mot · H5023772 · 2017-10-05 00:00:00 — Miljö och resurseffektiv ekonomi ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att det införs ett miljömål i EU för en giftfri vardag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU måste öka takten när det gäller att begränsa användningen av eller fasa ut särskilt farliga ämnen som kvicksilver och hormonstörande ämnen såsom flera bisfenoler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att användningen av bisfenol A bör fasas ut med omedelbar verkan och att ett förbud mot ämnet bör implementeras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka gränsen för inrapportering av PFAS till produktregistret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka livscykelanalysperspektivet i Reach till att inkludera avfallsperspektivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fasa ut fossilbaserade plaster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur företags transparens mot konsument kan stärkas avseende produktinnehåll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att införa ett kemikalie-Fass och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att skapa konsumentvänlig information inom Reach och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att samarbetet mellan kemikaliemyndigheterna i olika länder stärks, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att det införs ett producentansvar för textilier med kriterier som möjliggör för secondhandverksamheter, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att skärpa EU:s lagar och kräva ekodesignkrav på textilier, som tar hänsyn till alla led i livscykeln, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka internationellt för övergången till en cirkulär ekonomi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till märkning med förväntad livslängd för olika produktgrupper och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att miljödeklarationen ska ligga till grund för en synlig miljömärkning på läkemedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att läkemedel ska kunna omprövas med hänsyn till nya forskningsrön om effekter på miljön och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att miljöklassa kosmetika och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bredda begreppet kosmetika inom kosmetikaförordningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur konsument- och miljöskydd kan stärkas för ytterligare produktgrupper och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla ett EU-gemensamt register för all antibiotikaanvändning vid djuruppfödning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för skärpta EU-regler för antibiotikaanvändning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja drivkrafter som gör det lönsamt att forska fram ny antibiotika, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att ge tullen befogenheter att beslagta antibiotika från annat EU-land och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att användningen av fossila insatsvaror i livsmedelskedjan bör minska, resurseffektiviteten bör öka och det cirkulära systemet bör slutas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svensk livsmedelskonsumtions påverkan på miljö och klimat bör minska och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka ursprungsmärkningen och införa denna på fler livsmedel på EU-nivå, i ett första steg mejeriprodukter, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra märkningen på livsmedel från bäst före till minst hållbar till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för butiker att bli foderleverantörer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i EU bör verka med kraft för att minska livsmedelsfusket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anta en nationell biogasstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa lagstiftningen om nedskräpning så att även tobaksprodukter omfattas av nedskräpningsböterna, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till sanering av vattentäkter som har blivit påverkade av oaktsam användning av farliga kemikalier, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av förbättrad vattenreningsteknik för att minska utsläppen av läkemedelsrester och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunerna ska ha rätt att införa lokala biltvättsförbud på hårdgjord yta utan