mot · H5022017 · 2017-10-03 00:00:00 — Liksom en kedja är beroende av alla sina länkar, är stridsflyget beroende av flera delar vilka alla måste fungera annars förlorar hela systemet sin verkanskraft. Antalet krigsplacerade stridspiloter är en nyckelfaktor för vår försvarsförmåga, därför måste den hållas på en stabil och hög nivå . När vi nu ska upprusta vår försvarsmakt, krävs det att vi också ökar rekryteringen av antalet nya stridspiloter. För att lyckas med det krävs kraftfulla åtgärder. föreslår att följande åtgärder genomförs: Översyn av lönenivån för stridspiloter Utreda möjligheten att krigsplacera piloter som lämnat Försvarsmakten för arbete som pilot på den civila marknaden, som reservofficerare (i flygtjänst och med återkommande repetitionsövningar) Fokusera på att återta förband i storstadsregionerna i syfte att underlätta rekryteringen. Helt överge det ”gamla arbetssättet” där regionalpolitiken till stor del fick styra var förbanden skulle förläggas. Helikoptrarna möter olika behov. Exempel på det är: sjuktransporter vid övningar och skarpa operationer. trupp- och materieltransporter. sjöräddning och brandbekämpning. ubåtsjakt (tyvärr för stunden avvecklat). attack- och understöd. hade armén, marinen och flygvapnet egna helikoptrar, men har resurserna samlats i en enda helikopterflottilj. Det har missgynnat tillgängligheten. Ordningen med anpassade helikoptrar för varje försvarsgren och olika baseringsorter beroende på uppgift bör återställas. bör anskaffa helikoptrar i olika roller men ha kvar grundstommen med få olika system i drift för att ena helikopterflottan. Gripens beväpning bör helst göras med system där svenska företag är delaktiga i utveckling och produktion som och . har avsagt sig att använda klusterammunition även om , , , , med flera har kvar det i sin beväpning. Därmed vidareutvecklas inte bombkapsel 90 och vi får söka andra yttäckande markattacksystem. Detta gap kan fyllas av en version av Tarus som uppfyller Oslokonventionen. Försvarets flygstridskrafter har historiskt haft en blandning av inhemsk och utländsk beväpning. Försvarsmakten förfogar över sex (av ursprungligen åtta) C-130E/H plan. Dessa plan (som började köpas in 1965) bör ersättas successivt. Det bör prövas om vi kan äga ett antal transportflygplan gemensamt i för att spara pengar i fredstid. För brandsläckning finns MAFF-system till med kapacitet att sprida vatten per tömning. 19.14 Radarspaningsplan och signalspaning Försvarsmakten hade från början sex st Erieye radarspaningsflygplan. återstår två st, övriga har sålts. Två st är för lite med tanke på vårt läge och att planen behöver regelbundet underhåll. Signalspaningsplanen är två och de täcker vårt behov. 19.15 , eldledning, lätta attack SK 60 är ett lätt attackplan som använts till skolplan . De är och måste senast ersättas . /T-X är förstahandsalternativ som ersättare, men då kommer troligen ytterligare ett skolplan i propellerformat behövas som första steg. Jetdrivna skolflygplan bör krigsplaceras som lätt attack. 19.16 Flygvapnets materielsystem fyra år Investeringsplanen som ska materielförsörja IO 14 till 2024 har ett underskott om 50 Gkr. SD täcker detta underskott genom att lägga till 5 Gkr/år till försvarets materiel till 2031. Det innebär att med SD:s budget så kommer all redan inplanerad materiel att kunna införskaffas. SD budgeterar för materiel för flygbasbataljoner (tom 2029), materiel till strilbataljoner (tom 2029), större beställning av strategiskt luftvärn (2018–2019) och för betydligt mer drivmedel, ammunition och robotar. 19.17 Flygvapnets materielsystem tio år SD planerar för fler 39 Gripen E/F än liggande beställning, 10 plan mer/år (tom 2038). Uppstart och uppstart av F15 . Två Global inköps (–2030). Mobiliseringsreserven ska motsvara i antal av antalet personal i fältförbanden. Vid mobilisering kallas mobiliseringsreserven till sitt fältförband för att inga luckor ska uppstå för om vissa omöjligt kunnat ansluta. Förbandscheferna organiserar övertalig personal som förstärkningsresurser på bästa sätt. Övertaliga utöver överförs till förbandsreserven. Förbandsreserven ska motsvara i antal av antalet personal i fältförbanden. Förluster i fältförbanden kan leda till att förstärkningar behövs, dessa ska då hämtas ur förbandsreserven. Vid mobilisering kallas förbandsreserven till lediga platser och förstärkningsplatser i lokalförsvarsbataljonerna. Övertaliga