mot · H4023722 · 2017-04-28 00:00:00 — Därför föreslår regeringen att endast av vägnätet ska upplåtas för lastbilar på upp till . För att näringslivet ska kunna dra nytta av de tyngre lastbilarna måste sammanhängande stråk upplåtas där vägnätet bedöms efter dess bärförmåga. I vårt grannland , som också är ett konkurrentland för den svenska skogsnäringen, har en ökning av högsta tillåtna bruttovikt genomförts, från till . En liknande reform måste sjösättas i och omfatta hela det svenska väg- och järnvägsnätet. Det är därför även viktigt att de enskilda vägarna ges förutsättningar att klara av 74-tonslastbilar på de svenska vägnäten. Norra näringsliv har ett behov av en fungerande och effektiv infrastruktur för så väl gods som människor. Trots stora avstånd och glesbefolkade län har norra en viktig roll i svensk export som måste vårdas och vässas. Där fyller ett färdigställande av Norrbotniabanan en viktig funktion. Skogen, malmen och stålet är viktiga exportvaror som utgör en avsevärd del av ekonomi. Den norra delen av landet, med sina rika naturresurser, bidrar stort till denna utveckling. En viktig förutsättning för export är fungerande transporter. Därför visar sig regeringens löfte om en byggstart av Norrbotniabanan provocerande innehållslöst när allt det som aviserats är byggstart från till Dåva, en deponianläggning norr om . Projektet är stort och skulle i likhet med många andra motsvarande projekt lämpa sig att genomföra i offentlig-privat samverkan. Använder man även EU:s medfinansiering så blir byggandet fullt realistiskt att genomföra. En väl utbyggd infrastruktur knyter ihop och skapar förutsättningar för fler jobb och företag i hela landet. Det leder också till att arbetsmarknadsregioner breddas, vilket möjliggör för fler hållbara transporter, minskad klimatpåverkan och att nya jobb och bostäder kan växa fram. Snabbare tåg skapar dessutom möjlighet till enklare och effektivare pendling. Det handlar om modern och grön infrastruktur som knyter samman och som därför har en positiv inställning till. räcker den svenska järnvägens kapacitet inte till, vare sig i norra eller . En kraftig tillväxt i tågtrafiken har lett till högt kapacitetsutnyttjande och eftersatt underhåll som järnvägen varit i behov av ytterligare förstärkningar vad gäller drift och underhåll. Denna situation gör systemet mycket känsligt för störningar, både planerade, tekniska och väderberoende. Slutresultatet blir låg pålitlighet och lågt förtroende för tåg, såväl för persontrafik som för den stora mängd gods som måste transporteras på järnväg. är positivt till höghastighetsjärnvägar. Vi har en stor tilltro till de möjligheter tekniken medför. Höghastighetståg öppnar även för kommande systemförändringar och utveckling som vi inte exakt kan förutse, såsom förstoring av arbetsmarknads- och utbildningsregionerna. Det påverkar även människors benägenhet att se nya möjligheter i kommunikationsmöjligheterna och därmed förändra sina liv. Höghastighetsbanor bär på stor potential, varför är måna om en hållbar finansiering och att förmår att vidmakthålla en mycket hög grad av kostnadskontroll i projektet. Projektet ska ses som en helhet med anslutningar, bostäder, investeringar och kollektivtrafik i hela . En satsning på höghastighetståg måste även inkludera att höghastighetsbanorna och deras stationer länkas till och förstärker kapaciteten på befintlig transportinfrastruktur så att tillgängligheten kommer hela det svenska transportsystemet till del. Alternativa finansieringslösningar för infrastrukturåtgärder finansieras den absolut största delen av all transportinfrastruktur av statsbudgeten. Eftersom statens reformutrymme är begränsat är det nödvändigt att hitta nya finansieringslösningar för infrastruktur för att kunna genomföra nödvändiga åtgärder i drift och underhåll samt nya investeringar. Både svenska och utländska investerare, bl.a. pensionsfonder, har visat intresse för långsiktiga investeringar i . I många med jämförbara länder finansieras