reningsteknik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka skyddet av reservat genom ett underifrånperspektiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja affärsmodeller för att förbättra tillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lyfta fram och exportera goda exempel i arbetet med minskat kväveläckage, exempelvis Greppa näringen, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett system bör införas vid hanteringen av enskilda avlopp, som på ett effektivt och hållbart sätt tar hänsyn till både fastighetsägaren och miljönyttan, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa etappmål för luftföroreningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att göra fritt från fossila bränslen och nettoutsläpp av koldioxidekvivalenter och att ska ha förnybar energi till 2040, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att ge berörda myndigheter i uppdrag att ta fram en strategisk plan för att minska utsläppen av växthusgaser från skogs- och jordbruk och öka kolinlagringen i åker- och betesmark och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra för privatpersoner att starta ”solpooler” för en överföring till andra användare på korta avstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla definitionen av miljöarbetsmaskiner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa miljökrav vid upphandling på t.ex. avgasutsläpp, bränsleförbrukning och drivmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att tilldela en myndighet ett samordningsansvar för att bidra till utvecklingen av arbetsmaskiner med bättre miljö- och klimategenskaper och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa EU-gemensamma koldioxidkrav på personbilar och lätta lastbilar i kombination med nationella styrmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör driva på för att det inom EU utvecklas koldioxidutsläppskrav för tunga fordon och tillkännager detta för regeringen. Klimatförändringar, spridning av miljögifter, nedskräpning av haven, ohållbart utnyttjande av naturresurser utgör allvarliga hot mot ekosystemen och människors hälsa och fortsatta överlevnad. Ett ansvarsfullt miljöarbete och en hållbar samhällsutveckling har länge tillhört viktigaste frågor. Med en historia av engagemang och resultat för miljön vill vi nu stärka ledarskapet för och fortsätta utveckla miljöarbete. Ett fritt från gifter är en prioriterad fråga i miljöpolitiken. Alla ska kunna vara förvissade om att de produkter vi köper inte är skadliga för oss eller vår miljö. I har vi nationella miljömål för att säkerställa en giftfri vardag. På EU-nivå pågår arbete med att ta fram en strategi för giftfri miljö men arbetet går för långsamt. anser att ett EU-gemensamt mål för giftfri vardag behövs för att påskynda arbetet, vilket motiveras ytterligare i ljuset av att alliansregeringen stämde kommissionen för ett för långsamt arbete med hormonstörande ämnen. Eftersom reglerna om användning och utsläpp på marknaden av kemikalier är harmoniserade inom EU är utveckling och tillämpning på EU-nivå av avgörande betydelse. EU måste öka takten när det gäller att begränsa användningen av eller fasa ut särskilt farliga ämnen, t.ex. kvicksilver, bromerade flamskyddsmedel och hormonstörande ämnen såsom flera bisfenoler. Barn och unga är särskilt känsliga för farliga ämnen. Mycket har gjorts för att minska framför allt barns exponering för det hormonstörande ämnet bisfenol A; bl.a. har ämnet förbjudits i barnmatsförpackningar och en utredning har kartlagt användningsområden av ämnet samt lämnat förslag på hur exponeringen av ämnet från material som är i kontakt med livsmedel kan minska. beslutade att klassa bisfenol A som reproduktionstoxiskt, vilket medför att ämnet hamnar på Reach-förordningens kandidatlista. Detta innebär att ämnet får högre prioritet i EU för utfasning för att skydda EU:s medborgare. Regeringen bör ta ett enhetligt grepp om frågan och verka för att fasa ut användningen av bisfenol A med omedelbar verkan och införa ett totalförbud mot ämnet. Ett ytterligare problem med lagstiftningen, framför allt för PFAS-ämnen, är att om ett sådant ämne tillsätts och utgör av produkten behöver den inte anmälas till EU:s produktregister. Därför vet inte inköparen om detta innehåll. Enligt Kemikalieinspektionen är av PFAS-ämnena registrerade i EU:s produktregister och motsvarande siffra i