mot · H5021939 · 2017-10-03 00:00:00 — anser normalt inte att amnesti är rätt väg att gå för att skapa en human och rättssäker asylprocess, men i vissa akuta lägen är det nödvändigt. Vi vill i första hand se en långsiktig förändring av migrationspolitiken i en mer human, välkomnande och ansvarstagande riktning. Därför driver vi främst att den tillfälliga lagen ska dras tillbaka. Ensamkommande barn är extra hårt drabbade av regeringens omsvängning av migrationspolitiken och införandet av den tillfälliga lagen. handläggningstider för ensamkommande barn är rekordlånga. Den långa väntan med ett mycket osäkert slut skapar stor oro och ångest bland de ensamkommande. När självmord och självskadebeteende bland ensamkommande ökar som rättssäkerheten brister inom asylprövningen och de åldersbedömningar som används också uppvisar stora brister är en amnesti nödvändig. En amnesti bör införas för de ensamkommande barn som varit i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.2 Avsaknad av id-handlingar En stor del av de ensamkommande barn som sökt asyl i är afghanska medborgare. Av dem uppskattar att är födda eller uppväxta i och har sina familjer där. En stor del av denna grupp saknar dessutom id-handlingar. Det gäller även andra grupper asylsökande. Enligt nuvarande bestämmelser tar det att få medborgarskap för dem som inte har id-handling. Denna bestämmelse bör tas bort. Regeringen bör återkomma med förslag om att se över lagen om medborgarskap för att ta bort bestämmelsen som säger att det tar att få medborgarskap för den som inte har id-handling. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.3 Stärk barnrättsperspektivet i utlänningslagen Skyddet för barn är för svagt i utlänningslagen. Därför bör den ses över för att säkerställa att den överensstämmer med . Det behövs också mer stöd för att säkerställa att tolkningen av den tillfälliga lagen sker i överensstämmelse med . De rekommendationer som gett till om förföljelse som barn utsätts för måste återspeglas i utlänningslagen. Barns rätt till individuell prövning av sina asylskäl måste stärkas. Regeringen bör återkomma med förslag om att tydliggöra barnspecifika former av förföljelse som flyktinggrund i utlänningslagen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Även barnets rätt att komma till tals och barnets bästa måste stärkas. Det s.k. olämplighetsrekvisitet i paragrafen om barnets rätt att komma till tals i utlänningslagen utgör ett hinder för att barnets rättigheter ska tillgodoses. Det måste därför tas bort. Barnets rätt till information måste stärkas. Barnets bästa ska utredas och särskilt beaktas i alla fall som rör ett barn och vid bedömningen av barnets bästa måste hänsyn tas till barnets åsikter. Handläggningen av asylärenden som rör barn måste ha ett tydligt barnrättsperspektiv. Regeringen bör återkomma med förslag om att stärka barnets rätt att komma till tals i utlänningslagen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.4 Stärk barnrättsperspektivet i asylutredningen För att asylprocessen ska bli korrekt, för att alla uppgifter ska komma fram på ett rättvisande sätt och för att den asylsökande ska känna förtroende för processen och måste utredningarna ske på ett sätt som skapar förtroende hos de asylsökande. När intervjuar barn använder de ett protokoll som får samtalen att likna förhör. En sådan ingång i en asylutredning där den asylsökande känner sig som en misstänkt brottsling från början kommer aldrig att kunna skapa det förtroende som behövs. De svåra och traumatiska upplevelser som asylsökande ensamkommande varit med om är krävande att prata om och riskerar att utelämnas med de nuvarande utredningsmetoderna. av hög belastning på som rått till följd av det stora antalet asylsökande 2015 har barnrättsgruppen på tagits bort. Kunskaperna om barns specifika behov blir därmed bristande och prövningen av deras skyddsskäl ofrånkomligen lidande. Barnrättsperspektivet måste stärkas i asylutredningarna. Det