar och ridleder. Detta skulle även skapa en större säkerhet mellan till exempel hästekipage och trafikanter. Att samarbeta med markägare och hänvisa ryttare och körekipage till ridleder minimerar markskador. Den svenska kulturhistoriska miljön kan man vårda utmed ridlederna genom att ta tillvara gamla hagar och unika platser. Det leder till att värdefulla kulturhistoriska intressen kan tillvaratas som hästekipage flyttas från trafikerade vägar.
mot · H5021605 · 2017-10-03 00:00:00 — Ett stärkt förbud mot att bedriva spel eller lotteriverksamhet på kredit ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det oavsett skäl inte bör vara möjligt med undantag från förbudet mot att bedriva spel och lotteriverksamhet på kredit och tillkännager detta för regeringen. I är det förbjudet att sälja lotter och spel på kredit enligt § 37 i lotterilagen (1994:1000). Dock kan ett undantag från denna bestämmelse göras för ett visst lotteri om det finns synnerliga skäl. Det har framkommit att Kombispel, ett spelbolag ägt av Socialdemokratiska och , utnyttjat sitt undantag från lotterilagen för att bedriva spelverksamhet på kredit, en verksamhet som enligt , , ska ha drivit 8 000 personer till kronofogden för att de inte kunnat betala sina lotter till bolaget. är skälet till kreditköp otillräckliga medel för att kunna köpa det man vill eller har behov av för tillfället. Att köpa en lott eller spela om pengar innebär att man försöker att vinna stora summor. Sannolikheten att vinna är dock statistiskt sett mycket liten. En person som väljer att låna till ett sådant köp är antingen desperat, spelberoende eller en kombination av dessa. anser att det inte bör vara tillåtet att försöka göra vinst på individers förhoppning om en enkel väg ut ur ekonomiska problem. Således bör det inte vara tillåtet för någon, oavsett om det är staten, en förening eller ett företag, att bedriva lotteriverksamhet på kredit i . Det innebär att undantag från förbudet att bedriva spel eller lotteriverksamhet, oavsett skäl, inte ska få göras.
mot · H5021611 · 2017-10-03 00:00:00 — Regelförenklingar för företag genom solnedgångsparagrafer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införande av solnedgångsparagrafer och tillkännager detta för regeringen. Baksidan av den ordning och reda som uppnås genom omfattande och genomarbetad reglering av företagandets alla delar är betydande tidsödande administration. Som företagare i har man ett mycket stort antal regelverk att ta hänsyn till och en uppsjö av myndighetskontakter att sköta. Varje missad kontakt och felaktig blankett kan få stora konsekvenser. Handläggningstider och pappersarbete innebär tid som inte går åt till att realisera den affärsidé som ligger till grund för företaget. minskade regelkrånglet enligt från . De administrativa kostnaderna för företagen sänktes med och närmare 600 förenklingsförslag genomfördes för att göra vardagen lättare för företagen. Svenska företags konkurrenskraft baseras i stor utsträckning på hur regler och byråkrati i vårt land står sig gentemot andra länder. Regelbördan och administrationen är ett stort såväl upplevt som dokumenterat hinder för företag att starta och växa. Enligt en stor undersökning genomförd av 2014 upplevde av företagen regelkrångel som ett stort hinder för tillväxt. Det skiljer sig förhållandevis lite mellan företag i olika storleksgrupper. Däremot är det betydande skillnader mellan branscher sett till andelen företag som anger att lagar och regler utgör ett stort hinder för företagets tillväxt och utveckling. Det är framför allt lagar och myndighetsregler inom personalområdet som företagen upplever utgör ett stort tillväxthinder. Sjuklöneregler respektive lagar och regler rörande anställning och uppsägning anges av av företagen. En färskare rapport från visar att regelbördan i upplevs ha ökat kraftigt med rödgrön regering. En procent anser att regelbördan har blivit mindre medan anser att den blivit större. Regelkrångel upplevs och är en reell tillväxthämmande faktor för de flesta företag som agerar i . Att minska regelbördan uppmuntrar till såväl mer företagande som stärkt konkurrenskraft gentemot andra länder. Det i sin tur skapar växande företag, fler jobb och ökade investeringar i . För att göra ett krafttag avseende regelbördan bör det utredas hur solnedgångsparagrafer kan användas oftare. Det vill säga att regleringar är temporära, att de löper ut – såsom – ifall inte någon aktivt driver deras behållande, som i så fall kräver ett nytt beslut. Denna metod bör beaktas vid införande av nya regleringar.