viktiga samhälleliga infrastrukturprojekt i offentlig-privat samverkan (OPS). På så vis möjliggörs att en utförare av ett projekt tar ett helhetsansvar för kostnader, genomförande och uppföljning. Det kan röra sig om en järnväg, en bro, en motorvägssträcka eller en del av en trafiklösning, som t.ex. mer robust elförsörjning eller ett signalsystem för järnväg. I är det fortfarande sällsynt med projekt finansierade via OPS. Det är beklagligt eftersom OPS ofta har stora fördelar. De offentliga anslagen till investeringar i infrastruktur är inte tillräckliga för att genomföra alla de projekt som är samhällsekonomiskt nyttiga. OPS möjliggör tidigareläggning av sådana projekt utan att på kort sikt ta budgetutrymme i anspråk. Projektets kostnad återbetalas i stället , som motsvarar anläggningens livslängd. OPS medför även potentiella effektivitetsvinster. När den privata parten är ansvarig för både projektering, byggande, drift och underhåll skapas starka incitament att hålla nere kostnaderna och bygga med kvalitet. Att det finns potentiella effektivitetsvinster att realisera med hjälp av OPS-modeller inom investeringar i statlig transportinfrastruktur är också en slutsats i den statliga utredningen av infrastruktur med privat kapital?, som överlämnades till finansministern tidigare i vår. bör ges i uppdrag att identifiera och driva 10–15 av de objekt som finns angivna i nationell plan i form av OPS, i syfte att skaffa kunskap och erfarenhet samt öka effektiviteten. Höjda banavgifter, brukaravgifter och trängselskatter är andra användbara finansieringsalternativ. Nej till kilometerskatt och flygskatt Regeringen har lagt fram två skatteförslag på bordet. Det handlar dels om en kilometerskatt som beskattar tunga transporter per kilometer, dels om en skatt på flygresande som drabbar alla flygresenärer i hela landet. Införandet av en kilometerskatt skulle näst intill uteslutande slå mot landsbygden och mindre orter. Kostnaderna för företags transport till delar av landet som saknar möjlighet till transport via järnväg och vatten hade direkt drabbat de som bor och verkar på landsbygden i form av ökade kostnader på t.ex. dagligvaror. Ur miljösynpunkt är den tilltänkta kilometerskatten väldigt ineffektiv. En lastbil som drivs med förnybar energi eller med den senaste elhybridtekniken får betala lika mycket i skatt som en gammal lastbil som drivs med fossil diesel. Dessutom hade konkurrenskraften för skogsindustrin kraftigt försämrats och den viktiga produktionen av biobränsle och bioprodukter därmed åkt på ett ordentligt bakslag i den gröna omställningen. säger därför nej till en kilometerskatt. Med anledning av detta var det ett välkommet besked att regeringen bestämt sig för att backa från den skadliga kilometerskatten, åtminstone i närtid. Regeringens planer på att införa en flygskatt verkar realiseras trots en omfattande kritik från remissinstanserna. av remissinstanserna avstyrker regeringens förslag eller är negativa till det. Enligt utredningen är klimateffekten begränsad och kan leda till minskade utsläpp motsvarande av totala utsläpp. I värsta fall kan det leda till ökade utsläpp om hänsyn tas till att fler väljer bilen och om utsläppen flyttar utomlands. Flygskatten slår också hårt mot orter såsom och där flyget är helt avgörande för att kunna förflytta sig. vill se styrmedel för flygbranschen som skapar incitament för en omställning till mer klimateffektiva flygplan och en ökad användning av biojetbränsle. Globalisering och digitalisering för människor närmare varandra, och den digitala infrastrukturen är nödvändig för att det ska gå att arbeta och bo i hela landet. En fungerande informationsteknik i form av tillgänglig bredbandsuppkoppling med hög kapacitet i hela landet innebär enorma möjligheter för nya mötesplatser, kunskap, frihet och utveckling. stärkte i alliansregeringen investeringarna i bredbandsutbyggnad och öppnade för en mer tillgänglig data- och telekommunikation, inte minst på landsbygden. För är it ”det