mot · H5023681 · 2017-10-05 00:00:00 — Syftet är att svensk sjukvård ska få en mer effektiv struktur där primärvården får ökad betydelse. För att säkerställa en trygg och säker förlossningsvård för alla kvinnor satsar på att förstärka kvaliteten i förlossningsvården och förbättra barnmorskornas arbetsvillkor. Prioritera vårdkedjan av de mest sjuka äldre. För att vården för de mest sjuka äldre och multisjuka kroniker ska kunna fungera bättre satsar på sammanhållna vårdkedjor, tidigt insatt proaktiv vårdplanering, försök med till exempel mellanvårdsplatser, hemtagningsteam, mobila hemvårdsteam och ett utökat samarbete mellan landsting, regioner och kommunerna som har ansvar för äldreomsorg och hemtjänst. Tabell över föreslagna reformer Tabell 4 I detta avsnitt beskrivs reformer, finansiering och budgetförstärkningar i förhållande till budgetpropositionen 2018 Fler jobb för alla Det ska alltid löna sig att arbeta Sänkt skatt på arbete Ökade jobbchanser för alla Inträdesjobb – för fler i arbete Förstärkt och förenklat anställningsstöd Längre arbetsliv och fler arbetade timmar Förstärkt jobbskatteavdrag från 64 år Höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt Bättre omställning och matchning Förlängd etableringstid för åldersgruppen 28–54 Trygghet att lita på Ett stärkt och mer effektivt rättsväsende Fler poliser med bättre utrustning Stärk de rättsvårdande myndigheterna Bekämpa fusk med skatt och bidrag Säkerhet i en orolig omvärld Mer kunskap i skolan Nolltolerans mot dåliga skolor och kunskapskontrakt Mer undervisningstid i skolan, lovskola och läxhjälp Fler karriärlärare och höjd kvalitet på lärarutbildningen Hälso- och sjukvård av hög kvalitet i rätt tid Bättre förlossningsvård och fler barnmorskor Primärvård, multisjuka äldre, m.m. Kvalitetskontrakt och ökad samordning av högspecialiserad vård Sänkt skatt på pension Avgiftsfri förskola för långvarigt bidragsberoende Tillväxt i hela landet Infrastruktur som binder ihop Bättre villkor för innovation och nyföretagande Slopat uppskovstak på bostäder och sänkt ränta Ung företagsamhet, drivhuset m.m. Goda villkor för landsbygden Stärk de gröna näringarna Frys överindexeringen av drivmedel Barn och unga behöver kultur och idrott Underlätta för enskilda kulturskapare miljö och klimat med effektiva åtgärder Insatser för rent hav Generella statsbidrag till kommunerna Nej till regeringens skattehöjningar Nej till höjd skatt på investeringssparkonton Nej till höjd skatt på privata sjukförsäkringar Nej till överfinansiering bonus–malus Nej till ytterligare skattehöjningar Förslag där ligger i nivå med BP18 Nej till regeringens utgiftsökningar och skattesänkningar i BP18 Höjd livsmedelsmoms från till Höjt skatte- och tulltillägg Höjd fastighetsskatt för obebyggd tomtmark Bidragsreform för att stärka drivkrafterna till arbete Nej till byggsubventioner m.m. Nej till regeringens ineffektiva miljöpolitik Omprioritering vård och skola Ansvarsfull uppräkning av biståndet mot av bni f. Fler jobb med förslag Inriktningen för finanspolitik är att genomföra reformer för att varaktigt öka sysselsättningen och pressa ned utanförskapet. Nedan beskrivs sysselsättningseffekterna av de prioriterade reformer som föreslår i budgetmotionen . Sammantaget bedöms sysselsättningseffekterna uppgå till över 70 000 fler sysselsatta. En politik för högre sysselsättning måste stimulera utbudet av arbetskraft. Det finns inte en fast mängd arbetstillfällen i ekonomin, utan det beror på lång sikt av hur många människor som vill och kan arbeta och på hur väl arbetsmarknaden fungerar. Enligt anpassar sig sysselsättningen nästan exakt proportionellt efter arbetskraften, det vill säga om arbetskraften ökar med en procent, ökar sysselsättningen med en procent. större utbudsstimulerande reformer är följande: Sänkt skatt på arbetsinkomster minskar trösklarna, eller marginaleffekterna, för dem med låga inkomster att träda in på arbetsmarknaden. Erfarenheterna av skattelättnader riktade mot dem med låga inkomster är positiva och