är delvis en kunskapsfråga. Därför anser precis som att barnanpassade utredningsenheter bör inrättas på . metoder behöver utvecklas för att säkerställa att barn kommer till tals på ett bra och meningsfullt sätt, i synnerhet yngre barn och barn med funktionsnedsättning. Ambitionen bör vara att barn alltid ska höras av särskilt utbildade utredare som har tillgång till aktuell landinformation om barns livsvillkor. Även tolkar ska ha särskild kunskap om barn i asylprocessen och barns grundläggande rättigheter. Regeringen bör återkomma med förslag om inrättande av barnanpassade utredningsenheter på . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Det är särskilt viktigt att barns asylutredningar prioriteras eftersom barn är extra utsatta, minnen kan både blekna och påverkas . Tiden mellan asylansökan och asylutredning måste kortas. En gräns från registrering till asylutredning, som föreslår vore att föredra. Regeringen bör återkomma med förslag om en tidsgräns för start av asylutredningar som rör barn. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. finns stora brister i hur handläggningen av ärenden där barn söker asyl går till. Varken lagar och förordningar eller egna rättsliga ställningstaganden och andra föreskrifter följs på ett tillfredsställande sätt, enligt . Det bör därför inrättas en inspektion med uppdrag att granska om regelverk och rutiner tillämpas som det är tänkt. Regeringen bör återkomma med förslag om inrättande av en särskild inspektion för att säkerställa att rutiner och riktlinjer tillämpas rättssäkert och enhetligt. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Flickor utgör en relativt sett liten del av de ensamkommande barn som söker asyl i . De flickor som har flytt kan vara extra utsatta om de skulle av- eller utvisas. Flykten i sig, och ett liv på egen hand i , kan utgöra så pass allvarliga hot mot dem om de skulle återvända att det bör kunna räknas som skyddsskäl i sig i vissa fall. bedriver ett utvecklingsarbete när det gäller genusmedveten asylprövning genom den jämställdhetsintegrering som verket tillsammans med en rad andra myndigheter genomför. En del av det arbetet är det rättsliga ställningstagande om förföljelse p.g.a. kön avseende kvinnor som togs fram. Mycket pekar dock på att kunskapen om specifika asylskäl för ensamkommande flickor behöver stärkas. Regeringen bör utreda behoven av ökad kunskap om ensamkommande flickor och specifika asylskäl för gruppen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6 En rättssäker asylprövning För att asylrätten ska tillgodoses fullt ut krävs en rättssäker process vid prövning av asylskäl. har haft en väldigt hög arbetsbelastning. Myndigheten har därför anställt många nya handläggare som med kort erfarenhet behövt hantera en stor mängd ärenden utifrån en komplicerad lagstiftning som förändrats flera gångar . finns det risker att den politiska debatten i stort, som handlar om snabbare handläggningar och om att signalera att det är svårt att få asyl i , påverkar handläggarnas bedömningar. har över lag klarat denna svåra situation bra, men det finns flera tecken på allvarliga brister. Asylärenden får stora konsekvenser för den sökande. Därför är det mycket viktigt att prövningen sker korrekt och rättssäkert. utredningar har fått kritik i myndighetens interna granskningar för bristande kvalitet. Rörelsen #vistårinteut har i en rapport sammanställt en rad exempel på hur rättssäkerhet brister i asylprövningen för ensamkommande barn. Flera asylrättsjurister vittnar även om brister i asylprocessen. Tillsammans tecknar dessa uppgifter en allvarlig och oroande bild som kräver åtgärder. I detta avsnitt lyfter vi en rad brister när det gäller rättssäkerheten i asylprövningen. menar att en utredning bör tillsättas för att stärka rättssäkerheten genom hela asylprocessen. Regeringen bör tillsätta en utredning för att noggrant se över rättssäkerheten genom hela asylprocessen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.1 