mot · H5021612 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att hitta en långsiktig finansieringslösning för kyrkobyggnadernas förvaltande och tillkännager detta för regeringen. Kyrkans historiska betydelse för det svenska samhället kan inte nog understrykas. Överallt i finns gamla kyrkobyggnader som vittnar om vår historia. Det är av stor kulturell och historisk betydelse att dessa kyrkor inte förfaller. Även framtidens svenska medborgare har rätt att ta del av vår gemensamma historia. minskar intäkter i takt med att medlemsantalet sjunker. I längden blir det därför allt svårare för att ha råd att underhålla alla kyrkobyggnader runt om i landet. Kyrkan får en så kallad kyrkoantikvarisk ersättning från staten, men ersättningen räcker inte till varför medlemsavgiften står för den största delen av underhållet av kyrkobyggnaderna. För att värna bevarandet av kulturarvet från kyrkan bör en långsiktig finansieringslösning för kyrkobyggnadernas förvaltande övervägas.
mot · H5021613 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna kring sänkt bensin- och dieselskatt i och tillkännager detta för regeringen. Möjligheten att resa med kollektivtrafik ser väldigt olika ut i . I och på många andra håll i är folk beroende av bilen. Att smidigt kunna ta sig till och från jobbet är centralt för att människor ska kunna få ihop vardagen. Arbete får dock inte förknippas med en merkostnad, det ska löna sig att arbeta, inte kosta. Många i drabbas när bensin- och dieselskatter kontinuerligt höjs. I regioner där avstånden är som längst blir både livspusslet och det ekonomiska pusslet svårare att få ihop när avstånd beskattas. Även konkurrenskraften i riskerar att drabbas av den höjda bensinskatten. Bensinmackar får allt svårare att gå runt och industrin får höjda omkostnader. När många saknar alternativ till bilen är det helt fel väg att gå att höja bensin- och dieselskatterna, därför bör inte omfattas av samma bensin- och dieselskatter som resterande delar av landet med bättre förutsättningar gällande alternativ till bilen.
mot · H5021614 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell lagstiftning för sociala företag och tillkännager detta för regeringen. Arbetslinjen är viktig, både för samhället, men inte minst för den enskilda. Det är viktigt för självkänslan att ha ett arbete att gå till, det erbjuder ett sammanhänga med kollegor och gemenskap. Alla arbeten passar inte för alla. Det finns människor som, av olika orsaker, står långt från arbetsmarknaden. För många av dessa erbjuder de sociala företagen en väg in på arbetsmarknaden. Den ”allmänna” definitionen av sociala företag är att det är företag som återinvesterar eventuell vinst i företaget. Enligt Sofisam (ett samarbete mellan , och ) är sociala företag de företag som har som mål att skapa samhällsnytta. Ett socialt företag har som mål att genom arbete och delaktighet integrera människor i samhälle och arbetsliv. fyller ofta ett viktigt syfte i landets kommuner, då människor som står långt från arbetsmarknaden erbjuds en väg in. De flesta är överens om att sociala företag är viktiga, men osäkerhet och konflikter uppstår när det kommer till hur och i vilken utsträckning det offentliga kan och bör gå in och stödja. Utan ett nationellt regelverk som reglerar verksamhet som benämns socialt företag så spelar den ”allmänna” definitionen mindre roll då det utan regelverk uppstår ett antal såväl praktiska som legala problem. På grund av en oklar lagstiftning så väljer kommuner ibland att avstå från att stödja en viktig lagspelare när det gäller att erbjuda människor en väg in på arbetsmarknaden. Detta då man kan vara orolig för att bryta mot befintlig lagstiftning, t.ex. bli beskylld för att enligt kommunallagen snedvrida konkurrensen. Vi ser ett ökande antal sociala företag i . De är viktiga och de behövs för att möta den stora utmaningen med ett växande utanförskap. För att ge tydliga och klara förutsättningar för företagen själva och för de kommuner där företagen är verksamma behövs en tydlig nationell lagstiftning som reglerar sociala företag. Vårt grannland har framgångsrikt implementerat detta .