utöver överförs till personalreserven. Personalreserven är en reservpool som inte mobiliseras. Mobilisering bör såväl i fred som i krigstid ske med hjälp av pliktlagstiftningen. Överbefälhavaren bör utan regeringsbeslut kunna höja beredskapen genom: GIVAKT – Högsta beredskap för fredsorganisationen. MOBPLATSBEREDSKAP – Befäl och mobförberedare inkallas. Regeringen bör kunna höja beredskapen i tre steg: P-mob mindre (av all personal) P-Mob RÖD större () A-mob VIT (all personal) Vid arméns brigader och amfibiebrigaderna består brigadstabskompaniet, brigadspaningskompaniet, första bataljonen och luftvärnsbataljonen av fast anställd personal. Flottans ytstridsflottiljer, ubåts- och minröjningsdivisioner ska vara direkt tillgängliga med fast anställd personal. Flygvapnets strategiska luftvärn ska vara bemannat med fast anställd personal, liksom ett kompani i varje bas- och Strilbataljon. Enskild värnpliktig personal i fältförbanden har mobiliseringstiden 48H, brigaderna som sådana har 72H. Mobiliseringsförråd ska finnas för fältförbanden. Deras placering, skydd och sekretess ska vara en avvägd bedömning efter moderna tider. En situation råder nu när kriminella ligor, islamister och andra våldsextremister har intresse av mobförråden. Möjligheten att förklara undantagstillstånd är viktig vid kriser i fredstid, det underlättar då särskilt för Försvarsmakten att bistå med hjälp. 21.1 Regelverk för övningar har påvisat att krigsförbandsövningarna har minskat och att det senaste årtiondet har sett kraftiga minskningar i körtid på fordon, fartyg och flygplan. Det är välkommet att Försvarsrapporten pekar på vikten av samövade krigsförband med reell förmåga. Detta är däremot omöjligt att genomföra med den arbetstidsreglering som råder vid våra förband. För att åtgärda problemet och möjliggöra en effektivare övningsverksamhet så måste man både ändra på detta regelverk för gruppbefäl, soldater och sjömän samt återaktivera värnplikten i en form som möjliggör krigsförbandsövningar med stöd av pliktlagar. 21.2 Krigsförbandsövningar (KFÖ) Fyra veckors KFÖ bör genomföras med en fördelning. Regelbundna övningar i fördelningsformat är helt avgörande för att uppnå politisk vilja, det vill säga användbara, tillgängliga, väl samövade fältförband för nationella uppgifter. Försvarsgrenarnas och vapenslagens olika strids- och skjutskolor är viktiga för utvecklingen av militär förmåga. Skolorna ska därför prioriteras högt. 22.1 FRA, Siun Signalspaning är en viktig komponent i värnandet av rikets säkerhet, såväl gentemot yttre hot från främmande makt som mot potentiell terroristverksamhet. All sådan spaning bedrivs dock under en ständig balansakt gentemot värnandet av den enskilda medborgarens integritet. De intensiva diskussioner som följde av införandet av den s.k. FRA-lagen visade att hela ämnesområdet är kontroversiellt och måste behandlas med varsamhet om en verksamhet som denna ska kunna bedrivas med fortsatt förtroende från folket. Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamhet (Siun) utövar viss kontroll över hur lagen tillämpas, men denna nämnd lider av en avsaknad av parlamentarisk förankring i och med att inte alla partier är representerade. Om signalspaning ska tas på allvar ska också samtliga partier erbjudas möjligheten att nominera ledamöter till nämnden. Så är fallet när det gäller och vi bedömer att detta förhållande har ökat förtroendet för nämnden hos samtliga partier i . Vi bedömer också att det förstärkt allmänhetens tilltro till att nämnden fullgör sitt uppdrag på ett så allsidigt och objektivt sätt som möjligt. Detta trots den sekretess som råder i nämndens verksamhet. Vi anser således att antalet ledamöter i Siun ska utökas så att samtliga partier som är representerade i kan erhålla en ledamot var. Försvaret och Regeringen är i behov av forskningsbaserad kunskap. FOI är därför nödvändigt för en självständig utveckling av vår försvars- och säkerhetspolitik. En livskraftig svensk försvarsindustri är viktigt såväl för svensk försvarsförmåga som för svenska arbetstillfällen. bör återskapas och bidra till att främja intresse av den export som är en nödvändig förutsättning för detta. Antalet musikorkestrar i försvaret har minskat beroende på att deras kostnader vägs mot kostnader som genererar militär förmåga. På bred front bör prövas om militärorkestrar kan återuppsättas med kulturbidrag i grunden. Bättre kultur finns inte! Staten bör stimulera kommunerna att stödja militärorkestrarna. Det krävs anslagsökningar för att inte ska bli stående vid kaj. Detta och mer bör tillskjutas. arbetar med många av de nya hoten mot vår säkerhet. 