mot · H5023771 · 2017-10-05 00:00:00 — Polisens resurser ska stärkas för att öka tryggheten. vill tillföra resurser för att utbilda och anställa 5 000 nya poliser . Vi tillför även resurser för att ska kunna anställa 5 000 civilanställda . Totalt vill förstärka med 10 000 polisanställda . Vi tillför även medel i syfte att höja polisernas löner med i genomsnitt per polis och månad. Utöver detta vill vi utrusta alla utsatta områden med trygghetskameror, tillföra medel till ett utrustningslyft för polisen samt inrätta en extern tillsynsmyndighet för polisen och Kriminalvården. tilldelar även Säkerhetspolisen ytterligare resurser för att bekämpa terrorism och ger ökade anslag till för att säkerställa att det finns kapacitet att möta terrorangrepp på flera geografiska platser . Vidare utökas resurserna till för att bland annat kunna bistå polisen i utredningsarbetet. Även Kriminalvården, och domstolarna får höjda anslag för att stärka hela rättssystemet. anvisar anslagen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till för att ska ha minst 5 000 fler poliser och därutöver lika många fler civilanställda, vilket innebär totalt 10 000 nya polisanställda och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökat utrymme för att höja polisernas löner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett utrustningslyft för svensk polis och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till för att utrusta utsatta områden med trygghetskameror och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till för att säkra förmåga att agera på flera geografiska platser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till Säkerhetspolisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till domstolar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till Kriminalvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om inrättandet av en tillsynsmyndighet för och Kriminalvården och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (M) Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet för polisen och Kriminalvården är partiet för lag och ordning. Vi anser att behöver en väl utformad kriminalpolitik som förebygger, hindrar och bekämpar brottslighet. Rättsväsendet måste vara starkt och ha medborgarnas förtroende. Därför föreslår den största satsningen på lag och ordning i . har en nationell trygghetskris. Trots detta har regeringen inte skjutit till betydande resurser till polisen och rättsväsendet . Först , i en valbudget, väljer regeringen att satsa på rättsväsendet. Risken finns dock att satsningen inte är tillräcklig och att den kommer . När otryggheten ökar, färre brott upp och polisen upplevs som frånvarande måste politiken agera. Arbetet för att bryta trygghetskrisen börjar med att stärka svensk polis. Polisen måste bli mer effektiv och ges förutsättningar att ta tillbaka makten från kriminella och återupprätta förtroendet för rättsordningen. ska vara ett tryggt och säkert land för alla. Lag och ordning är en kärnuppgift som staten inte får svika. I ett tryggt samhälle är det avgörande med en polis som är närvarande i hela landet och som klarar av sitt kärnuppdrag: att förebygga brott samt ingripa och utreda brott som begås. För att komma till rätta med brottslighet och otrygghet krävs en kraftig ökning av antalet poliser. Därför har som mål att öka antalet polisanställda med 10 000 . Uppdelningen ska vara 5 000 nya poliser och lika många civilanställda. För detta anslår , och . Polisens effektivitet och resultat behöver förbättras. Brottsuppklarningen sjunker dramatiskt och polisens utredningsresultat är det lägsta . Vi vill ha en mer effektiv polisorganisation som utreder och klarar upp fler brott. måste ha tydliga och mätbara mål för sin verksamhet och målen måste följas upp. avsätter även medel för att öka utrymmet för att höja polisernas löner. vill göra polisyrket mer attraktivt. Sammantaget ger de avsatta medlen utrymme för att höja polisernas löner med i genomsnitt per polis och månad. Exakt hur dessa medel fördelas får avgöras i sedvanliga förhandlingar mellan parterna. För detta anslås , och . Polisen ska också ha tillgång till modern utrustning. Bland annat har det rapporterats om att polisen till exempel har haft brist på skyddsutrustning. Därför föreslår vi särskilt avsatta medel för ett utrustningslyft. Polisen ansvarar för vilken typ av utrustning medlen ska användas till, men utrustning till poliser i yttre tjänst ska prioriteras. För detta anslås och . vill öka polisens möjligheter till kameraövervakning. Det måste bli enklare att få kameror på plats på särskilt brottsutsatta och strategiskt viktiga platser. Det bör kunna ske utan krav på tillstånd från . Detta skulle göra att vår lagstiftning blir mer lik den som gäller i , och . finns det ett flertal områden som polisen betecknar som utsatta. Av dessa bedöms flera dessutom som särskilt utsatta. finns det väldigt många laglydiga, hederliga människor som är trötta på att det är kriminella som har makten i de här områdena. För att öka tryggheten och se till att kriminella inte kan äga torg eller områden på samma sätt som bör en storsatsning på kameror i utsatta områden genomföras. Vi vill att övervakningskameror ska komma på plats i samtliga av utsatta områden. anslår därför , och för att de utsatta områdena ska utrustas med trygghetskameror. I de blocköverskridande