femte transportslaget”, som vid sidan av vägar, järnvägar, sjöfart och flyg möjliggör att bo och verka i hela landet. kommer uppgraderingen från 4G till 5G att än tydligare bekräfta den digitaliseringsvåg som sköljer över världen, och behovet av en tillgänglig digital infrastruktur över hela landet blir än viktigare för att minska ojämlikheter mellan bygder och människor. En ny bredbandsmiljard och digitalisering med bredband för alla hushåll Alla ska kunna vara en del av det digitala samhället. vill därför att alla hushåll i hela landet ska ha tillgång till bredband, och att detta bör ske så snabbt som möjligt. Inom landsbygdsprogrammet avsattes för en ökad utbyggnad av bredband på landsbygden. Dessa pengar skulle satsas . Så kallade byalagslösningar har, med stor ideell kraft, drivit på och inneburit en kostnadseffektiv utbyggnad. Intresset för dessa pengar har varit stort, vilket resulterat i att avsatta medel inte räcker till mer än cirka två tredjedelar av ansökningarna. För att den pågående digitaliseringen av hela ska kunna fortsätta föreslår att ytterligare avsätts för en förbättrad bredbandsinfrastruktur i hela landet. kommer därtill att återkomma i kommande budgetar med förslag om påskyndad breddning av bredbandet så att fler hushåll kan ansluta sig. har tidigare fattat beslut som öppnat upp för förbättrad mobiltäckning i hela landet genom det s.k. 700 MHz-bandet. Regeringen har dock misskött hanteringen och satt stopp för utvecklingen som hade kunnat ge fler landsbygdsboende bättre mobiltäckning. För är det av högsta prioritet att tillgodose såväl civilsamhället som blåljusmyndigheternas behov av nytt frekvensutrymme . 8.2 Världens modernaste landsbygd fick i den parlamentariska landsbygdskommittén brett stöd för många av våra politiska förslag, bl.a. att decentralisera myndigheter och flytta makten närmare befolkningen. En fråga som länge kämpat för är ökade möjligheter till strandnära byggande. Det måste helt enkelt bli enklare att bygga strandnära, inte minst för att mindre kommuner ska kunna locka nya invånare och fler turister. Kommittén föreslår därför att regeringen ska ta bort flera av de begränsningar som finns för byggande på landsbygden. Ska landsbygden växa och utvecklas måste också byggandet öka, inte minst med attraktivt boende. Andra förslag vi fått igenom som främjar jobb och företagande på landsbygden är att tillgången till bredband på landsbygden blir bättre, förslag som syftar till att öka svensk livsmedelsproduktion som exempelvis att offentliga upphandlingar av livsmedel sker med krav motsvarande svenska miljökrav och svenska regler för djurskydd. Det är nu upp till regeringen och landsbygdsministern att ta arbete vidare och komma med konkreta förslag till . saknar dock något som tillsammans med allianspartierna påpekat i ett särskilt yttrande: konkreta åtgärder för att skapa utveckling och fler arbetstillfällen i hela landet. Det behöver bli enklare och billigare att anställa; skatter och avgifter som hämmar jobbskapande måste minimeras. Beslut ska fattas nära de som berörs. För att landsbygder ska kunna utvecklas utifrån sina förutsättningar måste kommuner och regioner ges mer makt att skapa förutsättningar för utveckling och attraktivitet. Det handlar bl.a. om att staten måste släppa ifrån sig makt till folkvalda församlingar som känner sin region och sin kommun och dess behov. Detta kan göras på flera områden genom att myndigheter decentraliserar funktioner till regioner och kommuner. vill inte se en kommunreform som ritar om kommungränser från ett kontor i . I stället måste kommunsammanslagningar, om de ska ske, komma utifrån kommunernas egen vilja där den kommunala självbestämmanderätten värnas. För att fler människor ska vilja starta och driva företag i hela landet är det viktigt att krånglet och administrationen minskar. Genom förenklingar sparar företagarna både tid och pengar och kan fokusera på sin verksamhet. Målsättningen bör vara att grundläggande uppgifter om företaget och