23.1 Samarbete med polisen Polisen och ska samordna sina register så att brottsbekämpningen underlättas. 23.2 Inordning i marinen skall tillsammans med upprätthålla bevakningen av gränser. bör samarbeta med övriga om en intensifierad kustbevakning. Marinen och har båda till uppgift att utifrån olika uppgiftsställningar övervaka sjöterritoriet och omgivande farvatten. För denna övervakning krävs bland annat fartyg, flygplan, radarstationer och övervakningscentraler. Det framstår som uppenbart att samordning av dessa resurser skulle vara gynnsam av såväl operativa som ekonomiska skäl. bedöms klara effektivitetsvinster kunna erhållas. Ett organiserat samarbete och gemensamma övningar bör därför etableras mellan marinen och i syfte att därigenom mera effektivt utnyttja samhällets samlade resurser. bör operativt underordnas marinen vad avser sjöoperativa uppgifter. I krig ska större fartyg sättas in i det militära försvaret av . Fartygskanoner och modernt medelräckviddigt luftvärn monteras därför på . 24.1 Fonder för naturkatastrofer Fonder ska byggas upp på nationell grund för att användas vid naturkatastrofer. Fonderna ska uppmanas söka landstings- och primärkommunala medel. Bidrag för detta ändamål bör inte ges till EU. Det finns stora risker för jordskred vid eftersom det finns mycket kvicklera i dess närhet. Ett större skred kan ske när som helst, och det kan medföra stora problem i området; t.ex. finns det många gamla nedlagda industrier i området som har bidragit till kraftiga föroreningar i marker längs älven. Regeringen har fått en utredning från () på sitt bord, och arbetet med att jordsäkra älven borde därför ha börjat . Det medför stora kostnader med att jordsäkra hela , en grov uppskattning . Genom att påbörja bygget av nya slussar kan man göra samordningsvinster med att utnyttja sprängsten från slussbyggen till att jordsäkra älven. Vi föreslår att regeringen omgående vidtar åtgärder för att påbörja en jordskredssäkring av . Under och fram hade ett betydande civilt försvar med civilplikt. Civilområdena stämde i princip överens med militärområdena och jämte militärområdeschefen stod civilområdeschefen, tillsammans kompletterade de varandra. En ytterligare beredskap fanns i driftvärnet fram som hade till syfte att säkra funktionen hos en rad samhällsviktiga institutioner. Civilförsvaret bör i betydlig mån återtas. Till den bredare hotbilden hör cyberattacker och terrorism. Krishanteringen på riksnivå bör ytterst åligga en förstärkt version av . Detta följer den i normala principen för krishantering där regeringen, länsstyrelser och kommuner är ansvariga för krishantering på nationell, läns- och nivå. Tjänstemän vid statliga myndigheter bör ha instruktioner i händelse av höjd beredskap eller krig. MSB bör avvecklas och en civilförsvarsmyndighet bör grundas. Civilbefälhavare bör utses i riket, alla militärområden (), alla försvarsområden (FO) och alla närskyddsområden (NO). Medborgarna bör utbildas för att klara sig själva avseende skydd, värme och vatten. 26 Det civila försvaret MSB som har haft rollen av ”väckarklocka” och utredare avvecklas som myndighet. Utredningsresurserna överförs till en ny avdelning på FOI, resterande personal erbjuds arbete på en ny civilförsvarsmyndighet. Principerna om ansvar, likhet och närhet bör genomsyra det civila försvaret. Försvarsmakten bör upprätthålla en tät kontakt med de civila staberna på alla nivåer. It-försvaret ska hålla svenska myndigheter med en standardplattform för datahantering. It-försvaret ska också jaga och förhindra dataintrång hos svenska myndigheter. It-försvaret bör vara en underavdelning i . SOS Alarm ska vara ett statligt verk utan konkurrens. Samarbete ska ske över regions-och länsgränser. SOS Alarm ska sitta tillsammans med räddningstjänst, polis, hemvärnet, sjö- och flygräddning och , något som kräver justering i lagen. Det skulle underlätta samordningen mellan olika myndigheters planering för det civila försvaret om det skapades en central instans som sköter sådan samordning och som hade ett tydligt ansvar för denna uppgift. En sådan instans skulle också inneha ansvaret för övergripande krisplanering samt därmed vidhängande beslut och prioriteringar. Det