kan på goda grunder förväntas öka arbetskraftsutbudet och sysselsättningen. Liknande skattelättnader finns exempelvis i , , , , , och . Vi satsar därför på ett nytt jobbskatteavdrag med en förstärkning för låga inkomster, som innebär sänkt skatt för alla som jobbar, men särskilt för dem som tar steget in på arbetsmarknaden från utanförskap. Reformen beräknas öka sysselsättningen med 14 000 fler sysselsatta. På lång sikt förväntas antalet arbetade timmar öka med motsvarande 17 000 årsarbetskrafter. Ett förhöjt jobbskatteavdrag för äldre ökar drivkrafterna för äldre att arbeta, vilket är centralt med en åldrande befolkning. När alliansregeringen införde åtgärden bedömdes den leda till 6 000 fler sysselsatta. Vi satsar för att införa det förhöjda jobbskatteavdraget för äldre än mer fördelaktigt och även gälla de som har fyllt vid beskattningsårets ingång. Sammantaget beräknas reformen öka den varaktiga sysselsättningen med 12 000 fler sysselsatta. har efter regeringens skattehöjningar återigen världens högsta marginalskatter. Det minskar drivkrafterna att arbeta mer. vill att så få lärare eller sjuksköterskor som möjligt ska betala statlig skatt, och höjer som ett första steg brytpunkten till . Förändringen beräknas kosta och förväntas öka antalet helårsarbetskrafter med 4 500 när redan sysselsatta ökar sin arbetstid. För att säkra att arbetslöshetsförsäkringen förblir en försäkring som ger tillfälliga ersättningar då människor drabbas av arbetslöshet bör den präglas av en tydlig arbetslinje. föreslår därför en stramare arbetslöshetsförsäkring som upprätthåller drivkrafterna att gå från bidrag till arbete. Sjukfrånvaron har ökat markant, trots att svenskarnas allmänna hälsotillstånd inte har försämrats. Också i sjukförsäkringssystemet bör det finnas tydliga drivkrafter och stöd för att återvända till arbete. Därför återinför den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen som regeringen tog bort och föreslår flera reformer för att stärka dagens rehabiliteringskedja och möjliggöra fler förebyggande insatser. föreslår också åtgärder för att öka efterfrågan på arbetskraft genom att bland annat sänka anställningskostnaderna för grupper som står längre ifrån arbetsmarknaden och stimulera efterfrågan på hushållsnära tjänster som också är viktiga för personer med svag förankring på arbetsmarknaden. större efterfrågestimulerande reformer är följande: Utvärderingar visar att nystartsjobben leder till att arbetslösa lämnar arbetslöshet för arbete fortare än de annars skulle ha gjort. Därför vill att fler företag ska kunna använda nystartsjobben. Antalet nystartsjobb har sjunkit , bland annat på grund av ökade krav på arbetsgivare att inte bara erbjuda kollektivavtalad lön utan också kollektivavtalade villkor. vill återgå till de regler som gällde tidigare, nämligen att det krävs lön i nivå med kollektivavtal, men inte övriga villkor. Reformen bedöms öka sysselsättningen med 8 000. För att stärka integrationen och för att fler ska kunna lämna utanförskap för jobb vill vi tillsammans med Alliansen införa en ny förenklad anställning för nyanlända och unga upp till utan gymnasieexamen: inträdesjobb. Anställningsformen kommer göra det billigare för företagen att anställa och gör att fler vågar satsa på en tidigare oprövad person. Anställningsformen kommer göra det möjligt för fler att få en fot in på arbetsmarknaden, få värdefull erfarenhet och kunskap och därmed kunna gå vidare i arbetslivet. Reformen beräknas att öka sysselsättningen med över 10 000 fler sysselsatta. Tabell 5 Varaktiga effekter av politik på sysselsättning och årsarbetskrafter jämfört med budgetpropositionen Sänkt åldersgräns för förhöjt jobbskatteavdrag för äldre En politik för rättvis fördelning och social rörlighet Välfärdssamhällets kanske viktigaste framgångar handlar om reformer som har gett ökade livschanser till breda grupper som inte fått samma möjligheter. Det handlar bland annat om enhetsskolan och utbyggnaden av högskolan som gav också begåvade barn med fattiga