ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5021131 · 2017-10-02 00:00:00 — Uppvisande av giltigt körkort ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att höja bötesbeloppet för individer som inte kan uppvisa ett giltigt körkort vid bilkörning och tillkännager detta för regeringen. har ett antal fall där bilförare inte kunnat visa upp ett giltigt körkort för polisen uppmärksammats. Ofta har förarna hävdat att de har utländska körkort som de har tappat bort. Tingsrätten har sedan godtagit förarnas förklaring och friat dem. Principen om att man i är oskyldig till dess att motsatsen är bevisad ska värnas och följas. Dock får inte rättssystemet vara tandlöst när det kommer till brott av allvarlig karaktär som utsätter oskyldiga för fara, exempelvis när någon kör bil utan att ha körkort. Därför bör den individ som kör bil utan att kunna uppvisa ett giltigt körkort åläggas ett högt bötesbelopp.
mot · H5021132 · 2017-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att tillåta byggandet av en inomhusanläggning för skyddscentrum i och tillkännager detta för regeringen. Försvarets skyddscentrum för kemiska och biologiska vapen i har en unik kompetens. Där finns det möjligheter för soldater att öva i kemiska miljöer, vilket tyvärr kan komma att behövas med anledning av det förhöjda terrorhotet mot hela . I finns planer på att bygga en inomhusanläggning för att ytterligare kunna förbättra övningsverksamheten. Inomhus är det exempelvis lättare att anpassa miljöerna efter olika övningars speciella behov. Anläggningen skulle bli den största i men dess framtid är oklar. Ännu har regeringen inte tagit något beslut om en eventuell utbyggnad. Det svenska försvaret behöver stärkas när omvärlden blir allt oroligare. Därför behöver möjligheten att skyddscentrum för kemiska och biologiska vapen i ska byggas ut ses över.
mot · H5021133 · 2017-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över myndigheternas arbete med informationssäkerhet och tillkännager detta för regeringen. har det framkommit att svenska myndigheters arbete med informationssäkerhet är bristfälligt. Ofta hanterar svenska myndigheter känslig information som absolut inte får komma i händerna på exempelvis främmande makt eller den organiserade brottsligheten. I takt med att den internationella terrorismen växer sig starkare och att informationskrigföring används som ett sätt att destabilisera suveräna stater måste hela det svenska samhället stärka sin försvarsförmåga. Regeringen bör därför se över myndigheternas informationshantering för att så snabbt som möjligt stärka informationssäkerheten på statlig nivå.
mot · H5021134 · 2017-10-02 00:00:00 — Svensk livsmedelsproduktion och offentlig upphandling ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all offentligt driven verksamhet bör göra upphandlingar utifrån minimikraven för svensk livsmedelsproduktion, och detta tillkännager för regeringen. Det svenska jordbruket är unikt i sitt slag. Våra högt satta krav på en god djurhållning kombinerat med en mycket låg användning av antibiotika är två faktorer som gör att sticker ut jämfört med de flesta andra av världens länder. Det är viktigt att politiken tydligt signalerar att jordbruket är en bransch som är värd att satsas på. En central utgångspunkt är att det svenska jordbruket behöver goda och rättvisa spelregler som främjar fortsatt utveckling och tillväxt. Den internationella mjölkkrisen har ytterligare ökat pressen på många av de svenska jordbrukarna. Dagens system, där man vid upphandlingar lägger tonvikten på lägsta möjliga pris, är oftast inte förenligt med ambitionen om att stärka svenskt jordbruk. Här finns det en stor förbättringspotential. Därför bör regeringen se över möjligheten att all offentligt driven verksamhet, inom ramen för vad lagstiftning på EU-nivå tillåter, bör göra upphandlingar utifrån minimikraven för svensk livsmedelsproduktion och djurhållning.
mot · H5021135 · 2017-10-02 00:00:00 — Straffpåföljd vid försäljning av narkotika ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att skärpa straffpåföljden vid försäljning av narkotika och tillkännager detta för regeringen. Droger fortsätter att förstöra många människors liv i trots vår restriktiva narkotikapolitik. Vi bör fortsätta med breda informationskampanjer om de negativa effekter drogerna har. Vi bör också satsa på att hjälpa de som hamnat i missbruk att ta sig ur detta. Polisen bör fortsatt jobba för att minska tillgången på drogerna genom att lagföra de som säljer dem. För att ytterligare öka ansträngningarna att minska drogerna och deras negativa konsekvenser i samhället bör de som säljer dessa droger också bestraffas hårdare än .
