mot · H502532 · 2017-09-29 00:00:00 — bör verka för att () skaffar sig den kompetens som krävs för att kunna utreda misstankar om sexuellt våld och avsätter tillräckligt med resurser för att samla in bevis. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. bör även verka för att alla internationella insatser arbetar förebyggande för att motverka sexualiserat våld och övergrepp gentemot civilbefolkningen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.4 Genusperspektiv vid internationella insatser Det är viktigt att agerar både nationellt och internationellt för att förbättra arbetet med FN:s resolutioner och 1820. Förutom ökad andel kvinnor i fredsfrämjande insatser måste det finnas ett genusperspektiv på de internationella insatserna. Anställda inom internationella insatser har vid upprepade tillfällen missbrukat sin maktposition genom att utnyttja kvinnor och flickor sexuellt. Förutom de direkta konsekvenserna för den utsatta motverkas det faktiska syftet med den internationella närvaron. Genom att bidra till den organiserade brottsligheten, som ofta kontrollerar prostitution och människohandel, upprätthåller man instabiliteten och våldet i landet. Meddelarfriheten måste gälla även för anställda inom Försvarsmakten som påtalar missförhållanden gällande sexuellt våld, oavsett om de arbetar i eller internationellt. Regeringen bör därför i kontakt med berörda myndigheter säkerställa att det finns tillgänglig information och nödvändiga rutiner för att möjliggöra uppgiftslämnande gällande sexuellt våld, sexuella trakasserier eller liknande missförhållanden för anställda inom Försvarsmakten oavsett arbetsplats. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Ett genusperspektiv måste också finnas med i valet av vilka insatser som görs och hur de genomförs. I nationella handlingsplan för kvinnor, fred och säkerhet 2016–2020 slås fast att ”ska verka för att ett genusperspektiv genomsyrar EU:s civila och militära krishanteringsinsatser: från styrdokument och insatsrapportering till verksamheten i fält”. Det är en god ambition som ytterligare behöver konkretiseras, särskilt då det finns uppenbara genusbrister i tidigare internationella insatser deltagit i. (SOU 2017:16) konstaterar t.ex. att det finns få exempel på att ISAF-styrkor har tagit särskild hänsyn till kvinnor eller flickor i sina operationer. Ett exempel som lyfts upp är ISAF:s bidrag till att upprätta en ny lokal polis. Afghan Local , , kom att delvis bestå av kända talibankrigare och personer med en historia av att kränka de mänskliga rättigheterna. I vissa områden har ALP kommit att bli ett stort säkerhetsproblem för kvinnor. ska inte bidra till en sådan utveckling. Regelbunden rapportering skulle göra det lättare för såväl som det civila samhället att följa arbetet med implementeringen av FN:s resolution . Regeringen bör till redovisa arbetet med att implementera FN:s resolution . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. militära insatser i andra länder ökar och därmed också det militära samarbetet med andra länder. Om är det enda landet som arbetar med FN:s resolution är risken stor att frågorna om kvinnors säkerhet försvinner. bör verka för att alla samarbetsländer vid internationella insatser ska ha en handlingsplan för att implementera FN:s resolution . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. finns det en bred politisk samsyn om att kvinnor behövs inom försvaret men inte mycket görs för att skynda på processen. anser att målet vid fredsbevarande insatser måste vara att av deltagarna är kvinnor. Regeringen bör sätta upp mål och delmål för att nå målet att av deltagarna vid fredsbevarande insatser ska vara kvinnor. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Ett nytt säkerhetsläge förändrar också villkoren för kvinnors och flickors säkerhet. De traditionella sätten för krigföring behöver inte nödvändigtvis sätta ramarna för framtidens krigföring. Det kräver en säkerhetspolitik som följer med i utvecklingen och som är beredd att ompröva gamla sanningar. försvars- och säkerhetspolitik ska grunda sig på politiska beslut tagna utifrån demokratiska och folkrättsliga principer gjorda utifrån en god och välgrundad omvärldsanalys. Forskning kring säkerhetspolitiska och fredsfrämjande åtgärder är en viktig del i det internationella arbetet. Det arbetet bör grunda sig på ett brett säkerhetspolitiskt begrepp som bottnar i ett genusperspektiv där kvinnors och flickors säkerhet inkluderas. , , bedriver bl.a. arbete inom området för säkerhetspolitiska studier och fredsfrämjande insatser. FOI har också en unik möjlighet till utvärdering och uppföljning av internationella insatser. är positivt till ökat internationellt samarbete vad gäller säkerhetspolitiska och fredsfrämjande studier. Vi ser behovet av att arbeta internationellt med forskning som rör vår omvärld. Regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att särskilt arbeta för ett ökat internationellt forskningsutbyte kring säkerhetspolitiska frågor och fredsfrämjande insatser. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6 En demokratisering av försvaret Militären stod för det sista manliga yrkesmonopolet i . Det var först kvinnor blev tillåtna att lönearbeta inom försvaret. Inom den tidigare värnplikten kallades enbart män till mönstring och det dröjde till innan kvinnor tilläts göra värnplikt utan att man avsåg att genomföra officersutbildningen. Även om var först i världen med att tillåta kvinnor att arbeta på samtliga militära befattningar, lever många föreställningar om manligt och kvinnligt kvar. Kvinnor sågs, och ses i viss mån, som del av den nation som ska skyddas. Trots det har kvinnor varit engagerade i försvaret på olika vis, bl.a. genom stödorganisationer som , den största kvinnoorganisation som någonsin haft. består Försvarsmaktens personal till av män. Bland officerare och specialistofficerare är andelen 94,5 och bland gruppbefäl, soldater och sjömän . Bland civilt anställda är fördelningen något mer jämnt fördelad även om män med sina även där utgör en majoritet. Ökningen av antalet anställda kvinnor går långsamt och har dessutom planat ut. Den stora andelen män innebär ett demokratiskt underskott. har en skevare könsfördelning i försvaret än många andra västländer. beslutade regeringen att återuppväcka värnplikten. ska dock både män och kvinnor kallas till mönstring. Det är ett viktigt steg för en mer folklig förankring av det svenska försvaret. var emot att värnplikten slopades och välkomnar att den nu återinförs i ny form. Även om den nya värnplikten sker i relativt liten skala är det ett viktigt steg mot ett mer folkligt försvar. Vi vill att alla män och kvinnor i ska mönstra och att alla som är lämpliga ska genomföra en kortare militär grundutbildning. Det ska vara möjligt att göra både militär och civil tjänstgöring. Att försvaret utgörs av människor med olika bakgrunder och erfarenheter är ytterst en fråga om demokrati. Den nuvarande värnplikten ger i egentlig mening möjlighet för den första allmänna värnplikten eftersom den inkluderar både män och kvinnor. Det ger betydligt bättre förutsättningar för en jämställd försvarsmakt. Andelen män respektive kvinnor som gör värnplikt bör dock noga följas och utvärderas i syfte att uppnå en jämn könsfördelning. Försvarsmaktens egen handlingsplan för jämställdhetsintegrering gäller –2018. Den saknar dock tillräckliga mätbara kvantitativa och kvalitativa mål. För att uppnå kraven på delaktighet i resolution måste Försvarsmaktens genusarbete intensifieras. vill se en försvarsmakt där kvinnor och män är jämlika och där kvinnor representeras i lika hög utsträckning som män, oavsett befattning. När dagens nyfödda fyller 18 och kallas till mönstring ska de mötas av en jämställd försvarsmakt. Försvarsmakten bör uppdras att återkomma med en plan för hur man ska uppnå en jämn könsfördelning på organisationens olika nivåer till . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Försvarsmakten bör också uppdras att genomföra en årlig jämställdhetskartläggning. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)