föräldrar möjlighet att utbilda sig och göra klassresor. På samma sätt gjorde reformer som individuell beskattning, föräldraledighet och utbyggd förskola att kvinnors förutsättningar för arbete och egen försörjning förbättrades kraftigt. Dessa reformer var inte bara moraliskt rätt utan också klok ekonomisk politik. Att kvinnor jobbar i högre grad än i andra länder är fortfarande huvudförklaringen till att har högst sysselsättningsgrad i EU. kommer återigen pröva det svenska samhällets förmåga att ge människor möjlighet till ett bättre liv för sig och sina barn. tar vi emot en halv miljon människor till , människor som i genomsnitt har sämre förutsättningar att åtminstone initialt bli framgångsrika här än de som är födda här och har utbildning och erfarenheter som är mer anpassade för den svenska arbetsmarknaden. Hur stora möjligheter dessa människor, och deras barn, ges är en helt central fråga för framöver. Här utgör det svenska välfärdssamhället både möjligheter och problem. En uppenbar möjlighet är att tack vare omfattande marknadsekonomiska reformer på många sätt har en välfungerande ekonomi. De jobb som tillkommer kommer främst i privat sektor, inte som tidigare genom en ohållbar utökning av den offentliga sektorn. Reformerna av arbetsmarknaden har bidragit till att 400 000 jobb har tillkommit sedan finanskrisen, huvuddelen till följd av att fler personer födda i andra länder har fått arbete. är det uppenbart att höga bidragsnivåer, reglerade arbetsmarknad och stela lönestruktur försvårar integrationen och minskar möjligheterna att ta det första steget in på svensk arbetsmarknad. För låga incitament till arbete för framför allt låga inkomster riskerar att skapa fattigdomsfällor för stora grupper, särskilt när det kombineras med låga jobbchanser. Till det ska läggas de brister i välfärden, inte minst i skolan, som har blivit allt tydligare . Sammantaget finns det risk för ett utanförskap som både är långvarigt och som kan gå i arv till efterkommande generationer. Insatserna för som helhet är stora och ingen uppgift är viktigare än att se till att så många som möjligt kan få ett jobb. politik för rättvis fördelning och social rörlighet består av tre delar. Den första och viktigaste är en politik för jobb. Den stora klyftan finns mellan de som har ett jobb och de som inte har ett, och det viktigaste vi kan göra är att förbättra jobbmöjligheterna – för alla. I denna budgetmotion presenterar vi förslag som förbättrar integrationen och skapar nära 70 000 nya jobb. I tabell 7 nedan framgår också att effekterna är som störst för de med lägst inkomster. Den andra delen är trygghet och välfärd för alla. Det handlar om en förskola som utjämnar förutsättningar, en skola som förmedlar kunskaper, ett rättsväsende som utjämnar trygghetsklyftorna och en sjukvård för alla, med kortade köer. föreslår i denna motion reformer på åtskilliga miljarder kronor för att stärka välfärdens kärnverksamhet. Dessa satsningar gynnar alla, men i högre grad de med låga inkomster. Den tredje är en fördelningspolitik för utjämning utan att skapa fattigdomsfällor eller incitament för passivitet. I ett samhälle som håller ihop måste alla få ta del av välståndsökningen, och klyftorna får inte växa sig för stora. I figur 7 visas fördelningseffekterna på den justerade disponibla inkomsten av de förslag som presenteras i denna budgetmotion: Jobbskatteavdrag som framförallt riktas mot låga inkomster Utökat jobbskatteavdrag för äldre Höjd brytpunkt för statlig skatt Avskaffad kvalificeringsregel för flyktingar i sjuk- och aktivitetsersättningen och avskaffad kvalificeringsregel för flyktingar i garantipensionen A-kassan sänks till dag 1–100 och till därefter samt en maxgräns för aktivitetsstödet Sänkt sjuk- och aktivitetsersättning från En ny karensdag införs dag 15, när den sjukskrivne går från sjuklön till sjukpenning Sjukpenningen minskar från till från dag 90 och från till vid dag 365 Jobbstimulans i försörjningsstödet ökar från . Sänkt uppskovsränta till . För att visa de samlade effekterna av politik så att denna kan jämföras på ett rättvisande sätt med regeringens fördelningseffekter, inkluderas också de beräkningsbara förslag som accepterar i regeringens budgetproposition 2018: sänkt skatt för pensionärer höjt bostadstillägg för pensionärer och personer med sjuk- och aktivitetsersättning. Figur 7 Fördelningseffekter av förslag, procentuell förändring av disponibel inkomst för olika inkomstnivåer av de beräkningsbara förslagen i budgetmotioner Källa: och egna beräkningar. Decil 1 är den tiondel med lägst inkomst, decil 10 är den tiondel med högst inkomst. 