mot · H5021136 · 2017-10-02 00:00:00 — Skärpt straff för övergrepp i rättssak ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att skärpa straffet för övergrepp i rättssak och tillkännager detta för regeringen. Över tid har brottsligheten minskat i hela det svenska samhället. Det är positivt att utvecklingen i stort går åt rätt håll men i enskilda områden är situationen den motsatta. I många utsatta områden kring landets större städer minskar rättsstatens inflytande. Kriminella gäng har skaffat sig inflytande över invånarna med hot om våld, vilket försvårar polisens utredningsarbete. Utan vittnen är det svårt att döma någon för exempelvis ett våldsbrott. Tyvärr är det allt svårare att få invånarna i dessa områden att våga vittna på grund av de kriminella gängens stora inflytande. Rättsstatens principer ska gälla alla i hela landet. Att skrämma ett vittne till tystnad är ett oacceptabelt försök att sätta dessa principer ur spel för egen skull. Därför bör regeringen överväga att skärpa straffen för övergrepp i rättssak.
mot · H5021137 · 2017-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att låta vinsterna av uranbrytning till stor del komma staten till godo i form av en statlig uranfond och tillkännager detta för regeringen. är det land i som bedöms ha de största tillgångarna på uran. Det här gör uranprospektering och uranbrytning i intressant för både nationella och internationella företag. Uran förekommer både i urberg och i sedimentära bergarter, främst i alunskiffer. Uranhaltiga mineraliseringar har påträffats på många ställen i , bland annat i , , , och . bryts inte uran i men i takt med att världens efterfrågan på uran växer har många utländska företag fattat ett intresse för den svenska berggrunden, och prospektering och provborrningar sker nu på många håll i landet. För att få bryta uran krävs tillstånd enligt minerallagen, och lagen om kärnteknisk verksamhet. Det krävs tre separata tillstånd enligt tre separata lagar för att få bryta uran. Uranbrytning föregås av en sträng miljöprövning och kommunen där brytning planeras har också, enligt , vetorätt i frågan. Det är regeringen som noggrant kommer att pröva en eventuell ansökan om att få bryta uran, under förutsättning att kommunfullmäktige i den kommun där brytning ska ske har tillstyrkt detta. Det finns ingen anledning att ändra i denna lagstiftning. Uranbrytning är ett riksintresse då det finns enorma ekonomiska intressen för staten. Detta tillsammans med att staten står för de långvariga miljökonsekvenserna som en uranbrytning ger gör att staten bör ges vinsterna av uranbrytningen. Detta hindrar inte att privata bolag kan stå för själva driften. Regeringen bör undersöka möjligheten att låta de huvudsakliga vinsterna av uranbrytning komma staten till del i form av en statlig uranfond.
mot · H5021139 · 2017-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas hur ett effektivt grundlagsskydd för public service ska utformas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett lagförslag som innebär att de beslut som har att fatta om public service ska fattas med kvalificerad majoritet, och detta tillkännager för regeringen. Fria, självständiga och oberoende medier utgör en viktig i bygget av en stabil demokrati. I finns en mycket lång tradition av tryck- och yttrandefrihet och via public service och dess breda uppdrag tillförsäkras befolkningen bl.a. att få ta del av opartisk samhällsinformation, nyheter, underhållning och smalare program. Att såväl journalistiken som hela public service står oberoende i förhållande till politiken är helt grundläggande. I saknar public service ett effektivt grundlagsskydd. I stället ges public service, så som det ser ut , skydd genom kombinationen av en oberoende licensfinansiering och konstruktionen av den ägarstiftelse som utser styrelserna. Runtom i världen har det på flera håll skett en inskränkning av de fria, självständiga och oberoende medierna och public service genom bl.a. ändrade medielagstiftningar, där såväl politiken som ekonomiska intressen har ett starkt inflytande över och styr public service. Trots att public service har en relativt stark och oberoende ställning i anser vi ändå att detta oberoende kan och bör stärkas. Det kan ske på olika sätt, men ett grundlagsskydd skulle både säkra oberoendet och vara hållbart . Behovet av ett grundlagsskydd är särskilt viktigt med tanke på att nuvarande licenssystem med all sannolikhet kommer att ersättas av en ny finansieringsmodell . Valet av finansieringsmodell kan påverka public services oberoende. Ju närmare statsbudgeten finansieringen ligger, desto större risk för politisk styrning och minskat oberoende från staten. Det bör därför utredas hur ett effektivt grundlagsskydd för public service ska utformas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Som en del i det grundlagsskydd åt public service som menar är nödvändigt anser vi att det bör ske en ändring av regeringsformens (RF) regler som rör majoritetsförhållandena vid beslutsfattande. Huvudregeln enligt RF är att fattar beslut med enkel majoritet (4 kap. 7 § RF), men i vissa fall kan fatta beslut med kvalificerad majoritet (8 kap. 17 § RF). anser att beslut i frågor som rör public service alltid ska fattas med kvalificerad majoritet, för att förhindra att förutsättningarna för public service ska kunna ändras alltför enkelt. Regeringen bör därför återkomma med ett lagförslag som innebär att de beslut som har att fatta om public service ska fattas med kvalificerad majoritet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Nooshi Dadgostar (V)
mot · H5021142 · 2017-10-02 00:00:00 — Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. finns tyvärr ingen kunskap om vad som är orsak till minskningen inom färdtjänsten (Samlad uppföljning av funktionshinderspolitiken – Hur är läget 2015?). Det är därför viktigt att arbeta för en stärkt dialog med de som reser med färdtjänsten för att kunna organisera den efter behov och fånga in bristerna. I en panelundersökning som genomförts bland personer med funktionsnedsättning framgår att majoriteten av de svarande är nöjda med färdtjänsten. De största hindren som framfördes var att man inte blev hämtad eller överhuvudtaget. Många upplever också bemötandet och att de inte får den hjälp som behövs från chaufförer som ett problem. Nästan alla regionala kollektivtrafikmyndigheter som har ansvar för färdtjänst följer upp hur många resor som blir försenade. Det finns dock inget gemensamt system där andelar av resor som blir försenade redovisas. En översyn bör genomföras angående hur ökad tillförlitlighet samt stärkt resegaranti kan åstadkommas för resande inom färdtjänsten. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna.
mot · H5021151 · 2017-10-02 00:00:00 — Underlätta ungdomars deltagande i politiken ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning kring resebidrag för ungdomar i demokratifrämjande syfte bör tillsättas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetet med att inkludera ungdomar, särskilt på landsbygden, i demokratiska processer behöver förbättras, och detta tillkännager för regeringen. Valdeltagandet bland unga, åldern 18–29, är lägre än bland övriga åldersgrupper, enligt , . förlorar nästan samtliga riksdagspartier kontinuerligt medlemmar enligt satsning Ung . Därtill tyder inte mycket på att den trenden kommer vända. Om utvecklingen fortsätter på detta vis med färre medlemmar, lågt valdeltagande bland unga och växande förakt mot etablissemang, riskerar att stå inför växande demokratiskt underskott. Utvecklingen behöver brytas och det kommer krävas initiativ och satsningar på alla olika nivåer: lokalt, regionalt och nationellt. Därför är det viktigt att uppmuntra och underlätta särskilt ungas deltagande i demokratiska processer, och då måste onödiga hinder röjas för att öka delaktighet. Ett fysiskt hinder är avstånd till den beslutande nationella nivån. För elever och ungdomar i är det inga större problem att besöka och/eller delta i politiska sammanhang som äger rum i anslutning till . Men för landets övriga ungdomar och unga vuxna kan det bli dyrt, för att inte säga omöjligt, att resa till för att få delta, engagera sig och göra sin röst hörd. På ett liknande sätt ser det ut regionalt för att nämna till exempel och med stora avstånd. De digitala möjligheterna till delaktighet ökar, så även för unga svenskar att delta i till exempel utveckling, till exempel via digitala konferenser. Digitala möjligheter är en förbättrad väg, men det behövs fler och mer. För att minska denna demokratiska snedfördelning bör man se över möjligheten att erbjuda unga fler möjligheter , till exempel olika former av resebidrag som ungdomar eller skolor kan ansöka om för att möjliggöra deltagande även för de som bor utanför . Detta bör även uppmuntras regionalt, men staten kan vara ett större föredöme .
mot · H5021152 · 2017-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en övergripande nationell strategi för att förbättra situationen för deltidsbrandmän samt räddningstjänst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur man omgående kan förbättra arbetsmiljön för blåljuspersonal och tillkännager detta för regeringen. Blåljuspersonal är kärnan i tryggheten i vårt samhälle. När nu räddningstjänsten med brandmän i täten runt om i och i i synnerhet visar på oro och otrygghet och är beredda att ställa sina platser till förfogande, duger det inte bara att stå bredvid och titta på. bidrar både till trygghet och säkerhet, men inte minst är det brandmän och räddningspersonal som räddar liv eller mildrar olyckor, naturkatastrofer eller förolyckanden. Tillhandahållandet av detta från det offentliga kan anses vara en grundläggande del av samhällskontraktet. Därför är det oroväckande när sittande regering inte tar varningssignaler som blinkat med rött ljus på större allvar. Räddningschefer i bland annat har slagit larm och uttrycker oro . Medarbetare på räddningstjänsten, bland annat brandmän, skriver därför till regeringen och ansvarigt statsråd. Personalförsörjningen är en av frågorna som lyfts, däribland problematiken med att rekrytera deltidsbrandmän. På intet sätt en ny fråga, men den kräver både lösningar , för att öka attraktionskraften och viljan för fler att bidraga. Räddningscheferna vill även bland annat decentralisera delar av utbildningen, inte minst med digital teknik, för att lokalt kunna attrahera fler och kunna erbjuda kontinuerlig vidareutbildning. För att och inte ska riskera att stå utan räddningstjänst och brandmän krävs en övergripande nationell strategi för att förbättra utbildnings- och rekryteringsläget.
mot · H5021153 · 2017-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen på EU-nivå ska verka för att öka andelen närproducerade och närodlade livsmedel i den offentliga upphandlingen och tillkännager detta för regeringen. Vid en granskning i där köttets ursprung i tre olika kommuner spårades visade resultatet att nästan varannan köttvara innehåller kött från utlandet. Trots att är en del av med många djuruppfödare och lokala slakterier köper kommunerna nästan allt kött från stora nationella leverantörer. Kommunerna säger sig vilja öka andelen svenska och lokala livsmedel, men trots det tvingas fyra av tio kostchefer välja mellan att köpa lokalt eller svenskt minst en gång . Den absolut vanligaste orsaken anges vara kostnaden. Det är bra att ställer höga krav på djuruppfödare då det bidrar till god djuromsorg, kvalitet och livsmedelssäkerhet. Men stat, kommun och region/landsting ställer inte alltid krav på att leverantörerna ska leva upp till den svenska djurskyddslagstiftningen när de upphandlar mat till offentliga måltider, då svensk mat oftast är dyrare. Svenska leverantörer har därmed sämre konkurrensvillkor när det offentliga upphandlar eftersom prislappen vanligtvis styr i den offentliga upphandlingen, som kommunens tillsyn kräver att uppfödare i kommunen följer svensk lagstiftning. Enligt dagens regelverk får till exempel restaurangen i inte ställa långtgående krav som diskriminerar vissa leverantörer inom EU, som att äggen ska vara svenska, eftersom lagen om offentlig upphandling inte tillåter det. Denna problematik har även kommuner och landsting när de upphandlar ägg till serviceboenden, skolor, dagisverksamhet med mera. Kommunens bönder ska följa svensk djurskyddslag, men kommunen behöver inte upphandla enligt svensk lagstiftning. Efterfrågan på närproducerat med lokal förädling har ökat , vilket gjort att utbudet växer . Med fler kvalitativa råvaror finns fler som skulle kunna delta i offentliga upphandlingar. Det är viktigt att fortsätta utveckla möjligheter för offentliga aktörer såsom kommun, landsting och stat att upphandla lokalt. serveras över tre miljoner måltider i vård, skola och omsorg. Låt merparten av dessa kunna välja att äta närproducerat. Det är därför hög tid att tillkännager för regeringen att regeringen ska verka för förändrade upphandlingsregler på EU-nivå, för att möjliggöra för stat, offentliga myndigheter, kommuner och landsting att de livsmedel som de upphandlar garanterar en god kvalitet och bra djuromsorg.