det svenska registret är . anser att vi behöver sänka gränsen för inrapportering av PFAS till produktregistren för att fler ämnen och produkter ska inrapporteras. Kemikalieanvändningen regleras i huvudsak genom EU-gemensamma krav och regler om information och märkning som begränsar farliga ämnen eller produkter i den gemensamma kemikalielagstiftningen Reach. Det är uppenbart att brister råder i lagstiftningen när larmrapport efter larmrapport kan visa på samband mellan exponering av miljögifter från produkter i vår vardag och ökad risk för olika folkhälsosjukdomar och nedsatt förmåga hos olika system i människokroppar och andra organismer. har varit starkt pådrivande för utvecklingen av Reach och vi ser ett fortsatt behov av att förbättra och stärka Reach. Inom EU:s kemikalielagstiftning utgår man från livscykelanalyser (LCA) vid fastställandet av ett ämnes potentiella skadlighet. Vi vill förstärka detta perspektiv till att inkludera hanteringen av avfall i reningsverk för att driva på utvecklingen av avancerad reningsteknik som kan fånga upp rester av kosmetiska ämnen. En källa för plast i havet är tillsats av mikroplaster i hygienartiklar som tandkräm eller duschgel. Mikroplasterna förs från våra avlopp till reningsverken och i viss utsträckning ut i vattendragen där de äts av plankton. Flera företag har redan framgångsrikt fasat ut mikroplaster från sina hygienartiklar. Förutom att vi vill se att krav ställs så att alla företag inom EU fasar ut mikroplaster vill vi, för att minska miljöpåverkan från plaster , fasa ut fossilbaserade plaster till förmån för förnybara. Information om kemiska ämnen Likt innehållet i de livsmedel vi konsumerar finns behov av mer transparens från företagen till konsument även på andra produkter. På livsmedel finns en tydlig EU-reglerad innehållsförteckning för att konsumenter ska kunna identifiera allergener och kunna göra aktiva val. Detta är något som kan behövas på fler konsumentprodukter som vi kommer i nära kontakt med. Enligt gällande EU-lagstiftning är det ej nödvändigt för tillverkarna att ange innehållet i impregneringsmedel och den typen av konsumentvaror och därför är det nästintill omöjligt för konsumenten att avgöra huruvida produkten innehåller ämnen som kan vara giftiga. kan produkterna innehålla skadliga ämnen såsom högfluorerade alkylsubstanser, så kallade PFAS-ämnen. vill att krav ställs på förteckning på innehåll av kemiska ämnen i textilier och byggmaterial och vill därutöver även att det utreds hur transparensen från företag till konsument kan öka även för andra varugrupper. Det finns redan möjlighet att få information från butik om en vara innehåller ett potentiellt skadligt ämne som finns på EU:s kandidatlista. I praktiken är det dock få konsumenter som utnyttjar denna möjlighet och företagen saknar oftast rutiner för att hantera frågan. Tiden det tar att få informationen () är oftast längre än vad konsumenter vanligtvis har möjlighet att vänta vid ett inköpsbeslut. För att underlätta hanteringen och för att förbättra möjligheten att leverera information om kemikalieinnehåll till konsumenter, inklusive i form av innehållsförteckning, vill vi att det skapas en databas där konsumenterna direkt kan söka och se vilka kemikalier som finns i de produkter som finns på marknaden. Vi vill införa en motsvarighet till läkemedelsindustrins , ett s.k. kemikalie-Fass. Då kan man som konsument göra informerade val och makten förs närmare dem som berörs. Ett sådant system skulle även stimulera företag att förbättra rutinerna för vilka ämnen som finns i varor och det skulle underlätta strävan mot en cirkulär ekonomi då kännedom om innehåll av kemiska ämnen är centralt för att uppnå miljö- och hälsosäker materialåtervinning. Konsumenter vill ha svart på vitt om vad som är bra och inte. Det finns ett intresse bland konsumenterna men man ska inte behöva vara kemist för att förstå innebörden av kemikalieanvändningen. Vi menar att det bör finnas mer konsumentvänlig information att tillgå enligt EU:s kemikalielagstiftning. Även detta skulle kunna kombineras med informationssystem om olika kemiska ämnens förekomst i olika varor. Myndighetssamarbete för bättre kemikaliekontroll För att skydda konsumenter bör ett skärpt internationellt kemikaliearbete kompletteras av ett stärkt arbete med tillsyn av kemikalier i varor. Kunskapen om kemikalieanvändning är ännu