8 Fler jobb för alla Trots högkonjunkturen fördjupas utanförskapet. Närmare var sjunde svensk i arbetsför ålder lever i utanförskap, och situationen riskerar att förvärras om inte en rad stora reformer genomförs. En viktig förklaring till det fördjupade utanförskapet är den bristande integrationen. Bland invandrare är sysselsättningen låg och arbetslösheten hög, detta gäller i synnerhet personer som är födda utanför . Särskilt allvarlig är situationen bland kvinnor. politik för jobb och sysselsättning styrs utifrån två mål som vi ska uppfylla till 2025: Vår politik ska leda till att vi halverar jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda, och vi ska skapa förutsättningar för 500 000 nya jobb att växa fram. Det handlar framför allt om att minska bidragsberoendet och att se till att arbete alltid lönar sig mer än att leva på bidrag. Varje krona som går till bidrag är också en krona som i stället hade kunnat gå till skolan, polisen, vården eller omsorgen. För att åstadkomma detta krävs en politik som sätter jobben främst. politik syftar till att ta till vara varje människas förmåga att växa av egen kraft. Vi vill att människor ska ha ett arbete, en lön, arbetskamrater och en chans att forma sina egna liv. Eget arbete ger gemenskap och skapar en känsla av att vara behövd, som det ger självständighet genom egen inkomst. Att människor arbetar lägger också grunden för hela samhällsekonomin. Fler i arbete innebär att efterfrågan i ekonomin ökar och att fler arbetsuppgifter därmed finns att utföra, men också ökade resurser till vår gemensamt finansierade välfärd genom att skattebasen växer. Att utanförskapet minskar är också viktigt för framtiden. Många barn ärver sina föräldrars utanförskap och det finns ett positivt samband mellan, framför allt, mödrarnas situation på arbetsmarknaden och barnens framtida möjligheter att arbeta. Utmaningar på svensk arbetsmarknad I takt med att bidragsberoendet minskat bland dem som står relativt nära arbetsmarknaden ser vi hur utanförskapet förändras. Det blir djupare. Risken att människor som står nära arbetsmarknaden återigen pressas ut i utanförskap kvarstår visserligen, men den största utmaningen på svensk arbetsmarknad är att bryta det nya och fördjupade utanförskap som drabbar dem som står längre ifrån arbetsmarknaden. Utanförskapet i kan beskrivas med att många människor aldrig får sitt första jobb och över huvud taget inte kommer in på arbetsmarknaden. Det beror på att höga skatter på låga inkomster kombinerat med höga bidragsnivåer ofta gör det mindre lönsamt att arbeta. Till detta läggs nu också att många saknar de kunskaper och erfarenheter som krävs på den svenska arbetsmarknaden. Antalet jobb som kan utföras med endast grundskoleutbildning minskar som kraven på att förvärvsarbetande ska kunna byta arbetsplats, yrke eller bransch ökar. Inom flera branscher, både inom offentlig och privat sektor, råder det arbetskraftsbrist. är arbetslösheten hög bland personer som saknar gymnasieutbildning. visar att efterfrågan på arbetskraft med förgymnasial utbildning kommer sjunka med . Personer som inte fått med sig tillräckliga kunskaper från gymnasiet riskerar därför att få det än svårare . När kunskapskraven på arbetsmarknaden ökar, och jobben med lägre utbildningskrav blir allt färre, drabbas i synnerhet invandrare som har liten erfarenhet av den svenska arbetsmarknaden och ofta har begränsad utbildning. Bland