mot · H5021154 · 2017-10-02 00:00:00 — Ersätt högskoleprovet med examens- eller inträdesprov ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över på vilka fler sätt fler skulle kunna ta del av högre studier bl.a. genom att erbjuda fler former av examination samt att se till att detta blir vanligare än att använda som antagningsform och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över på vilka fler sätt fler kan få ta del av högre studier bl.a. genom att dra nytta av digitaliseringsmöjligheter och tillkännager detta för regeringen. introducerades det svenska högskoleprovet. Syftet med provet var att bredda rekryteringen så att personer utan gymnasiebetyg men med förutsättningar att klara universitetsstudier skulle få en möjlighet att antas till högre studier. Tanken var att det kunde finnas en inneboende förmåga och lämplighet som inte visats under tidigare studier. kan det nog konstateras att provets syfte inte helt och fullt uppnåtts. Provet, som kostar både individ och det offentliga en hel del, har snarare blivit ett sätt för samtliga elever att få en ”andra chans” i antagningen till högskolor och universitet. Den som inte gör provet hamnar automatiskt i ett underläge och marknaden har tagit vara på provets regelverk som tillåter upprepade prov genom att tillhandahålla studieguider, kurser m.m. i hur man maximerar sina poäng. Det visar sig även att det oftare är elever i högre socioekonomisk grupp som gör om provet för att få högre poäng, så provet har inte den avsedda sociala effekten. En grundlig studie av kom fram till att gymnasiebetyg bättre förutsäger vem som kommer att genomföra en krävande högskoleutbildning än prov som görs vid ett enda tillfälle. Utöver det ouppnådda syftet blomstrar även fusket och möjligheten att köpa sig till bättre resultat friskt. Många olika metoder brukas och sätter den utjämnande effekten än mer ur spel, där vissa kan mer eller mindre köpa sig till en antagning oavsett kompetens. Istället för denna rundgång vore det lämpligare att erbjuda olika former av examination, inte minst därför att alla studenter är olika. Exempelvis kan examinationer vara muntliga och skriftliga i kombination, eller också kan ämnesbaserade inträdesprov erbjudas från olika institutioner och lärosäten, för att utröna vilka som på riktigt är mest lämpade. Detta som några exempel, det finns fler. Inte minst är det för den digitala teknikens möjligheter att på olika sätt kunna visa sina kunskaper för respektive utbildning. Det är dags att reformera antagningssystemet till landets lärosäten, så att fler kan få chansen att hamna på rätt utbildning, och därmed få en bättre start i livet.
mot · H5021157 · 2017-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omgående följa upp de riksdagsbeslut som är fattade om att korta ned handläggningstider för dem som tyvärr fortsatt drabbas av administration och byråkratiska hinder när de vill bli jägare, och detta tillkännager för regeringen. Handläggningstiden för vapenlicens ökar, vilket skapar oro hos både jägare och vapenhandlare. I storstadsregionerna är det stora problem med långa handläggningstider, trots bland annat Svenska Jägareförbundets påtryckningar och fällande uttalanden från . Det ligger både i polisens och i medborgarnas intresse att ha en effektiv polisorganisation som inte ägnar sig åt administrativt krångel. Den som ska resa utomlands ska inte behöva vänta än nödvändigt på sitt pass, och det ska heller inte vara onödigt krångligt, även om säkerheten ska vara hög, för entusiastiska jägare att få ut sin vapenlicens. Enligt dagens ordning får en vapenköpare inte hämta ut sitt vapen innan han eller hon fått licensen godkänd av . Därför är det angeläget att handläggningen av licensen går så snabbt som möjligt. Man ska inte behöva vänta , i vissa fall halvår, på att få den hanterad och godkänd. En saktfärdig hantering från polisens sida drabbar inte bara vapenköpare utan även vapenhandlare eftersom handlarna tvingas förvara ett växande antal vapen. Handlarna tvingas förvara fler vapen än nödvändigt på samma ställe. Detta innebär i sig en risk då en inbrottstjuv kan komma över en större mängd vapen än nödvändigt. Det vore önskvärt att de ökade anslag som polisen fick av den tidigare alliansregeringen leder till att handläggningstiderna kortas.
mot · H5021158 · 2017-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla tydliga kvalitetskrav och införa en nationell certifiering av hovslagare och tillkännager detta för regeringen. Intresset för hästsport och hästturism har ökat stadigt. När hästar används mer och mer ökar behovet av att säkerställa att de får tillgång till omsorg och vård av hög kvalitet. En avgörande faktor för hästarnas välmående är tillgången på kunniga hovslagare. Oseriösa hovslagare kan leda till problem för hästägare. När antalet hästar ökar i landet blir marknaden för hovslagare allt större – vilket även gäller de oseriösa. Hovslagarskolan i är den enda i som uppfyller de europeiska utbildningskraven för hovslagare. Trots att utbildningen börjar bli mer och mer formaliserad som behovet av duktiga hovslagare växer, finns det ingen certifiering för svenska hovslagare. Att införa en certifiering för samtliga hovslagare skulle stärka yrkeskunskapen, förbättra djurens situation och hjälpa hästägare att hitta kompetenta och kunniga hovslagare till sina hästar.