överenskommelserna kring åtgärder mot terrorism innefattas polisens insatskapacitet. Överenskommelserna tydliggör att det är prioriterat att säkerställa att insatsstyrka kan agera på flera platser . anser att polisens nationella insatsstyrka måste tillföras resurser för att ha tillräcklig operativ förmåga att kunna agera i samband med terroristangrepp på flera geografiska platser . Erfarenheter från terrorattacker i närområde, som exempelvis attentaten i , visar på vikten av att polisen måste ha möjlighet att kunna hantera flera händelser . behöver därför förstärkas. Det handlar bland annat om att öka numerär. För detta tillförs . Svenska myndigheter behöver stå starka för att möta de utmaningar som finns när det gäller att säkra tryggheten i ett fritt och öppet samhälle. Radikalisering, våldsbejakande extremism och terrorism utgör hot mot såväl människor som stater och ytterst mot de värderingar som vårt samhälle vilar på. Säkerhetspolisen varnar för att de som återvänder efter att ha utfört eller deltagit i terroristträning eller terroristhandlingar utgör ett potentiellt hot mot och svenska intressen. varnar myndigheten också för att våldsbejakande extremister som aldrig rest till konfliktområden också utgör ett hot. Säkerhetspolisen bedömer även att det finns ungefär 3 000 personer i extremistmiljöer i . Förmåga och kapacitet att övervaka potentiella hot, samt förebygga och utreda terrorismrelaterad brottslighet behöver därför stärkas. De ökade krav som ställs i arbetet för att motverka och bekämpa radikalisering, terrorism och olika former av våldsbejakande extremism innebär att Säkerhetspolisen kommer att belastas ytterligare framöver jämfört med vad dagens situation redan innebär. Vi vill därför att Säkerhetspolisens resurser förstärks med , och . vill att betydligt större nytta dras av att är en väl fungerande brottsbekämpande myndighet med personal som har gedigna kunskaper om brottsutredningar. anslag bör även anpassas efter anslagsökningarna till . I takt med att fler poliser och civilanställda anställs kommer fler brottsutredningar att behöva hanteras. bör även ges i uppdrag att förstärka sina insatser för att bistå polisen i den brottsutredande verksamheten. Det kan till exempel handla om att åklagare arbetar som förundersökningsledare i polisorganisationen. Det kan också handla om att åklagare på olika sätt bistår i de brottsutredningar som leds av polis. Åklagare har varnat för att krigsförbrytare kan gå fria i för att det finns för få poliser som utreder de misstänkta brotten. Det är viktigt att den internationella åklagarkammaren i har tillräckligt med specialutbildade poliser och åklagare som kan bistå i utredningarna. Kapaciteten ska vara tillräcklig för att ska kunna utreda terror- och krigsbrott som begåtts utomlands. För detta anslår samt och . arbete med att bekämpa skattefusk, ekonomisk brottslighet och finansiering av terrorism behöver stärkas. Att motverka skatteflykt och aggressiv skatteplanering är centralt då stora medel som borde ha beskattats på internationella transaktioner försvinner . har terrorhotet gjort att motverkandet av terrorfinansiering har blivit en allt viktigare fråga för att bekämpa terrorism. resurser bör därför stärkas i takt med att myndighetens uppdrag blivit mer omfattande. Därför anslår för att stärka . politik syftar till att fler brott ska upp och att tryggheten ska öka. För att lyckas med detta behöver hela rättssystemet stärkas. När fler poliser och civilanställda anställs bör även utredningsarbetet inom polisen fungera bättre. Arbetsbördan för domstolarna kommer således att öka. I regeringens budget minskas anslaget till domstolarna med . ställer sig inte bakom denna besparing på en viktig del av rättssystemet, vilket domstolarna utgör. Därför anslår vi mer än regeringen till domstolarna . vill genomföra en rad straffskärpningar samt förändra den nuvarande mängdrabatten i syfte att höja straffet för den som begått flertalet brott. Vårt mål är att fler grova brott ska leda till längre fängelsestraff, vilket bättre speglar det allmänna rättsmedvetandet. som vi vill genomföra ett antal straffskärpningar vill vi också förbättra Kriminalvårdens arbete med återanpassning. Målet är att den som döms till fängelse ska kunna återgå till ett laglydigt liv i frihet. Därför vill vi att Kriminalvården fokuserar på arbetsförberedande insatser samt markerar tydligt mot våld och övergrepp på anstalter. När straffen skärpts och tillförs stora resurser kommer även Kriminalvårdens arbetsbörda att öka. Kriminalvården har, i sitt budgetunderlag, begärt medel för att bland annat minska isoleringen i häktet, rusta upp lokaler samt öka kraven på säkerhet inom frivården. För detta anslås och och . 1:19 för och Kriminalvården vill även inrätta en extern tillsynsmyndighet för och Kriminalvården. De myndigheter som har rätt att utöva våld eller frihetsberöva människor har ett extra stort ansvar att agera i enlighet med gällande lagar och regler. Med de långtgående befogenheter som polisen och kriminalvården har till sitt förfogande är det viktigt att även dessa myndigheter granskas. För att säkerställa detta behövs en extern ordinär tillsyn, vilket redan har utretts. Vår uppfattning är att den tillsyn som JO och JK utövar inte är tillräcklig. För inrättandet av den externa tillsynsmyndigheten av och Kriminalvården anslås 2018 och .