ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5022404 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om införande av kommunalpolis och tillkännager detta för regeringen. befinner sig i ett mycket besvärligt läge. Brottsligheten ökar, våldet blir grövre, hot mot målsäganden och vittnen i ökande omfattning, allt färre brott upp, och i vissa geografiska områden är situationen så allvarlig att en del börjar betrakta dem som förlorat territorium. Människors oro leder till att förtroendet för rättssystemet sjunker, och inom poliskåren sprider sig en uppgivenhet som leder till att fler poliser lämnar yrket. Detta i av internationell oro, med terrorhot och en växande våldsbejakande extremism som gör att polisverksamheten istället skulle behöva förstärkas. Bristen på respekt för de demokratiska institutionerna är så allvarlig att risken för systemkollaps är påtaglig. har polisväsendet i varit en enbart statlig uppgift. Otaliga omorganisationer har gjorts, men samtliga inom ramen för en helstatlig polisorganisation. Den senaste omorganisationen har motiverats utifrån att den ger ökad effektivitet och en helhetssyn i hela landet. Men den har dessvärre lett till att polisen har fjärmat sig ännu mer från medborgarna, och det har gått ut över den lokala förankringen och det lokala brottsförebyggandet arbetet. Allt fler orter står helt utan polis långa tider, och i glesbygden har insatstiderna blivit helt orimliga. Som ett resultat av detta har flera kommunalråd krävt införandet av polis. anser sig en del kommuner behöva kompensera frånvaro av polis på orten med till exempel inhyrda bevakningsbolag. Dessa kan fylla en viss funktion, men har inte polisiära befogenheter, och kan aldrig ersätta en lokalt förankrad polis. Betydelsen av polisens lokala förankring i områdena de har ansvaret för att skydda kan inte understrykas nog. Omfattande polisforskning visar hur viktigt detta är. Polisen måste verka i ett område för att skaffa sig kunskap och kännedom om såväl människorna i området som de lokala problemen. Den totala avsaknaden av lokal polis gör , om inte unikt, så i alla fall olikt många andra jämförbara länder, där det ofta finns såväl nationell som lokal polis. Lösningen på problemet är inte en återgång till en mer eller mindre renodlad polisorganisation. Men för att skapa lokal förankring, och därigenom öka tryggheten och minska människors oro, bör det inrättas polis som ett komplement till den nationella polisen. Den kommunala polisen ska i första hand kunna ägna sig åt brottsförebyggande arbete, och åt att bekämpa de så kallade vardagsbrotten (även kallade mängdbrott), vilka nedprioriteras till förmån för de grövre brotten, när resurserna inte räcker till. Kommunala poliser kommer att stärka förtroendet mellan allmänheten och polisen, och på så sätt bidra till att återupprätta förtroendet för rättssystemet. Boriana (M)
mot · H5022405 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en reformering av och tillkännager detta för regeringen. I jämförelse med många andra jämförbara länder har i förhållande till landets folkmängd en stor andel folkvalda parlamentariker. riksdag har 349 ledamöter, vilket innebär att varje riksdagsledamot i snitt representerar cirka 28 000 medborgare. Både och består exempelvis endast av 150 parlamentariker och av 183. Samtliga dessa länder har liknande förutsättningar som men ändå betydligt färre parlamentariker. En minskning av antalet svenska parlamentariker skulle därför innebära att varje enskild ledamot får ett större ansvar och mer handlingsutrymme att påverka som arbete blir effektivare, och byråkrati samt kostnader kan minska. En undersökning av ledamotsanslaget för parlamentariker ifrån 2012 visar att dagens system med 349 riksdagsledamöter kostar eller per parlamentariker. Ett argument som ofta använts emot en minskning av antalet parlamentariker är att representationen ifrån mindre partier skulle minska i många valkretsar. Men detta är en realitet. valkrets