de nyanlända som befann sig i etableringsuppdraget hade hälften högst förgymnasial utbildning. I är sysselsättningsgapet mellan utrikes och inrikes födda bland de största i . Visserligen kan variationen delvis förklaras av att gruppen utrikes födda ser olika ut i olika länder, men det ändrar inte slutsatsen att kvaliteten och effektiviteten i integrationsarbetet måste förbättras. Arbetslöshetens sammansättning och dess förändring är tydlig. Jobbklyftan, skillnaden i sysselsättningsgrad mellan personer födda i och utanför , ökar i många åldersgrupper. Utrikes födda utgör en allt större del av de som är arbetslösa, och en majoritet av de långtidsarbetslösa är nu födda i andra länder. Låg utbildningsnivå är sannolikt en av de starkaste förklaringarna till svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Men sysselsättningen bland utrikes födda är även lägre för de med högre utbildning. Det gäller särskilt utomeuropeiskt födda kvinnor. Bland högutbildade kvinnor födda i och står dessutom så många som var fjärde kvinna helt utanför arbetskraften. Svårigheterna på arbetsmarknaden bland invandrare är således inte ett problem som begränsas till personer med låg utbildningsnivå. För att öka sysselsättningen inom denna grupp krävs nya insatser. Att skapa fler jobb och att bekämpa det nya utanförskapet betyder att personer utan utbildning och utrikes födda utan svenska erfarenheter måste få betydligt större möjligheter att ta klivet in på arbetsmarknaden. När människor inte får sitt första jobb ger det svåra följdeffekter för den enskilde. Det riskerar att låsa in människor i utanförskap från mycket ung ålder och därmed skapa ett långvarigt och ibland livslångt utanförskap. Varje människa i utanförskap nekas möjligheten att bygga en framtid utifrån sin egen vilja och förmåga. Det skapar otrygghet och ofrihet. Särskilt allvarligt är att utanförskapet går i arv. Möjligheterna att skapa en bättre framtid för sina barn hämmas alltså också av utanförskapet. Det ska alltid löna sig att arbeta För alltför många i lönar det sig alltför dåligt att arbeta. Det bidrar till att färre söker jobb och att färre får ett jobb. Höga skatter på låga inkomster medför tillsammans med den kombinerade effekten av de olika bidragssystemen att det för många inte lönar sig tillräckligt att arbeta. Det medför att det blir svårare att komma in på arbetsmarknaden och att antalet arbetade timmar i ekonomin riskerar att bli färre. Den enskilt viktigaste reformen för att skapa bättre jobbchanser för alla är därför att se till att det alltid ska löna sig att arbeta. Det vill göra både genom att sänka skatten ytterligare för de som arbetar och genom en bidragsreform som stärker arbetslinjen i flera olika bidragssystem. Sänkt skatt på arbete Trösklarna in till arbetsmarknaden är fortsatt höga för personer med låga inkomster, för ensamstående är de bland de högsta bland . Exempelvis har en ensamstående kvinna med två barn så höga skattekilar – det vill säga summan av inkomstskatt och arbetsgivaravgift minus familjeförmåner – i än om hon bott i . I flera anglosaxiska länder har personer med lägre inkomster negativa skattekilar. För att nå målet om halverad jobbklyfta och 500 000 fler jobb till 2025 är det nödvändigt att fler ska kunna få jobb, också sådana med lägre lön. Därför behöver skatterna bli lägre för de som arbetar och särskilt för de med låga inkomster. föreslår ett nytt jobbskatteavdrag med en förstärkning för låga inkomster, som innebär sänkt skatt för alla som jobbar, men särskilt för dem som tar steget in på arbetsmarknaden från utanförskap. För en lokalvårdare innebär det en genomsnittlig skattesänkning på nästan , för en bussförare . Tabell 6 Skattesänkning vid olika lönenivåer Skattelättnader för dem som arbetar, särskilt riktat mot dem som har låga inkomster, är en internationellt sett vanlig och väl utvärderad reform för att bidra till ökad sysselsättning. Enligt finns liknande skattelättnader exempelvis i , , , , , och . Figur 8 Procentuell skattesänkning