dess verksamhet bara ska behöva lämnas en gång och till ett ställe. I stora delar av landet finns områden som inte är detaljplanelagda. Här finns förutsättningar att införa andra regler än de som gäller i tätorter, som gör det enklare och snabbare att bygga. Vi vill se nationella regelförenklingar och möjliggöra för enklare regler för byggande utanför detaljplanelagt område så att fler bostäder kan byggas i hela landet. Återbäring av värden från naturresurser är något ensamma drivit i men beklagligt nog utan framgång. vill, till skillnad från de andra allianspartierna, att regioner som bidrar med värdefull produktion får behålla delar av detta värde. Det måste löna sig för kommuner och regioner att förbättra sitt företagsklimat, göra produktiva investeringar och upplåta mark åt viktig infrastruktur och produktion. Därför bör de värden som skapas från exploatering av naturresurser regionaliseras. Avskrivning av studielån på landsbygden Många människor är intresserade av att bo på landsbygden. har många landsbygdskommuner problem att hitta lärare, sjuksköterskor och andra viktiga personer. Därför föreslår att den som flyttar till en landsbygdskommun ska kunna få sina studieskulder avskrivna . Ett liknande system finns i och har haft goda resultat där. förslag riktar sig mot inland och norra minus , det som kallas Stödområde A. Förslaget innebär att alla yrkesverksamma personer som tar examina fr.o.m. och flyttar till någon av de utpekade kommunerna ska få av sina studieskulder avskrivna upp till totalt . Det skulle både underlätta för de som vill flytta tillbaka till sina hemkommuner och för kommuner att rekrytera kvalificerad arbetskraft från resten av landet. Förslaget väntas 2018 innebära en offentligfinansiell kostnad om som stiger till 2020. Ett liknande förslag lades fram av som tyvärr begränsade det till 23 utvalda kommuner i norr. förslag går längre genom att rikta sig till ett större område. Tillgång till kommersiell service Tillgången till kommersiell service är en nödvändig förutsättning för livskraftiga samhällen. är stolta över att i regeringsställning ha medverkat till att öka stödet till kommersiell service. I landsbygdsprogrammet finns det nu på satsningar på kommersiell service på landsbygden. Det handlar om att ge den lokala lanthandlaren eller bensinmacken i byn stöd för att kunna finnas kvar och ge bra service. Just den lokala servicen är ofta en förutsättning för att en mindre ort på landsbygden ska kunna fungera. På många orter runt om i landet finns också mängder av affärslokaler som gapar tomma men som skulle kunna användas till livsmedelsbutiker eller annan kommersiell service. Därför föreslår att den som startar verksamhet i en tom lokal ska slippa fastighetsskatten . Syftet är att underlätta för de företagare som vill öppna en lanthandel och ge människor som bor i landsbygden möjlighet till grundläggande service. avsätter för detta, vilket skulle räcka till över 10 000 lokaler. För att erbjuda invånare och besökare en attraktiv livsmiljö måste det bli enklare för företagare och privatpersoner att omvandla idéer till verklighet. På samma sätt som vi måste underlätta för gårdsförsäljning av alkoholdrycker och annan verksamhet på landsbygden måste det även bli enklare att ordna kulturevenemang, försäljning av mat och dryck och annan verksamhet som bidrar till ett mer dynamiskt gatuliv i staden. En levande besöksnäring kräver att det är lätt att starta och driva företag. Många verksamheter startar på deltid eller . Att tid och energi kan läggas på att utveckla affärsidén, snarare än att fylla i blanketter, är centralt. För många småföretag innebär den första anställda också en hög tröskel. Att anställa sin första medarbetare innebär större risker och mer administration. När företaget väl anställt en person är det enklare att anställa också en andra och en tredje. För att göra det enklare för små företag att växa och anställa vill att arbetsgivaravgiften för den första anställda slopas helt . vill