låg inom många företag. Komplexa leverantörskedjor och att produktionen oftast sker i länder långt bort från EU gör det svårt för många företag att känna till förekomst av kemiska ämnen i de varor de tillhandahåller. Tillsynsverksamheten är då ett bra sätt att utföra kontroller och belysa områden där kemiska ämnen förekommer i för stora halter. Då samma regler gäller på hela EU-marknaden finns stora vinster att uppnå med gemensamma tillsynsinsatser och ökat samarbete mellan olika länder. Samarbetet mellan kemikaliemyndigheterna i olika länder bör därför stärkas så att kontroller, godkännande och begränsningar kan gå fortare på den gemensamma marknaden. Ekodesign och cirkulär ekonomi behöver bli mer resurseffektivt. Svenska konsumenter köpte i genomsnitt nya textilier 2013. Av textilierna som samlades in i återanvändes sammanlagt textil per person. Tillverkning av textiler har stor miljöpåverkan. Inte minst används stora mängder kemikalier som påverkar hälsa och miljö vid såväl tillverkning som under användning och när textilierna blivit uttjänta. Många svenska företag arbetar med att samla in textilier för återvinning och återanvändning och med handlingsplaner för utfasning av olika ämnen. vill ta tillvara och påskynda denna utveckling genom att införa producentansvar för att återvinna mer textiler. Det som förr ansågs värdelöst är en resurs. slängs kläder och andra varor långt innan de blivit uttjänta. finns ett stort intresse för att sälja och köpa använda kläder, vilket kan ge vinster i form av minskad energi- och materialanvändning. Producentansvaret för textilier bör därför vara utformat så att det innefattar kriterier som möjliggör secondhandverksamhet. En varas möjlighet till återvinning och återanvändning samt även dess livslängd avgörs redan på designstadiet. Användning av farliga ämnen i produktionen samt hur en vara är sammansatt och vad de olika delarna består av kan få stor betydelse. Genom att ställa krav på designen, så kallade ekodesignkrav, kan miljöpåverkan från en vara minska. bör verka för att skärpa EU:s lagar och kräva att sådana ekodesignkrav ställs på textilier, som syftar till att minska miljö- och hälsopåverkan från textilier, vilket skulle kunna omfatta krav på längre livslängd, minskad användning av farliga ämnen samt krav på möjlighet till återanvändning och materialåtervinning. På så sätt kan omställningen till en cirkulär ekonomi göras lättare med förbättrat resursutnyttjande och en minskad användning av skadliga kemikalier. Kraven bör ta hänsyn till alla led i textiliernas livscykel. För konsumenter är det ofta svårt att veta hur länge en vara kommer kunna användas. Det gör att priset hos varan ofta blir avgörande för köpbeslutet. Men en dyrare vara kan ha längre livslängd och att köpa en vara med längre livslängd kan därför visa sig vara mindre kostsamt än att köpa en billigare som håller och som behöver ersättas fortare. Som exempel kan nämnas elektriska och elektroniska varor, som inte sällan har ett planerat åldrande i syfte att de ska gå sönder fortare och på så vis hålla konsumtionen uppe. Detta har inte bara konsekvenser för privatekonomin utan även för miljön, då varor med längre livslängd ofta har mindre miljöpåverkan. En studie av tyska Oeko-Institut visar att livslängden på elektriska och elektroniska varor har blivit kortare , att vi byter ut sådana varor i allt högre takt samt att varor med längre livslängd har lägre miljöpåverkan. För elektriska och elektroniska varor är detta särskilt påtagligt men kvaliteten och därmed livslängden och miljöpåverkan varierar även för andra varor. Att förse varor med en märkning om förväntad livslängd skulle kunna vara till hjälp för konsumenter som vill göra mer miljömedvetna inköpsval. Vi anser därför att det bör utredas hur livslängdsmärkning skulle kunna utformas för olika varor och för vilka grupper av varor detta skulle kunna vara lämpligt att införa. Att varor och förpackningar utformas så att de kan bli återvunna råvaror när de tjänat ut är centralt för att den cirkulära ekonomin ska växa. Då produktion och marknader rör sig över nationsgränser bör strävan mot hållbar konsumtion, inklusive ekodesignkrav och strävan mot en mer cirkulär ekonomi, även göras på global nivå. har presenterat en handlingsplan för att stödja övergången till en cirkulär ekonomi. Vi ser mycket positivt på denna strävan. För