vid olika månadsinkomster Källa: och egna beräkningar. Skattesänkningen leder både till att människor kan lämna utanförskap och komma i arbete, och till att det blir mer lönsamt att arbeta mer. Sammantaget beräknas skattelättnaden ge motsvarande 17 000 nya jobb . Med inriktningen mot låga inkomster kan effekten förväntas vara större för framför allt de invandrare som står långt ifrån arbetsmarknaden. Därmed bidrar skattesänkningen också till att nå målet om att halvera jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda svenskar. satsar för att sänka skatten för alla som jobbar med särskild förstärkning för dem med låga inkomster. Länge var försörjningsstödet sådant att för varje krona man fick genom egen ansträngning trappades stödet av med en krona. Detta skapade hinder och belönade inte egna ansträngningar. införde alliansregeringen en jobbstimulans för att göra det mer lönsamt att gå från bidrag till arbete. Stimulansen innebär att för den som har fått försörjningsstöd i följd kan av nettoinkomsten från arbete undantas från att räknas med vid beräkningen av rätten till ekonomiskt bistånd. Men är trösklarna höga. Att exempelvis gå från försörjningsstöd till ett deltidsjobb lönar sig ofta dåligt. Därför föreslår att jobbstimulansen som finns i försörjningsstödet förstärks från till . bör aktivitetskraven i socialtjänstlagen skärpas. Den ökade jobbstimulansen kan ha betydande effekter på hushållsekonomin för dem med de allra lägsta inkomsterna. För en ensamstående tvåbarnsförälder som får ett halvtidsjobb som vårdbiträde skulle jobbstimulansen kunna innebära ytterligare i ökad inkomst . satsar på ökad jobbstimulans i försörjningsstödet. Jobbstimulans i asylsökandes dagersättning Drivkrafterna för jobb bland asylsökande är svaga eftersom det finns tydliga marginaleffekter när en person arbetar . Om en asylsökande tar ett arbete avräknas hela dagersättningen för varje intjänad krona. Då dagersättningen är låg är konsekvenserna begränsade vid heltidsjobb, men kan vara betydande om det gäller kortare uppdrag och deltidsjobb som ofta är den första vägen in på arbetsmarknaden . För att det ska löna sig bättre att arbeta bör en jobbstimulans införas för de asylsökande som börjar arbeta så att de kan tjäna innan dagersättningen börjar trappas ner. satsar för att införa en jobbstimulans för asylsökande som går från bidrag till arbete. Bidragsreform för stärkt arbetslinje Det finns många orsaker till att människor hamnar i utanförskap, men oavsett anledning får det negativa effekter för individen och för samhället. Varje människa i utanförskap nekas möjligheten att bygga en framtid utifrån sin egen vilja och förmåga. Det skapar otrygghet och ofrihet. Utanförskapet kommer även med ett högt pris för hela samhället då varje krona som går till bidrag är en krona som hade kunnat gå till skolan, polisen, vården eller omsorgen. Många delar av de svenska bidragssystemen har reformerats för att öka drivkrafterna att arbeta och minska risken att människor pressas ut i utanförskap. Men det finns starka indikationer på att mer behöver göras, särskilt vad gäller de grupper som står längst ifrån arbetsmarknaden. För att säkra att de sociala ersättningssystemen förblir system som ger tillfälliga ersättningar då människor till exempel drabbas av arbetslöshet bör systemen präglas av en tydlig arbetslinje. Det innebär att det ska finnas tydliga drivkrafter och stöd att återvända till arbete. Bidragssystemen ska motverka att människor är frånvarande från arbetskraften alltför länge eftersom risken att fastna i längre arbetslöshet då ökar. Drivkrafterna till arbete beror på ersättningsnivåerna i försäkringarna, men också på hur kraven på individen att söka och ta ett arbete utformas och tillämpas. Dessutom ska individen ges stöd för att komma tillbaka i arbete. föreslår därför en genomgripande bidragsreform för att stärka arbetslinjen och göra det mer lönsamt att arbeta för de som står längst ifrån jobb. Bidragstak säkrar att det alltid ska löna sig att jobba