också att företagslokaler på landsbygden ska undantas från kravet på bygglov vid uppförande av t.ex. gårdsbutiker och lokaler för bed and breakfast. är kravet på bygglov slopat vid uppförande av byggnader kopplade till landsbygdsföretagande, men då många gårdar diversifierar sin verksamhet till flera grenar bör detta undantag utökas även till andra näringsverksamheter knutna till landsbygden. Fler jobb och ökad konkurrenskraft inom svenskt jordbruk De gröna näringarna är viktiga för att hela ska kunna växa. De producerar klimatsmart energi, högklassiga livsmedel och råvaror, öppna landskap samt jobb och tillväxt i såväl den egna som kringliggande branscher. Därför är det viktigt att värna om de gröna näringarnas konkurrenskraft och förutsättningar. Bra företagspolitik, med minskad administrativ regelbörda och lägre kostnader, är den viktigaste politiska åtgärden även för företagen i de gröna näringarna. Jordbrukssektorn står inför historiska förändringar i form av kraftigt ökad automatisering och effektivisering samt ökad konkurrens från omvärlden. Detta ställer det svenska lantbruket inför stora utmaningar när det gäller omställning. För att stärka det svenska lantbrukets konkurrenskraft och möjlighet att fortsätta att skapa mat, jobb och miljövärden i har föreslagit ett paket av reformer. Slopad arbetsgivaravgift för mjölkbönder Många jordbruksföretag står inför stora utmaningar. Inte minst gäller det de svenska mjölkbönderna. Mjölkbranschen befinner sig i en akut kris. Det är inte bara en svensk kris, utan en kris för hela den europeiska mjölksektorn. Det ryska importstoppet har bidragit till att mjölkpriserna i fallit kraftigt. Den svenska mjölkproduktionen är en av världens mest miljövänliga med en av de bästa djurvälfärder. Mjölkproduktionen bidrar också till att uppfylla miljömålen om ett öppet landskap och biologisk mångfald. I det läge som branschen befinner sig i krävs det politiskt en seriös politik för konkreta och genomförbara krisåtgärder, men också en politik för att stärka konkurrenskraften på . Här har den rödgröna regeringen misslyckats. I det akuta läget har man konsekvent sagt nej till de förslag som lagt fram om bl.a. höjda interventionspriser och anstånd på skatten. I EU väljer regeringen att förhålla sig passiv och låta andra bestämma vad som ska bli EU:s svar på den rådande krisen. För att de svenska mjölkbönderna ska kunna konkurrera med andra europeiska bönder behöver produktionsvillkoren ses över. mjölkbönder måste kunna konkurrera på liknande villkor för att kunna klara sin överlevnad. vill utnyttja s.k. minimi-stöd till att slopa arbetsgivaravgifterna för mjölkbönder. Specifikt föreslår att arbetsgivaravgiften, under taket för de minimi-stöden, slopas för mjölkbönder. kommer att återkomma med förslag om detta i framtida budgetmotioner. Höjd återbetalning och indexering av dieselskatten Regeringens svar på krisen inom delar av lantbruket har bestått dels av kreditgarantier som såväl lantbrukare som banker dömt ut, som denna dessutom tvingats dra tillbaka, dels av en marginell nedsättning av dieselskatten, som alla aktörer inom branschen anser vara för liten. Därutöver har den rödgröna regeringen försökt att driva igenom en kilometerskatt som skulle ha drabbat lantbruksföretagen hårt om den hade blivit verklighet. föreslår att återbetalningen av dieselskatten höjs med mer än regeringen och att återbetalningen permanentas på denna högre nivå. avser att återkomma med förslag om detta i kommande budgetmotioner. Då den rödgröna regeringen indexerat dieselskatten så anser vi att regeringen även måste indexera återbetalningen för att lantbrukarna inte ska tappa konkurrenskraft. Grön omställning i de gröna näringarna Det är viktigt att den gröna omställning som pågår inom lantbruket går fortare. görs stora framsteg inom den gröna omställningen, genom bl.a. förnybara drivmedel och projekt med omställningspremier för arbetsmaskiner. Tyvärr har den omställning som påbörjats stannat av på grund av