krävs en struktur för detta som organiseras redan i fredstid, eftersom det är orealistiskt att tro att en sådan struktur kommer att kunna upprättas på ett effektivt sätt om det skall ske under pågående krig eller i höjd beredskap. SOS Alarm bör sitta skyddat. Skyddsrummen ska besiktigas och rustningskrav ställas. Godkända skyddsrum ska kunna iordningsställas på 72H av fastighetsägaren. Skyddsnivån ska forsatt vara den från början bestämda. Lagren ska skyddas samt vid behov vara praktiskt tillgängliga direkt eller via strukturerad distribution. Det civila försvaret behöver beredskapslager, för vissa resurser krävs nationella och regionala lager jämte de lokala, för andra resurser krävs särskilt lokala lager. Riktvärdet är att lagren ska räcka 5 månader. Självförsörjningsgraden av livsmedel bör öka. Det är inte tillräckligt att det civila försvaret endast förutsätts kunna sköta sin uppgift under 5–. Det civila försvaret bör istället ges till uppgift att kunna lösa sin uppgift uthålligt , det vill säga kontinuerligt så länge som ett krig eller krigshot pågår. Det militära försvaret kan inte fungera utan det civila försvaret. Det digitala betalningssystemet kan visa sig omöjligt upprätthålla i en större kris eller krig. Totalförsvaret måste kunna rekvirera sina behov och lämna kvitto på vad man rekvirerat. Det är bra om hushållen har blandade kontanter för en sparsam månads förbrukning hemma. Världens befolkning ökar och historiskt sett har svåra pandemier kommit och gått. Även om vi har penicillin och effektiva vaccin så är risken stor att en pandemi kan få förödande effekter på oss med höga dödstal. Sjukvården bör ha mer än ett pandemicentra med särskilda möjligheter till avskild vård. I snabba förlopp, vare sig det är väpnat angrepp eller en katastrof så är behovet av rätt information stort. För att beslut om att använda resurser ska bli rätt så krävs goda underlag. Det psykologiska försvaret ska verka för att vi ska få rätt information , i krig är det också viktigt att en angripares fotfolk har rätt information. Det psykologiska försvaret bör vara en underavdelning i . Räddningstjänstbataljoner ska sättas upp med civilpliktiga. Grundutbildningen är och var sjätte år genomförs repetitionsutbildning. Rekrytering sker bland värnpliktiga i reserven samt bland ungdomar. En statlig besiktning bör göras av landets kommunala räddningsstationer, för att bedöma om det finns allvarliga brister. Detta som en del i uppbyggnaden av det civila försvaret. 26.9.1 Stöd till polisen, terrorism Hemvärnet bör få utbildning som gör dem lämpliga till insatser mot folkmassa. De bör också samöva med Särskilda beredskapspolisen. Liksom i andra länder bör en tyngre polisiär organisation upprättas som ett komplement för att möta det tyngre våldet. Kryptering och standardisering förs in i de digitala system som ersätter de äldre analoga. Samtliga alarmeringsmyndigheter bör ha samma system av kommunikation. 28.1 Brandfarliga och explosiva varor Vi ansluter oss till tanken att påföljderna för brott mot LBE bör ligga i linje med de påföljder som anges för vapenbrott. Den nya straffskalan för vapenbrott gör gällande att den som fälls för grovt vapenbrott ska dömas till fängelse i lägst och högst . förordade i detta sammanhang att straffet för grovt vapenbrott borde höjas till minst fängelse . Speciellt för brott som avser enhandsvapen eller helautomatiska vapen har man också förordat höjt maxstraff till fängelse . Vi argumenterade för en höjning av straffskalan för vapenbrott när vapenbrottslagstiftningen senast behandlades i justitieutskottet. I linje med detta menar vi att påföljderna för brott mot LBE bör läggas på samma nivå som vi förespråkade för motsvarande vapenbrott. Även i detta fall har i sin remiss angett att det vore önskvärt att minimistraffet för grovt brott enligt LBE höjs till , vilket vi anser att det är värt att ta fasta på. RUT-svar och antaganden till grund för budgetbeloppen. 1 är Försvarsmakten, Högkvarteret 17 520:60400 datum . 2A är FMV 12FMV6710-3:1 datum 2B är Försvarsmakten, Högkvarteret ”beteckning saknas” datum . 2C är Försvarsmakten, Högkvarteret ”beteckning saknas” datum . 2D är 2012:701 datum . 2E är Försvarsmakten, Högkvarteret ”beteckning saknas” datum . 3A är diarienummer: 2014:213, 712, 713, 763, 764, 784, 786, 813, 842 3B är diarienummer: 2014:1426 inflation är räknemässig utgångspunkt för uppskrivningar. Per Klarberg (SD)