representeras exempelvis enbart av en socialdemokrat och en moderat. Inte ens dagens system med 349 parlamentariker lyckas därmed leva upp till målet om representation för alla partier i samtliga valkretsar. hade även skilda valdagar för val till riksdag, kommun och landsting. Såväl som har kvar denna praxis, vilket skapar ett större engagemang för lokala och regionala frågor, som annars riskerar att försvinna i den nationella valrörelsen. Demokratin vitaliseras genom skilda valdagar. bör kopplingen mellan medborgarna och parlamentarikerna förstärkas. De flesta medborgare vet med stor sannolikhet inte på rak arm vem som representerar dem i . Det finns därmed en distans mellan medborgare och politiker som skulle kunna överbryggas via ett väsentligt starkare inslag av personval i det svenska valsystemet. Personval infördes första gången i samband med riksdagsval, och som tillsattes under regeringen 2004 hade bland annat i uppgift att undersöka personvalsinslaget i det svenska valsystemet. I ett första steg sänktes personvalsspärren från i samband med riksdagsval. Nästa steg i stärkandet av personvalet bör rimligen vara att spärren helt avskaffas och att medborgarna på egen hand får välja sina representanter i utifrån de listor som partierna ställer upp med. En reformering av utformning genom färre men kraftfullare parlamentariker, återinförandet av skilda valdagar samt ett stärkt personval skulle sammanlagt bidra till minskade kostnader, tydligare ansvarsutkrävande och en livskraftigare demokratisk process i . Regeringen bör därför överväga en sådan reformering av utformning. Boriana (M)
mot · H5022406 · 2017-10-04 00:00:00 — Stoppa hatpredikanter från att resa in i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hindra hatpredikanter från att resa in i och tillkännager detta för regeringen. Religiös extremism är ett växande problem i det svenska samhället. Vid upprepade tillfällen har religiösa samfund i bjudit in utländska predikanter som uppmanar till våld och förtryck mot olika religiösa grupper eller minoriteter. Det uppmärksammas på sociala medier och i media och det har från olika håll rests krav om att de ska förbjudas att resa in i landet. Men inget händer. har tagit tag i problemet genom att sammanställa en lista över religiösa ledare som är bannlysta från att resa in i landet, med hänvisning till den allmänna ordningen. Det innebär att hatpredikanter av den typ som frekvent dyker upp i inte tillåts att sätta sin fot i . Det ger en klar signal om vad som är acceptabelt och inte och det är något som vi borde ta efter. Vi kan inte acceptera att hatpredikanter kommer till för att predika hat mot samhället och för att uppmana människor att begå våld mot kvinnor och barn, sprida idéer om terror och våld i religionens namn och undergräva grundläggande värderingar om allas lika rättigheter och värde. Boriana (M)
mot · H5022407 · 2017-10-04 00:00:00 — Spel via och genom landsbygdsföretag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för glesbygdsföretag att erbjuda spel via och och tillkännager detta för regeringen. Servicen på landsbygden tunnas ut år för år. På vissa ställen finns dock fortfarande en lanthandel eller mack kvar, och dit har den kvarvarande samhällsservicen nu centrerats. Folk handlar dock i allt större utsträckning på städernas stormarknader. Landsbygdens stora utmaning är hur man möter ökad konkurrens från köpcentrum samt större rörlighet. Många landsbygdshandlare upplever det som svårt eller omöjligt att bli ombud för exempelvis trots att avgifter för maskinhyra et cetera torde täcka de kostnader som exempelvis har för sin utrustning. Genom att erbjuda serviceföretagare på landsbygden fler ben att stå på i form av exempelvis möjligheten att erbjuda spel och tippning via och kan de locka fler bland lokalbefolkningen att göra sina inköp som speltjänster utförs. Med anledning av ovanstående bör en översyn göras för att underlätta för glesbygdsföretag att erbjuda spel via och .
mot · H5022408 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör pröva möjligheterna att se över nationella riktlinjer gällande kostbidrag för dem som lider av celiaki, och detta tillkännager för regeringen. Närmare 100 000 svenskar beräknas lida av glutenintolerans eller celiaki vilket gör den till en av landets vanligaste autoimmuna sjukdomar. Det är en kronisk sjukdom som leder till skada på tunntarmen och där glutenfri kost är den enda behandlingsformen. så förekommer gluten i många av våra vanligaste livsmedel och de glutenfria alternativ som finns till dessa är ofta väsentligt dyrare. Den som är glutenintolerant har därför högre kostnader än andra för att kunna äta allsidigt och i enlighet med de nationella näringsrekommendationerna. kan den som är upp till få tillgång till subventionerad glutenfri kost via apotek. För den som är äldre så ser regelverket olika ut beroende på var man bor i landet. Vissa landsting ger ingen subvention medan andra kompenserar den glutenintolerantas extrakostnader med . De är inte rimligt att detta skiljer sig åt när staten strävar efter likvärdig vård. Celiaki är en allvarlig sjukdom där den som får i sig gluten kan drabbas av näringsbrist, viktminskning och i förlängningen svåra sjukdomar som diabetes och sköldkörtelsjukdom. Därför bör regeringen pröva möjligheterna att se över nationella riktlinjer gällande kostbidrag för dem som lider av celiaki.
mot · H5022409 · 2017-10-04 00:00:00 — Övervakning av tung trafik ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av övervakningen av tung trafik och tillkännager detta för regeringen. Ett växande problem i samhället är de lagbrott som begås på våra vägar, inte minst i samband med transporter med tung trafik. Överskridna hastighetsbestämmelser, fusk med kör- och vilotidsregler är inte bara allvarliga säkerhetsrisker utan snedvrider också konkurrensen och bidrar till dåliga förutsättningar för de åkare och chaufförer som sköter sig. Polisens möjligheter att ingripa mot dessa brott har ökat , bland annat genom att man nu har möjlighet att klampa lastbilar när man bedömer att det är den enda åtgärden som kan få stopp på den olagliga aktiviteten. Polisen har dock svårt att, bland alla andra uppgifter, prioritera övervakningen av den tunga trafiken. Här behöver man tänka nytt för att få till stånd en effektiv övervakning. Det handlar om att bygga ut och förfina den automatiska trafiksäkerhetskontrollen, exempelvis vägkameror, men även andra vägar bör prövas. En sådan skulle kunna vara att inrätta en särskild enhet inom med ansvar för att beivra och utreda dessa brott. Här kan man titta på erfarenheterna från där man har en sådan polisenhet, BAG. Alternativt skulle man kunna delegera delar av trafikövervakningen till exempelvis eller någon annan myndighet med kompetens om vägtrafiken. Övervakningen av den tunga trafiken fungerar inte tillfredsställande och regeringen bör därför göra en översyn av hur den ska kunna förbättras.
mot · H5022412 · 2017-10-04 00:00:00 — Enklare regler för förmånsbeskattning av bilar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att förenkla reglerna för beskattning av firmafordon hos egenföretagare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en översyn i syfte att förenkla systemet kring förmånsbeskattning av tjänstefordon och tillkännager detta för regeringen. För många företagare såväl som för anställda är bilen ett nödvändigt arbetsredskap. Dock utgör reglerna för förmånsbeskattning av firma- eller tjänstefordon stora administrativa hinder och skapar onödigt merarbete. Reglerna för förmånsbeskattning av fordon är i huvudsak anpassade för tjänstemän i större företag där bilen inte i samma utsträckning utgör ett arbetsredskap utan kanske i någon mening en löneförmån. Följden av detta blir att många företagare av skatteskäl tvingas skaffa två bilar istället för en. Givetvis är detta inte något effektivt resursutnyttjande. Företagare kan få undantag från förmånsbeskattning om de kan påvisa att de endast i undantagsfall använder firmafordonet för privat bruk. Dock innebär detta ett betydande merarbete i form av körjournaler och annan administration. Dessa regler bör ses över och förenklas. dubbelbeskattas många företagare på grund av att de måste ha fler bilar än de egentligen behöver. Vid förmånstaxeringen av personbilar ingår ett antal parametrar, vilka sedan bestämmer bilens taxering. I vilken utsträckning bilen är utrustad med inre bekvämligheter eller extrautrustad utgör således taxeringsunderlag för bilen. räknas det mesta som extrautrustning. Exempelvis är vinterdäck att betrakta som extrautrustning. räknades även alkolås som ett tillbehör, vilket ökade kostnaden för den som brukade fordonet. En översyn av förmånsbeskattningen av fordon bör därför övervägas. I en sådan översyn bör regeringens mål om att minska företagens regelkrångel sättas i första rummet, varvid många regler bör kunna avskaffas. Vidare bör förenklad regelbörda för tjänstefordon och möjlighet till säkra och miljövänliga resor prioriteras vid en översyn av dagens regler.
mot · H5022413 · 2017-10-04 00:00:00 — Servicenäringens kostnader för tillsyn ställer sig bakom det som anförs i motionen om mindre servicenäringars kringkostnader för tillsyn och tillkännager detta för regeringen. Hela ska leva och bygden behöver butiken är två välkända slogans. Folk handlar dock i allt större utsträckning på städernas stormarknader. Landsbygdens stora utmaning är hur man möter ökad konkurrens från köpcentrum samt större rörlighet. På många ställen har hela byalag gått samman och bildat ekonomiska föreningar för butikens överlevnad. Ett starkt och utvecklat lokalt engagemang är en förutsättning för att hitta lösningar som kan ge både kommersiell och offentlig service. Vanligt är därför att servicenäringar på landsbygden söker fler ben att stå på såsom catering, hemkörning, kiosk, mack, kafé eller bygdegårdsaktiviteter. Handlare på landsbygden pekar, vid sidan av sviktande kundunderlag, ut den administrativa bördan som ett bekymmer och stor anledning till avveckling. Det är orimligt att en liten lanthandel måste betala samma kostnad för exempelvis tillsyn som stormarknader. En översyn bör därför göras så att tillsynskostnaderna för mindre serviceföretag på landsbygden är proportionerligt utformade.
mot · H5022414 · 2017-10-04 00:00:00 — Förmånsbeskattning av fri parkering ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förmånsbeskattning av fri parkering och tillkännager detta för regeringen. En stor del av befolkning behöver bilen för att kunna kombinera arbete, familjeliv och fritid. som utvecklingen går mot större flexibilitet på arbetsmarknaden försvårar i många fall regleringar och skatter mångas möjlighet att få ihop ekonomi, tid och arbete. Det kan gälla stort som smått. Exempelvis måste den arbetsgivare som erbjuder sina medarbetare fri parkering vid jobbet redovisa marknadsvärdet för denna parkering såsom en skattepliktig löneförmån samt betala arbetsgivaravgift på förmånsvärdet. som anställdas parkering är en beskattningsbar löneförmån ställs i de flesta större städer krav på byggare att de ska uppföra garage- och parkeringsplatser när nya byggnader uppförs. Detta har på många ställen fått till följd att fastighetsägare tvingats bygga garageplatser för att få byggnadstillstånd men sedan funnit att de dyra garageplatserna stått tomma till följd av de ofördelaktiga skattereglerna. Runt om i landet finns numera många parkeringsgarage som endast utnyttjas sporadiskt. Förutom det resursslöseri som detta innebär drabbar denna beskattning såväl arbetstagare som fastighetsägare. Arbetstagare försvåras i sin vardag då bilen kanske måste parkeras långt ifrån arbetsplatsen och fastighetsägarna blir utan inkomster för gjorda investeringar och därmed driver detta upp hyror samt försvårar nybyggnation. Därför är det av vikt att verka för att förmånsbeskattning av fri parkering förändras.
mot · H5022415 · 2017-10-04 00:00:00 — Avdragsrätt för resor i samband med högskolestudier ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över avdragsrätt för resor i samband med högskolestudier och tillkännager detta för regeringen. Det utbyggda högskolesystemet med stora möjligheter till distansstudier har gjort det möjligt för fler studenter, framförallt kvinnor, att tillgodogöra sig en högre utbildning trots långa avstånd till lärosäten. har de befintliga högskoleorterna kunnat expandera kraftigt, i någon mån på bekostnad av de omkringliggande, mindre kommunerna. För de studenter som distansstuderar istället för att flytta till högskoleorter utgår dock inga stöd för ökade kostnader för resor. I den meningen är orter med långa avstånd till högskoleorter undantagna från det offentliga studiesociala systemet. Ett enkelt sätt att ekonomiskt kunna tillgodose att även den grupp studenter som väljer att inte flytta utan i stället att studera på distans får rimliga ekonomiska förutsättningar för sina studier är att se över möjligheterna att ge dessa studenter möjlighet till avdragsrätt för resor i deklarationen. Med ett sådant avdrag underlättas även arbete i kombination med studier eller möjlighet att ta ledigt från arbete för vidareutbildning. kunde avdragsmöjligheten för resor till högre studier minska den avfolkning av framförallt yngre människor från mindre orter som är påtaglig. Även för äldre personer som redan bildat familj eller önskar ta en tillfällig arbetslöshet som en möjlighet att läsa upp sin kompetens skulle denna avdragsrätt vara viktig för boende på andra orter än högskoleorter. Med ett reseavdrag för högskolestudier kan livet fortsätta och en lågkonjunktur vara rätt tillfälle till kompletterande studier för en ny arbetsmarknad. Därför bör regeringen överväga att se över möjligheten att införa avdragsrätt för resor till högskolestudier.
mot · H5022417 · 2017-10-04 00:00:00 — Utred obligatoriska hastighetshållare i nya bilar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska komma med förslag om att införa obligatoriska hastighetshållare, alkolås samt autobroms i alla nyregistrerade bilar och tillkännager detta för regeringen. Fart, alkohol och slarvig körning dödar i trafiken. Det är dags att uppdatera nollvision med den teknikutveckling som krävs för att drastiskt minska antalet dödsfall. Hastigheten i en kollision är avgörande för dödsriskerna. Vid en kollision mellan en fotgängare och en bil överlever nio av tio om bilen håller en hastighet av . Om bilen håller en hastighet av överlever bara två av tio en kollision. Siffrorna talar för sig själva. Det är helt uppenbart att det är bilarnas hastighet som spelar roll för trafiksäkerheten. Vidare är siffrorna tydliga vad gäller den dåliga efterlevnaden av hastighetsgränserna. Drygt hälften av alla bilister kör fortare än gällande hastighetsgränser och överstiger hastighetsgränsen med mer än . 83 personer omkom i en alkohol- eller drogrelaterad vägtrafikolycka , vilket är av alla omkomna i trafiken. gjordes 24 696 rapporteringar om rattfylleribrott, varav 12 065 på grund av alkohol. För att nå nollvisionen i trafiksäkerhetsarbete behöver vi alltså jobba mer med att motverka rattfylleri och se till att hastigheterna sänks och att gränserna hålls. Som tur är pågår en snabb teknikutveckling på området och redan nu finns teknik som tvingar bilen att hålla hastighetsgränsen och som automatiskt kan bromsa bilen när det krävs. Vidare kan alkolås enkelt sättas in i varje bil. För trafiksäkerhetens skull brådskar det att få in denna nya teknik i alla nyregistrerade bilar. Därför bör regeringen se över frågan och återkomma med förslag.
mot · H5022418 · 2017-10-04 00:00:00 — Väjningsplikt för bilar på alla cykelpassager ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om att väjningsplikt ska gälla för bilar på samma sätt vid alla cykelpassager och tillkännager detta för regeringen. För att cyklingen ska kunna öka krävs regler som är enkla och logiska, både för cyklisterna och bilförarna. Därför bör den så kallade zebralagen gälla även i situationer där det är cyklister som ska passera. Samhällsvinsterna med en ökad cykling är stora. Lägre utsläpp, en friskare miljö, mindre trängsel, bättre hälsa och god ekonomi kommer som en följd av att fler väljer att gå och cykla istället för att exempelvis ta bilen. Men för att fler ska börja cykla krävs bättre infrastruktur, regelförenklingar och förtydliganden av vissa lagar. En vanligt förekommande förvirring är vad som gäller vid obevakade övergångsställen samt vad som faktiskt gäller för det som kallas för cykelpassage och det som kallas för cykelöverfart. Vid cykelpassage är det cyklisten som ska väja och vid cykelöverfart är det bilföraren. Otydligheten leder till förvirring och fler olyckor. Hänsynsreglerna vid cykelpassage borde ändras så att de blir konsekventa oavsett om det gäller korsning eller vägsträcka. ska fordonsförare som svängt i en korsning eller kommer från en cirkulationsplats köra med låg hastighet och lämna cyklande som är ute på eller just ska färdas ut på cykelpassagen tillfälle att passera. Förare har i dessa situationer inte väjningsplikt men ska anpassa sitt körsätt och sin hastighet så att cyklandes passage underlättas. Samma borde gälla oavsett om cykelpassagen är placerad på en vägsträcka eller i anslutning till en korsning. I väntan på att fler kommuner anlägger cykelöverfarter menar vi att det skulle vara positivt för cyklisternas framkomlighet och säkerhet om förare anpassar hastigheten vid cykelpassager. Det ligger också i linje med nollvisionen att fordonsförare anpassar hastigheten vid cykelpassager. Istället för ett oöverskådligt lapptäcke av regler behövs en tydlig nationell enhetlighet, och den bör vara att det alltid är bilföraren som ska väja.
mot · H5022419 · 2017-10-04 00:00:00 — Låt staten medfinansiera åtgärder för att påverka transportmönster ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten via myndigheter ska kunna medfinansiera åtgärder som kan påverka transportefterfrågan och val av transportsätt samt åtgärder som ger effektivare användning av befintlig infrastruktur, och detta tillkännager för regeringen. Vi behöver transportera oss både mindre och effektivare för att klara klimatmålen. Det är främst i städerna denna omställning bör göras. I städer finns goda förutsättningar att bo närmare sitt jobb, att gå, ta cykeln eller kollektivtrafiken. kan vi bli bättre på digitala lösningar för att kunna jobba hemifrån, vilket gäller i hela landet. Åtgärder som syftar till att påverka transportmönster så att vi transporterar oss mer effektivt, samt minska transportefterfrågan brukar kallas för steg ett och steg två-åtgärder. Sedan sektorsansvar togs bort har det rått viss förvirring kring vilka typer av åtgärder som kan finansieras via den nationella planen samt via länsplanerna. Både förordning (2009:236) om en nationell plan för transportinfrastruktur och förordning (1997:263) om länsplaner för regional transportinfrastruktur slår förvisso tydligt fast att steg ett och steg två-åtgärder får finnas i planerna. nämns dessa inte i förordning (2009:237) om statlig medfinansiering till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m. Detta har ofta tolkat som att dessa åtgärder inte ska finnas med i de föreslagna åtgärderna i nationell plan och i länsplanerna. har själva efterfrågat en tydlighet i frågan, förväntas detta vara deras ansvar eller inte? Det var ett stort misstag att ta bort sektorsansvaret från , men är det i alla fall dags att laga det som kan lagas och göra det tydligt för vad som faktiskt gäller. Därför behöver förordning (2009:237) uppdateras och kompletteras med åtgärder som kan påverka transportefterfrågan och val av transportsätt samt åtgärder som ger effektivare användning av befintlig infrastruktur.