att verkligen nå en cirkulär ekonomi krävs dock insatser inte bara inom och EU. Vi anser att bör verka aktivt på internationell nivå för att skynda på utvecklingen mot en cirkulär ekonomi. I arbetet för en cirkulär ekonomi är giftfria kretslopp av avgörande betydelse. Miljö- och hälsopåverkan från kosmetika och läkemedel Läkemedelsanvändningen kan bli miljömässigt bättre med lägre miljöpåverkan. Läkemedelsrester som inte går att rena i reningsverk är ett stort problem. Via avloppen når läkemedelsresterna naturen där de kan rubba ekosystem och göra stor skada. gäller att alla nya läkemedel ska miljödeklareras och att företaget ska dokumentera effekter på miljön. Vi menar att den befintliga miljödeklarationen behövs tas ett steg vidare. Miljödeklarationen ska ligga till grund, efter patientsäkerheten, för en synlig miljömärkning på läkemedel så att konsumenten kan göra ett aktivt val i eller i affären. finns möjlighet att ta del av information om läkemedels miljöpåverkan online, via . Men information borde också vara tillgänglig synlig på varan. Självklart ska möjligheten att rädda liv ha högsta prioritet. Men ökad medvetenhet om miljöeffekterna kan också bidra till att fler lämnar tillbaka gamla läkemedel, istället för att slänga dem eller spola ner dem i toaletten. finns ingen uppföljning av gamla läkemedel som blivit godkända för bruk. Vi anser att ny forskning och kunskap om potentiell miljöpåverkan bör kunna leda till omprövningar, speciellt av läkemedel som enkelt skulle kunna bytas ut till miljömässigt bättre alternativ, utan att göra avkall på verkan och funktion. Vi anser därför att läkemedel ska kunna omprövas med hänsyn till nya forskningsrön avseende effekter på miljön. På liknande vis som med läkemedel vill vi att kosmetiska produkter förses med miljödeklaration. Likt läkemedel hamnar ämnen från kosmetika också i miljön och i våra kroppar. Vi vill att miljöhänsyn ska ligga till grund för införandet av kosmetiska produkter på marknaden motsvarande den som finns för läkemedel. Kemikalier i kosmetiska produkter regleras utifrån ett hälsoperspektiv i den europeiska kosmetikaförordningen 1223/2009. Ett problem uppstår för ämnen som faller inom gråzonen och klassificeras som kemiska produkter istället för kosmetiska produkter. Kemiska produkter har inte lika skarpa krav som kosmetiska produkter för konsumentens hälsa. Exempel på sådan produkt är lim till lösögonfransar. För att fler varor ska omfattas av ett stärkt konsumentskydd i kosmetikaförordningen vill vi därför bredda begreppet kosmetika. På liknande sätt gäller olika regler även för ämnen beroende på om de är klassade som kosmetika eller läkemedel. Tandblekningsprodukter klassas som kosmetika och omfattas av kosmetikaförordningen. Det förekommer att tillverkare istället klassar produkterna som medicintekniska, och då gäller andra regler och produkterna kan innehålla mer väteperoxid. Konsumenters hälsa och säkerhet riskeras därmed när regelverket kringgås. Mensskydd är ytterligare en produktgrupp där det råder stora brister i tillsyn och kontroll. Från andra länder finns rapporter om att dioxiner och furaner, som är miljögifter, har hittats i dessa produkter. Liknande kroppsnära produkter som plåster och kondomer klassas som medicintekniska produkter och där har tillsynsmyndigheten ett tydligt ansvar att kontrollera. Kemikalieinspektionen kontrollerar 2016–2017 innehållet i mensskydd men anser att vi behöver gå längre. Genom att klassa produkter som medicintekniska produkter ställs andra krav och konsumentskyddet stärks. Vi anser att det bör utredas hur konsument- och miljöskydd kan stärkas för dessa och andra produktgrupper genom att se över hur klassning av olika produkter påverkar konsumentsäkerheten och utreda möjligheter att säkerställa konsumentsäkerheten, via produktklassning eller genom att minska riskerna att regelverket kringgås. Det är som den senaste antibiotikan upptäcktes. I en värld där resistensen ökar allt snabbare är bristen på nya former av antibiotika ett stort problem. För att världen ska klara av den ökande antibiotikaresistensen är det helt nödvändigt att nya antibiotika utvecklas. Dessutom är det viktigt att minska användningen av antibiotika. har länge arbetat på olika nivåer för att förebygga och minska risken för utvecklingen av antibiotikaresistenta bakterier och andra multiresistenta bakterier.