Asylprocessen – brister i prövningen och långa handläggningstider I EU:s asylprocedurdirektiv anges att handläggare ska ha kunskaper och den utbildning som krävs för att utreda asylskäl på ett korrekt sätt. Mycket talar för att det finns stora brister i hur efterlever direktivet. Rapporten från #vistårinteut beskriver hur asylärenden hanteras med bristande neutralitet. Konsekvensen blir att asylskäl som bygger på hot om våld, klanhämnd, tortyr och sexuell läggning inte utreds tillräckligt. anser att dessa berättelser om asylprocessen visar på allvarliga brister i rättssäkerhet. För att komma till rätta med detta behövs en översyn av asylprocessen för att se till att den följer asylprocedurdirektivet och grundläggande krav på rättssäkerhet. Regeringen bör återkomma med förslag om att säkerställa att asylprocessen följer EU:s asylprocedurdirektiv och grundläggande krav på rättssäkerhet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. De långa handläggningstiderna för asylärenden utgör ett stort problem för de asylsökande som tvingas till en lång väntan i osäkerhet. riskerar den önskan som finns, inte minst från politiskt håll, att korta ned handläggningstiderna att leda till sämre kvalitet på besluten som fattas och till sämre rättssäkerhet. Regeringen måste säkerställa att ambitionerna att korta ned handläggningstiderna inte påverkar rättssäkerheten och kvaliteten i asylutredningarna. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Tolken har en mycket viktig roll i asylprövningen för att den sökandes asylskäl och hotbild ska tydliggöras i beslutsunderlaget, men också för att sökanden ska förstå de frågor handläggaren ställer så att utredningen blir begriplig. Det begränsade antalet tolkar som har relevanta kunskaper skapar problem. Handläggningstiderna blir orimligt långa och kvaliteten på utredningarna blir lidande. Tolkarnas kunskap brister ibland avseende språket de ska tolka från och ibland är det svenskan som brister. I vissa fall är det kunskaperna om och förståelsen för ärendena som de arbetar med som är otillräckliga. I en process där det ligger på den sökande att bevisa att den har asylskäl drabbar bristerna ofta de sökande. ligger ansvaret att säkerställa att den asylsökande förstår information som ges och frågor som ställs av handläggaren på , enligt EU:s asylprocedurdirektiv. Det är alltså ansvar att se till att tolken som används har goda kunskaper i svenska, att tolken inte har tolkningsföreträde i förhållande till den asylsökande och att handläggare avbryter intervjun när det är uppenbart att tolkningen inte fungerar. I rapporten från #vistårinteut lyfts flera exempel på hur bristande kunskaper hos tolkar påverkat asylprocesser. Det är bl.a. vanligt att sökande blir feltranskriberade vid ankomst till och när de försöker rätta till det blir de anklagade för inkonsekvens och lögn. Dessa brister resulterar ofta i att beslutsfattare anser att beslutsunderlaget är detaljfattigt, osammanhängande och inte tillräckligt trovärdigt. Det finns också exempel på hur tolkar brister i neutralitet vilket gör att det blir mycket svårt för den sökande att berätta om traumatiska upplevelser som sexuella övergrepp eller våld. Det är inte heller ovanligt att tolkar som inte kan den sökandes språk tillförordnas. Regeringen bör se över regelverket och utbildningskraven för tolkar i asylprocesser, samt säkerställa att bristande kunskaper hos tolkar inte drabbar asylsökande på ett orättfärdigt sätt. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. anmäler misstankar mot asylsökande om folkmord, krigsbrott och brott mot mänskligheten till polisens krigsbrottskommission. Misstankar om andra grova brott i utlandet anmäler verket till åklagare. När det finns goda skäl att tro att en person gjort sig skyldig till något av dessa brott, eller utgör en fara för rikets säkerhet, ska hen inte få uppehållstillstånd av skyddsskäl. Dessa ärenden kallas exkluderingsärenden. finns det stora brister i hanteringen av exkluderingsärenden när det gäller misstänkta krigsförbrytare. tillbaka har det skett en förskjutning från en alltför tillåtande bedömning till en som är alltför hård. Principen om att den sökande ska styrka sina asylskäl har sannolikt påverkat hanteringen av exkluderingsärenden så att den sökande i praktiken tvingas bevisa att den inte deltagit i krigsförbrytelser. Detta trots att det uttryckligen är staten som ska ha bevisbördan och måste styrka att den sökande gjort sig skyldig till brott. Biträden vittnar om fall där sökande som befunnit sig långt ifrån det verkliga ansvaret för ett krigsbrott ändå exkluderats. De team med experter på exkluderingsärenden som ska följa samtliga dessa utredningar verkar inte fungera som avsett. menar att dessa mycket viktigt och alvarliga frågor förtjänar extra uppmärksamhet. Den som begått ett krigsbrott måste hållas ansvarig för sina handlingar, men det kan aldrig vara acceptabelt att neka någon asyl på lösa grunder. Regeringen bör återkomma med förslag om hur rättssäkerheten i exkluderingsärenden kan stärkas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.4 Stöd från och biträden Många biträden är överbelastade med alltför många fall, som har sänkt ersättningen till biträden. Sökande hänvisas ibland till biträden som saknat kompetens inom sakområdet, varit oengagerade och t.o.m. begått tjänstefel. Flera anmälningar till och JO har gjorts. Asyl- och migrationsrätt är ett komplicerat område som kräver kunskap både avseende juridiken, de aktuella länderna och erfarenhet av människor i svår ohälsa. Det är också mycket svårt att få byta offentligt biträde om man som sökande är missnöjd. Biträden vittnar även om hur brister i sin information till sökande, vilket leder till att ett stort ansvar landar på biträdena, vilket påverkar de sökandes möjlighet att få en rättvis prövning. menar att högre krav bör kunna ställas på biträdena, antingen i form av ett visst antal ärenden de måste hantera för att förordnas nya klienter eller vissa krav på fortbildning. Regeringen bör se över hur kommunicerar till asylsökande och återkomma med förslag om att införa krav när det gäller biträdenas kunskaper. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. ändrades lagstiftningen kring åldersbedömningar. menade att det var ett steg i rätt riktning på flera sätt, men att det fortfarande finns mycket kvar att göra för att förbättra åldersbedömningarna. Lagstiftningen trädde i kraft och vi kan nu se att det fortsatt finns stora brister i hur hanterar åldersbedömningar. Flera biträden pekar på hur verkets handläggare fortsatt gör bedömningarna på mycket lösa grunder och utan hänsyn till den bevisning som den sökande lägger fram. När det gäller de medicinska åldersbedömningarna räcker det med att en av de två undersökningarna pekar på att den sökande är för att ska bedöma hen som över 18. Detta måste anses gå rakt emot principen om ”benefit of the doubt” som enligt den proposition som antog ska gälla i dessa fall. I rapporten om bristande rättssäkerhet från #vistårinteut beskrivs flera fall där felaktiga transkriberingar lett till att sökande fått fel ålder och hur inte ändrat åldern när felet väl uppdagats. I ett annat fall fick en sökande sin ålder uppskriven efter att personal på ett boende sett en bild på personen i en bil och därför dragit slutsatsen att personen måste vara . Efter att personalen meddelat detta till har myndigheten skrivit upp den sökandes ålder. Ett annat uppseendeväckande exempel handlar om ett syskonpar som anlände till 2015. De uppger exakta födelsedagar vid asylansökan, en 1998, en 2000. De lämnar skoldokument, läkarintyg, foton på syskonen under uppväxten m.m. slår efter utredningen fast att de är födda respektive 1998 och har en åldersskillnad . Båda får avslag. är mycket kritiskt till hur åldersbedömningar i samband med asylprocesser genomförs. Åldern har stor betydelse för möjligheten att få asyl. Det är därför av mycket stor vikt att dessa bedömningar görs på ett korrekt och rättssäkert sätt. Regeringen bör skyndsamt agera för att säkerställa att följer den gällande lagstiftningen avseende åldersbedömningar. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Migrationsöverdomstolen har en central roll i utveckling av rättspraxis och vägledning för migrationsärenden. som tas upp i Migrationsöverdomstolen påverkar utfallet i kommande prövningar av uppehållstillstånd. I ett läge då stiftat många nya lagar som lett till en komplicerad och svåröverskådlig lagstiftning är behoven av vägledning från högre instans stort. Denna vägledning brister dock . av dem som ansöker om prövningstillstånd får det, vilket är extra anmärkningsvärt just p.g.a. att den komplicerade lagstiftningen borde leda till att fler fall behöver överprövas. menar att kraven för att få prövningstillstånd behöver lättas upp och biträdena kan behöva mer vägledning kring hur överklaganden ska göras. Regeringen bör genomföra en översyn av Migrationsöverdomstolens uppdrag att ge vägledning i migrationsärenden och särskilt kraven för att få prövningstillstånd och vägledningen för biträden kring överklaganden. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.7 Rätten till biträde Enligt 18 kap. 1 § i utlänningslagen har asylsökande rätt till offentligt biträde om det inte måste antas att behov av biträde saknas. Paragrafen har tolkats av som att asylsökande med bifallspresumtion inte ska ha rätt till biträde under asylprocessen. Det har i praktiken inneburit att syrier inte har rätt till biträde, eftersom de p.g.a. situationen i landet väntas få bifall på en asylansökan. Med tanke på de stora osäkerheter som den tillfälliga lagen om begränsade möjligheter att få uppehållstillstånd i innebär och den otydliga rättstillämpning den kommer att resultera i bör rätten till biträde utvidgas till att även omfatta denna grupp. Inte minst i ljuset av den stora betydelse skyddsgrunden har för den asylsökandes framtid och möjlighet att återförenas med sin familj samt vetskapen om hur få syrier som beviljas flyktingstatus. Att ge asylsökande som antas få uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande rätt till biträde skulle till viss del kunna lindra den bristande rättssäkerhet som lagen innebär. Mot denna bakgrund bör regeringen utreda möjligheten att stärka rätten till biträde för asylsökande som väntas få uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. EU:s flyktingpolitik påverkar och styr i stor utsträckning den svenska flyktingpolitiken. Det beror dels på att EU-lagstiftning i vissa fall är tvingande, och dels på att den fria rörligheten inom unionen har drivit fram ett starkare fokus på unionens yttre gränser och bevakningen av dem. Detta är en utveckling som är mycket kritiskt till. har varit kritiskt mot harmoniseringen av EU:s flyktingpolitik sedan den inleddes i och med antagandet av Amsterdamfördraget. kan vi tydligt se resultatet av harmoniseringen. EU har byggt murarna runt ”Fästning ” allt högre i stället för att genom mellanstatligt samarbete ta ansvar för de flyktingar som söker skydd undan förföljelse. har medverkat till att sätta ur spel, t.ex. genom transportörsansvaret och genom att acceptera att asylansökningar från EU-medborgare ska anses uppenbart ogrundade. Systemet med minimiregler har inneburit en harmonisering nedåt i riktning mot den sämsta tillåtna nivån på rättssäkerhet och behandling. Dublinförordningen gör att de EU-länder som flyktingar först kommer till tvingats ta ett mycket stort ansvar för människor på flykt. Många flyktingar har fastnat i och . Omfördelningen av asylsökande från dessa länder har gått mycket långsamt. hade strax över 27 000 asylsökande omfördelats till andra länder då EU enades om att 100 000 asylsökande skulle omfördelas. Vi ser nu även hur ankomsterna till ökar. Som svar på att ett stort antal människor sökte sig till producerade flera lagförslag med det huvudsakliga syftet att försämra möjligheterna för flyktingar att ta sig till . Dublinförordningen har uppdaterats, förordningen om Eurodac har omarbetats och en ny förordning om den Europeiska unionens byrå för asylfrågor har lagts fram. Dessutom har förslag på förordningar om vidarebosättning, asylförfarande och normer för internationellt skydd samt ett direktiv om mottagande tagits fram. I de lagförslag som kommissionen producerade uttrycks ambitionen att motverka asylshopping och sekundära förflyttningar genomgående. Att kommissionen använder ett sådant språk för att beskriva situationen för människor på flykt är ett tydligt tecken på normaliseringen av rasismen i . EU:s flyktingpolitik är i stort behov av reformer men i stället för de förslag som kommissionen nu lägger fram bör de införa lagliga vägar att söka sig till . Att öka de lagliga vägarna skulle både göra resan mycket säkrare och billigare för de människor som tvingas fly, som migrationen skulle bli mycket mer ordnad. förslag på hur lagliga vägar till skulle kunna garanteras presenteras längre fram i denna motion. Flera av kommissionens förslag har fastnat i förhandlingar mellan EU:s medlemsstater eftersom flera länder i stort sett vill se ett totalt stopp för flyktingars möjligheter att ta sig till . är mycket kritiskt till de förslag som lagt fram för att de begränsar möjligheterna för människor att få skydd i . ser vi med stor oro på att de stoppas av krafter som vill begränsa asylrätten ytterligare. Det ger få anledningar att tro att vi kan få en human flyktingpolitik i i närtid. bör inom EU verka för en flyktingpolitik som värnar asylrätten och grundläggande mänskliga rättigheter. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Av de lagförslag lagt fram på migrationsområdet finns ett som syftar till att förbättra möjligheten för människor på flykt att få asyl i , nämligen den vidarebosättningsförordning som förhandlas i under ledning av . Fler möjligheter till vidarebosättning vore ett mycket bra steg mot fler lagliga vägar till . Det finns dock kritik mot att systemet riskerar att underminera UNHCR:s arbete med vidarebosättning genom att göra det till ett verktyg för att uppnå andra policymål och utrikespolitiska intressen. har också velat använda systemet för att få till stånd liknande avtal som det mellan och . anser att förordningen bör säkerställa att EU täcker av UNHCR:s globala vidarebosättningsbehov och att förordningen på inga sätt får användas för att förhandla fram avtal med syfte att stoppa människor på flykt från att komma till , inklusive genom s.k. humanitarian admission programmes. bör inom EU verka för att vidarebosättningsförordningen inte används för att sluta avtal liknande det mellan och eller s.k. humanitarian admission programmes. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 7.2 Avtal för att stoppa människor på flykt ingick EU ett avtal med om hur de människor som flyr via och tar sig till ska hanteras. Från skulle de få möjlighet att söka asyl, men endast i . De som inte söker asyl skickas tillbaka till , så även de som får avslag på sin ansökan eller saknar id-handlingar. För varje syrier som sänds tillbaka till ska en annan syrier föras vidare till ett EU-land. Flyktingar av övriga nationaliteter förs inte vidare till EU, enligt avtalet. Uppgörelsen skulle även innebära att turkiska medborgare ska undantas från EU:s visumkrav, samt en nystart för ansökan om EU-medlemskap. Dessutom ska EU bidra ekonomiskt till mottagandet av flyktingar i . är mycket kritiskt till avtalet. är inget säkert tredjeland. Man ger inte flyktingstatus åt icke-europeiska flyktingar och flera rapporter vittnar om undermåliga asylprocesser samt att man skickat tillbaka flyktingar till krigets och andra länder. Det har även kommit rapporter om att turkiska gränsvakter beskjutit syrier som försökt ta sig in i landet. Gränsen mellan och är i praktiken stängd och har byggt en lång mur längs den.