mot · H5021615 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka mandat och tillkännager detta för regeringen. Regelförenklingar är angeläget för att skapa långsiktiga förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt svenskt näringsliv. Jobb skapas av företag som växer och anställer. En viktig förutsättning för att de ska kunna fortsätta att växa och anställa är att vi inte har fler regler än nödvändigt och att de som finns är förutsägbara och tydliga. görs sammanställningar av granskningar av de konsekvensutredningar som offentliga utredningar, regeringen och statliga myndigheter är skyldiga att genomföra när nya eller förändrade regler för företag föreslås. Resultaten i rapporten är mycket nedslående. En mycket stor del av konsekvensutredningarna lever inte upp till lagstiftningens krav. För att komma till rätta med detta problem kan man stärka mandat. Utred möjligheten att ge befogenhet att återremittera konsekvensbeskrivningar som inte svarar upp till förordningens krav. Regeringen ska endast i undantagsfall kunna gå vidare med lagförslag som inte har en adekvat konsekvensbeskrivning. Ge även mandat och resurser att på eget initiativ göra uppföljning av konsekvensbeskrivningar efter det att lagstiftningen har beslutats för att säkerställa att utfallet för företagen inte blev krångligare än vad som förutspåddes. I de fallen som konsekvenserna påtagligt försämrat svensk konkurrenskraft ska ha möjlighet att föreslå åtgärder till regeringen.
mot · H5021616 · 2017-10-03 00:00:00 — Översyn av fördelning av statliga medel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn bör göras av hur de statliga regionala utvecklingsmedlen fördelas mellan länen, och detta tillkännager för regeringen. Det är mycket stora skillnader mellan länen när det gäller fördelningen av regionala utvecklingsmedel. Fördelningen speglas av hur riksdag och regering uppfattar de regionala utmaningarna. För trots att regionalpolitiken blev ett eget politikområde så sker fortfarande statens fördelning av länens ramanslag med samma regionala profil som då. Förändringarna mellan länen har dessutom varit ringa. Exempelvis uppfattas inte som en region med större behov av statliga utvecklingsinsatser. Men har stora utmaningar med landets högsta arbetslöshet och flest invånare som saknar gymnasieutbildning i förhållande till befolkningsmängd. 2015 hade länet lägsta bruttoregionalprodukt. Om man tar hänsyn till det så kallade regionala utvecklingskapitalet är bland de län som har lägst tillgång till statliga utvecklingsmedel. Länet hamnar bland de tre län som har den mest begränsade tillgången till kompensatoriska och utvecklingsstödjande insatser. har med andra ord inte uppfattats som en region som är i behov av några mer omfattande statliga utvecklingsinsatser. Med anledning av ovanstående är det uppenbart att en översyn av fördelningen av de statliga regionala utvecklingsresurserna bör göras.
mot · H5021617 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa ett grovt upphovsrättsbrott i lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. Stärkta förutsättningar för de kreativa näringarna är en prioriterad fråga när det gäller företagande och innovationer. De kreativa näringarna växer allt snabbare i och sysselsätter cirka 200 000 heltidstjänster. Det finns 148 000 företag som tillsammans omsatte 458 miljarder , en ökning sedan föregående år. Det handlar exempelvis om dataspel, design, film, fotografi, konst, bokförlag, medier, musik och reklam. Det handlar dessutom om framtidssektorer som spås växa ytterligare . Samhället behöver markera tydligare mot dem som väljer att kränka äganderätten och i ekonomiskt syfte stjäla andras verk. Det kan bl.a. göras genom att regeringen utreder möjligheten att införa grovt upphovsrättsbrott i lagstiftningen. Det ska rikta sig mot dem som i ekonomiskt syfte stjäl andras verk. Genom att skärpa straffskalorna så att maxstraffet är 4–fängelse, jämfört med dagens max , för upphovsrättsbrott står straffet bättre i proportion till brottets allvar. Genom att införa ett grovt upphovsrättsbrott kan också polisens befogenheter att motverka den kriminella verksamheten stärkas och på så vis skydda de kreativa näringarna bättre. Sammantaget kan dessa åtgärder minska den brottslighet som tjänar pengar på att olovligen sprida upphovsrättsskyddat material.