avsaknad av långsiktiga spelregler för svenska biodrivmedel. Det är därför en prioriterad fråga för att arbeta med de betydande hinder som finns för att den riktigt stora omställningen ska kunna komma igång. vill förstärka och påskynda den gröna omställningen och föreslår att ges ytterligare medel, i syfte att möjliggöra för myndigheten att finansiera fler projekt kring omställning av arbetsmaskiner inom jordbruket. Målsättningen är att öka möjligheterna för lantbruket att ställa om, i syfte att fasa ut subventionerna av fossila drivmedel. avser att återkomma med förslag om detta i kommande budgetmotioner. För grön omställning inom lantbruk, livsmedelsindustri och handel vill utforma regler som ger mer långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel. För blir det därför centralt att skapa en produktion av och efterfrågan på förnybara drivmedel i . Ett av våra viktigaste förslag är därför att skapa en reduktionsplikt för drivmedel, för att öka efterfrågan på förnybara drivmedel. Det handlar om att drivmedelsbolag per automatik ska blanda in en högre andel förnybart i det ordinarie bränslet. Dessutom vill vi se över möjligheten att helt skattebefria de förnybara drivmedlen i de gröna näringarna. De gröna näringarna är viktiga för hela växtkraft. De producerar klimatsmart energi, högklassiga livsmedel och råvaror, öppna landskap samt jobb och tillväxt i såväl den egna som kringliggande branscher. Därför är det viktigt att värna om de gröna näringarnas konkurrenskraft och allmänna förutsättningar. Bra företagspolitik, särskilt anpassad till små företag, med minskat krångel och lägre kostnader, är den viktigaste politiska åtgärden för företagen i de gröna näringarna. Ägande, ansvar och befogenheter går hand i hand. Det man äger förvaltar och vårdar man också. För är äganderätten en grundmurad rättighet och en vägledande princip. Därför anser vi att den svenska skogen även fortsatt bör vårdas och brukas enligt principen frihet under ansvar. Vi tror att det är möjligt att verka för skogsnäringens utveckling som den biologiska mångfalden bevaras. Vid tvingande avsättning av skyddsvärd skogsmark som begränsar äganderätten ska intrång inte vara möjligt om ersättning inte kan betalas ut vid intrångstillfället. Ska bevara och utveckla den svenska matproduktionen krävs en tydlig målsättning om långsiktigt stärkt konkurrenskraft. Perspektivet bör genomsyra hela politikområdet och både regelbördan och kostnaderna bör minska. Nya reformer bör värderas utifrån deras bidrag till konkurrenskraften. För att konkurrenskraften gentemot andra medlemsstater inte ska försämras ytterligare vill , till skillnad från den rödgröna regeringen, inte se nya punktskatter inom lantbruket. Regeringen har valt att genomföra skattehöjningar på arbete, framför allt på ungas arbete, och inskränkningar av möjligheten till visstidsanställningar. De vill även återinföra en handelsgödselskatt och kilometerskatt. Regeringen beskattar även förnybara drivmedel från svensk råvara till en nivå där de inte kan konkurrera med fossila alternativ. Samlat utgör detta allvarliga hot mot den utveckling av landsbygden och de gröna näringarna som vill se. Menar regeringen allvar med att stärka konkurrenskraften duger inte deras skattehöjarlinje. För är det självklart att kostnaderna för lantbrukare ska sänkas, särskilt kostnaden för att anställa. Egenavgifter, arbetsgivaravgifter och andra skatter på arbete måste således kontinuerligt ses över och sänkas när möjlighet ges. Många som verkar inom de gröna näringarna är småföretagare med små marginaler och pressad likviditet. Det är därför avgörande att myndigheters agerande, exempelvis när det gäller stödutbetalningar, är förutsägbart. Mot bakgrund av detta ser allvarligt på att har misslyckats med att betala ut de ersättningar som bönderna har rätt till. En stor del av ansvaret faller på regeringen, som inte gett förutsättningar för ansvarig myndighet att sköta sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt.