mot · H5023798 · 2017-10-05 00:00:00 — Investeringar i cykelinfrastruktur är avgörande för att kunna öka antalet och andelen cyklister, det gäller inte minst så att säkra skolvägar kan skapas. En ökad cykling bland barn är mycket angelägen. Förbättrad infrastruktur ökar säkerheten för cyklister i trafiken och minskar antalet cykelolyckor för en mycket utsatt trafikantgrupp. Målet med allt trafiksäkerhetsarbete är att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken. avsätter därför för denna särskilda cykelsatsning, som främst ska bidra till att förstärka kommunernas investeringar för ökad cykling. En större andel av ordinarie infrastrukturbudget bör också användas för cykelinfrastruktur. Tillgång till bra mobiltelefoni är helt avgörande. behöver ett snabbt och säkert mobilnät med bättre geografisk täckning och god kapacitet. Det är nu viktigt att regeringen fullföljer arbetet för att nå statens bredbandsmål till 2020. som 700-megahertzbandet auktioneras ut måste blåljusmyndigheternas behov bli tillgodosedda. Polisen, Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och påpekar alla vikten av att man fortsätter att ha kontroll över delar av 700-megahertzbandet. tillbakavisar regeringens förslag om införande av en flygskatt. I enlighet med detta tillbakavisar vi också regeringens försök att kompensera regionala flygplatser för införandet av denna skatt. Terrorismen har slagit till åtskilliga gånger i . bör omgående i samarbete med kommuner och landsting arbeta fram en åtgärdsplan för att öka tryggheten och säkerheten inom infrastrukturen och göra den mindre sårbar för sabotage och terror. avsätter 10 miljoner mer än regeringen för detta ändamål. 21 Sammanhållning över gränserna Vår solidaritet och medmänsklighet gör inte halt vid någon nationsgräns. Svensk utrikespolitik ska utgå från värderingar. Människovärdet är universellt och kan aldrig någonsin relativiseras av geografiska gränser. De globala klyftorna är med denna utgångspunkt oacceptabla. ska stå upp för och försvara universella värden såsom mänskliga fri- och rättigheter, demokrati och rättsstatens principer för att stärka fred, frihet och utveckling, förståelse och försoning. utrikespolitik ska vara ett uttryck för den i kristdemokratin grundläggande principen att vi alla har ett ansvar för varandra. vill ha en ambitiös utvecklingspolitik med det slutliga målet att det internationella biståndet inte längre ska behövas. Under alliansregeringen (2006–2014) var pådrivande för att av bruttonationalinkomst avsattes till internationellt bistånd . Vårt förslag till biståndsram når av BNI i enlighet med en ny beräkningsmodell. Utöver både bi- och multilateralt bistånd bör staten på olika sätt främja människors frivilliga engagemang och gåvogivande till biståndsändamål. De globala utvecklingssträvandena gör skillnad. FN:s milleniemål om halverad världsfattigdom, förbättrad tillgång till rent vatten och bättre levnadsvillkor i slumområden lyckades. Allt fler pojkar och flickor har möjlighet att gå i skolan. Men vi varken kan eller får vara nöjda när nästan en miljard människor går hungriga, eller när de universella, okränkbara och odelbara mänskliga fri- och rättigheterna på många håll alltjämt endast är en lyx vigd åt ett utvalt fåtal. Stora humanitära kriser råder i världen. Svältkatastrofer, krig och konflikter har gjort att fler människor än på många decennier nu är på flykt. har tagit ett mycket stort ansvar för att hjälpa människor som flytt till tryggheten i vårt land. Att antalet människor som kommer till nu har minskat betyder dock inte att flyktingsituationen i världen har förbättrats. måste därför omfördela än mer biståndsmedel för att möta de stora humanitära behov som finns i vår omvärld. måste vi klara att det långsiktiga utvecklingsbiståndet, som motverkar att kriser och konflikter uppstår, inte dräneras. Det multilaterala stöd som ger till en rad olika FN-organ bör fokuseras och i större utsträckning samlas hos de organ som har störst verksamhet bland flyktingar och som arbetar med barns säkerhet och rättigheter, såsom UNHCR, WFP och . Förtrycket av religiösa och etniska minoriteter ökar och människors religionsfrihet kränks. är kristna bland de allra mest utsatta grupperna i världen, med omfattande förföljelse i och delar av och . bör i internationella sammanhang arbeta för att värna utsatta minoriteter. I inbördeskrigets och genom Islamiska statens framfart dödas och kränks människors rätt till liv och värdighet. vill se fredade zoner för utsatta minoriteter och en svensk regering som verkar för att den etniska och religiösa utrensningen av kristna, yazidier och andra etniska och religiösa minoriteter i och ska erkännas som folkmord. För att de människor som fallit offer för terrorismen ska kunna återfå en tro om framtiden, ett hopp om att morgondagen är ljusare än gårdagen, krävs att de terrorister som ödelagt oskyldiga människors liv ställs inför rätta. Detta kan endast ske om världssamfundet gemensam agerar och utkräver ansvar från både de länder och de individer som varit ansvariga för massakern. Detta bör ske genom inrättandet av en särskild tribunal för att döma de skyldiga. Detta har gjorts i andra fall, t.ex. i där Iraqi Special Tribunal, IST, upprättades för att utreda och döma de ansvariga för regims brott mot mänskligheten. En motsvarande lösning måste till för terrorismen i offer. Det är en allt mer orolig värld och i vårt absoluta närområde ser vi hur utövar aggressioner mot sina grannländer. I det instabila läge som råder krävs betydligt mer av internationell samverkan. Ett höjt stöd till freds- och säkerhetsfrämjande insatser är därför en nödvändighet i av oro och där 60 miljoner människor befinner sig på flykt undan krig, terror och förföljelse. bör prioritera insatser som bekämpar det fruktansvärda som människor flyr ifrån. Det är därför av stor vikt att kan ställa svensk personal till förfogande för fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande insatser inom ramen för Nato, FN, EU och . Med svensk närvaro kan vi bidra med resurser och kompetens. höjer därför anslaget för freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. har som beskrivits ovan en rad förslag på satsningar inom jobb, familj, välfärd och pensionärer. Det handlar om både skattesänkningar och utgiftsökningar. Men vi måste också ta ansvar för statens finanser nu och på lång sikt. Därför anser att överskottet i offentlig sektor måste vara 10 miljarder bättre än regeringen samtliga –2019. avvisar många av regeringens utgiftsreformer dels för att de inte är effektiva och dels för att det är oansvarigt att utöka utgifterna i den utsträckning som regeringen föreslår. Nedan följer en genomgång av större budgetförstärkningar del för del. Sist följer en sammanställd tabell över viktiga inkomstförstärkningar. Totalt föreslår att statens utgifter minskar med 40 miljarder och 50 miljarder . I detta belopp ingår dock en minskning av statsbidragen till kommunerna på över 20 miljarder som är en reglering för motsvarande ökade skatteintäkter som uppstår för kommunerna när pensionärsskatten avskaffas. 22.2.1 Förändrad pris- och löneomräkning och reducerade rikthyror görs en schablonmässig pris- och löneomräkning avseende myndigheternas anslag. anser att kraven på myndigheterna att hålla nere sina kostnader kan öka och föreslår därför att pris- och löneomräkningen sänks schablonmässigt för alla anslag utom inom utgiftsområde 4 Rättsväsende, 6 Försvar och 7 Bistånd. Denna besparing bokförs på över 200 olika anslag men berörs ej mer här. Besparingen är till en början 2018 men ökar successivt till 2,5 miljarder . Därutöver finns det utrymme för myndigheter i att effektivisera sitt lokalnyttjande och sänka sina kostnader. Rikthyrorna sänks därför till , vilket leder till en besparing på 2018. 22.2.2 Återinförd bortre tidsgräns i sjukförsäkringen anser inte att regeringens åtgärd att avskaffa den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen var rimlig. Det är viktigt att en sjukskriven persons arbetsförmåga prövas , vilket också sker genom den bortre gränsen. Då kan också stöd sättas in för återgång till arbete. En återinförd bortre tidsgräns medför också en besparing på i de offentliga finanserna. 22.2.3 Neddragningar inom utgiftsområde 13 föreslår att anslaget till utgiftsområde 13 minskar med . Det handlar främst om sänkt etableringsersättning. 22.2.4 Neddragningar inom arbetsmarknadsprogram/sänkt tak i a-kassa föreslår sänkt tak i a-kassan till per dag och därefter per dag. Regeringen har aviserat att man avser att avveckla och slå ihop flera arbetsmarknadspolitiska program och införa introduktionsjobb. anser dock att detta bör avvisas och att man istället bör införa inträdesjobb och arbeta för fler nystartsjobb. Därutöver halveras den förberedande utbildningen, och hela arbetsmarknadsutbildningen inom Arbetsförmedlingen läggs ned. Utöver de program som regeringen avser att slå ihop till introduktionsjobb anser att beredskapsjobb och extratjänster ska avskaffas. Anslaget till Arbetsförmedlingen minskas då myndighetens verksamhet minskas enligt ovan. Totalt medför förslagen bruttobesparingar på 8 miljarder och 12 miljarder . I andra delar av statens budget krävs vissa utgiftsökningar för att hantera neddragningarna. 22.2.5 Slopad pensionsrätt för studier För att ytterligare kompensera de föräldrar som går ner i arbetstid eller är hemma med sjuka barn i större utsträckning – vilket fortfarande oftast är kvinnor – vill vi utöka antalet barnrättsår från fyra till fem. Vi finansierar förslaget genom att föreslå avskaffande av pensionsrätt för studieår, något som också har föreslagit. 22.2.6 Avskaffad åldersavskrivning, höjd påminnelseavgift från CSN Studiemedlen består av en bidrags- och en lånedel. Med tanke på de förmånliga villkoren för lånedelen är det rimligt att förutsätta att de studielån som en person tar ska betalas tillbaka. Vi föreslår därför att den åldersavskrivning som finns gällande studielån tas bort. Denna åtgärd innebär en besparing för staten på cirka 400 miljoner. Därutöver föreslås att påminnelseavgiften höjs från till , vilket ökar intäkterna med för staten. Vi föreslår att maxtaxan i förskolor, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet höjs för att finansiera en satsning på minskade barngrupper med motsvarande belopp . 22.2.8 Upprustning av skollokaler och utemiljöer Att hålla skollokaler i gott skick är enligt en kärnuppgift som bör kunna finansieras inom det kommunala skatteuttaget och statsbidragen. 22.2.9 Neddragningar inom utgiftsområde 17 Inom utgiftsområde 17 säger nej till filmavtal och vissa andra satsningar från regeringen inom folkbildning m.m. Hela utgiftsområdet kan minskas med 790 miljoner 2018, vilket beskrivs närmare i utgiftsområdesmotion 17. 22.2.10 Nej till byggsubventioner med mera inom utgiftsområde 18 anser inte att svensk bygg- och bostadsmarknad mår bra av byggsubventioner. Flera av byggbranschens aktörer tycker inte heller att subventioner är rätt väg att gå. Den förordning som skulle styra investeringsstödet beslutades först trots att den i praktiken existerat fast ingen byggherre kunnat söka pengarna. Det understryker problematiken med subventioner. Totalt kan anslagen till utgiftsområde 18 minska med 4,1 miljarder . 22.2.11 Neddragningar inom utgiftsområde 20 och höjda miljöskatter avvisar flera ineffektiva miljö- och klimatsatsningar som vi föreslår nya och höjda miljöskatter för att kunna genomföra en skatteväxling i större skala. Besparingarna beskrivs närmare i utgiftsområdesmotion 20 och uppgår till 3,5 miljarder . Införda eller höjda miljöskatter på torv, textilier och plastpåsar ska användas till sänkta skatter på jobb och företagande. 22.2.12 Neddragningar inom utgiftsområde 24 Vi gör flera neddragningar samt säger nej till en del av regeringens nya utgifter inom utgiftsområdet. Viktigast är minskningen av anslaget till samt att säger nej till en ny registreringsmodell, vilket leder till besparingar för patent- och registreringsverket. Utgiftsområdet kan dras med . 22.2.13 Lägre ökningstakt på statsbidragen till kommunerna föreslår nedan en rad satsningar på välfärdsområdet inom framförallt vård- och omsorgssektorn. Dessa satsningar tillfaller till stor del kommun- och landstingssektorerna men på ett sätt som förbättrar välfärden strukturellt. Till exempel ledde den så kallade kömiljarden som den förra regeringen anslog till landstingen till att köerna i flera landsting förkortades. anser att den ska återinföras. anslår stora belopp för vårdserviceteam i sjukhusvård och äldrevård. Det är resurser som innebär att utbildad personal frigörs för att utföra vård av patienter. En rad av välfärdssatsningar leder inte bara till ökad kvalitet utan skapar även förutsättningar för lägre kostnader. Det ska jämföras med regeringens förslag både i budgetpropositionen och i förra årets budgetproposition som innebär stora höjningar av statsbidragen utan strukturell tanke. Tabell 9 Viktiga utgiftsminskningar på områdesnivå Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Allmän miljö- och naturvård Allmänna bidrag till kommuner Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Areella näringar, landsbygd och livsmedel Kultur, medier, trossamfund och fritid Tabell 10 Viktiga inkomstförstärkningar på förslagsnivå Höjd skatt på kommersiella lokaler +0, Höjt förmånsvärde på bilar som inte är miljöbilar Nej till skattereduktion för fackavgift Långsamt avtrappat ränteavdrag och sänkt tak till 75 tkr Höjd skatt på avfall Höjd skatt på tobak Nej till skattereduktion för sjuk- och aktivitetsersättning Höjd skatt på alkohol Avskaffad koldioxidskattebefrielse för torv Slopad möjlighet till gruppregistrerad moms Höjd fastighetsskatt för hyresrättstomter Avskaffad nedsättning för gruvor Höjt tak i reseavdrag och höjd ersättning 23 Den offentliga sektorns finanser Tabell 11 Statsbudgetens inkomster Statsbudgetens inkomster (KD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Tabell 12 Statsbudgetens saldo och statsskulden Statsbudgetens saldo och statsskulden (KD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen därav inkomster av försåld egendom Tabell 13 Den offentliga sektorns finanser Den offentliga sektorns finanser (KD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Tabell 14 Kommunsektorns finanser Kommunsektorns finanser (KD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under utg.omr. Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn 24 Förslag till utgiftsramar Tabell 15 Förslag till utgiftsramar Avvikelse från regeringen (KD) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 1 000 514 994 Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Tabell 16 Förslag till utgiftsramar –2020 Förslag till utgiftsramar –2020 Avvikelse från regeringen (KD) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Tabell 17 Anslagsförslag 2018–2020 för utgiftsområde 1, avvikelser gentemot regeringen, Kungliga hov- och slottsstaten ledamöter och partier m.m. Allmänna val och demokrati för europapolitiska studier samt EU-information Medel till personella förändringar Nej till flytt av medel från utg.omr. Nej till flytt utg.omr. Nej till förstärkt tillsyn efterlevnad Nej till skydda dricksvatten Nej till halva avfallsstatist, gränsöverskridande tp Sfi från början 15 h Mindre satsning för uppg. Tabell 18 Anslagsförslag 2018–2020 för utgiftsområde 2, avvikelser gentemot regeringen, Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Minskade kostnader statligt anställda Lönekostnader staten slopad nedsättning gruvindustri Lönekostnader i staten p.g.a. avfallsskatt Lönekostnader i staten p.g.a. slopad bef. Tabell 19 Anslagsförslag 2018–2020 för utgiftsområde 3, avvikelser gentemot regeringen, Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Tabell 20 Anslagsförslag 2018–2020 för utgiftsområde 4, avvikelser gentemot regeringen, Kommunala insatser mot våldsbejakande terror Tabell 21 Anslagsförslag 2018–2020 för utgiftsområde 5, avvikelser gentemot regeringen, Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet Tabell 22 Anslagsförslag 2018–2020 för utgiftsområde 6, avvikelser gentemot regeringen, Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Ny myndighet: psykologiskt försvar Tabell 23 Anslagsförslag 2018–2020 för utgiftsområde 7, avvikelser gentemot regeringen, Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Tabell 24 Anslagsförslag 2018–2020 för utgiftsområde 8, avvikelser gentemot regeringen, Nej till kostnadsfria läkemedel Tabell 25 Anslagsförslag 2018–2020 för utgiftsområde 9, avvikelser gentemot regeringen, Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Bidrag till folkhälsa och sjukvård Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning Inspektionen för vård och omsorg Fond för idéburen vård Vårdserviceteam, vårdserviceteam äldre Nej: förebyggande fallolyckor, samordna landsting Geriatriskt centrum, utbildning geriatrik Nej till årets och förra årets utökning Nej: Avgiftsfri simskola Bidrag till utv. Bidrag till folkhälsa och sjukvård Flytt pengar till 4:6 Krissocialjour (kompetens , ensamkom.) Tabell 26 Anslagsförslag 2018–2020 för utgiftsområde 10, avvikelser gentemot regeringen, Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. KPI effekt höjd moms Åtgärder för lägre sjuktal Nej till höjd garantinivå Nej till höjt tak i sjukpenning Sänkt tak i a-kassa Bortre tidsgräns återinförs i sjukförs Minskade kostnader vid borttagande bortre tidsgränser Minskade kostn vid nej till höjt tak, höjt u-stöd, höjd btp Avskaffad kvalificeringsregel för flyktingar Nej till höjd bt Tabell 27 Anslagsförslag 2018–2020 för utgiftsområde 11, avvikelser gentemot regeringen, Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Belopp 300, 500 Belopp 300, 500 Avskaffad kvalificeringsregel för flyktingar Tabell 28 Anslagsförslag 2018–2020 för utgiftsområde 12, avvikelser gentemot regeringen, Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn KPI effekt höjd moms höjning för äldre barn Nej till höjt för äldre barn Nej till begränsning av fp nyanlända Tabell 29 Anslagsförslag 2018–2020 för utgiftsområde 13, avvikelser gentemot regeringen, Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Bidrag för kvinnors organisering Nej till ”snabbspåret” Nej till begränsning fp nyanlända Tabell 30 Anslagsförslag 2018–2020 för utgiftsområde 14, avvikelser gentemot regeringen, Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Nytt anslag: inträdesjobb Avfallsskatt + fler i a-kassa p.g.a. arbetsmarknadsåtgärder Bidrag till arbetslöshetsersättning o aktivitetsstöd Nej till fler platser Inträdesjobb: minskat nystart Fler nystartsjobb kd 1 Fler nystartsjobb kd 2 Nej till försämrat tak Nej till utbildning under etabl. Nej till förstärkt arbetsträning Avskaffad Insteg, FSAS, SAS, beredskap, extratjänster Lönebidrag för trygghet för fsas o sas OSA för funktionshindrade i sas och fsas Nej till höjt tak i introduktionsjobb 1 000 nya platser Tabell 31 Anslagsförslag 2018–2020 för utgiftsområde 15, avvikelser gentemot regeringen, KPI effekt höjd moms Nej till höjd bidragsdel Höjd åldersgräns för studiemedel 3 år Tabell 32 Anslagsförslag 2018–2020 för utgiftsområde 16, avvikelser gentemot regeringen, Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m. Bidrag till svensk undervisning i utlandet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Statligt stöd till vuxenutbildning Upprustning av skollokaler och utemiljöer Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Linnéuniversitetet: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Gymnastik- och : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå