mot · H5023683 · 2017-10-05 00:00:00 — Dagens skattesystem gynnar en snabbt ökande bostadsbelåning med en överhettad bostadsmarknad i många städer. Risken finns att en nedgång drabbar ekonomi hårt. Därför är det angeläget med en bred överenskommelse där bostadsbeskattningen ses över för att gynna långsiktig stabilitet. I en sådan överenskommelse är vi beredda att exempelvis se över ränteavdraget. Ränteavdraget gynnar i praktiken en hög skuldsättning, vilket både riskerar att leda till skeva drivkrafter för den enskilde och problem för statsfinanserna . Det är dock viktigt att inte genomföra snabba förändringar av ränteavdragen, eftersom det kan innebära stora omställningsproblem för hushållen. Vidare behövs en reform av reavinstbeskattningen för att öka rörligheten på bostadsmarknaden. vill även regionalisera fler delar av den statliga fastighetsskatten i syfte att stärka den regionala beslutsnivån och regionernas möjligheter att föra en tillväxtfrämjande politik utifrån sina egna förutsättningar. Därför vill att intäkterna från fastighetsskatten på industrifastigheter och elproducerande fastigheter ska regionaliseras. Genom att regionalisera dessa skatter vill vi att intäkterna ska gå till de bygder och samhällen i vilka värdena faktiskt skapats. Utbildning som bryter tudelningen Den svenska skolans problem i form av sjunkande skolresultat, lärarbrist och stora regionala och socioekonomiska skillnader i kvalitet är en av de största utmaningarna framöver. För att vända den negativa utvecklingen i skolan krävs en rad förändringar – däribland ökad tillgång till tidiga insatser redan i förskoleåldern. Det stora antalet barn och unga som kommit till och som saknar tillräckliga språkkunskaper utgör en enorm utmaning för hela utbildningssystemet. Denna grupp behöver bättre stöd i form av språkundervisning och kompetenta lärare för att klara skolan. Det behövs också riktade insatser för att öka kvaliteten på utbildningar i utanförskapsområden. Även civilsamhällets, idrottens och föreningslivets arbete spelar en mycket viktig roll i att utgöra en kompenserande faktor för de barn vars familjebakgrund gör att de riskerar att halka efter. Om fler barn får upp ögonen för föreningslivet kan det bli ett sätt att motverka segregation och att bygga broar inom städer, områden och sociala grupper. Globaliseringen avtecknar sig i en arbetsmarknad som befinner sig i ständig förändring. Nya framsteg gör att tekniska lösningar tar över arbetsuppgifter som tidigare skötts manuellt, vilket gör att många människor behöver hjälp att ställa om till andra yrken. har företagen stora problem med att hitta rätt kompetens. Därför behövs fler vägar till arbete genom omställning och en effektiv yrkesutbildning för att bryta såväl den regionala som den sociala klyvningen i . Stärk och bygg ut Genom yrkeshögskoleutbildningarna förses företag med kompetent arbetskraft och deltagarna får en utbildning som i hög grad leder till arbete. erbjuder också utbildningar i många av de yrken har brist på. får yrkeshögskolorna relativt lite pengar jämfört med sina akademiska motsvarigheter. Att stärka och bygga ut är därför en prioriterad uppgift. Ett sätt att göra detta handlar om att öka antalet platser på . När det kommer till att erbjuda kompletterande utbildning inriktat mot ett specifikt yrke har en viktig roll att fylla , oberoende om det handlar om personer som precis gått ut gymnasiet eller någon som vill komplettera sin akademiska utbildning i arbetslivet. bör därför ges förutsättning att verka långsiktigt genom längre tillstånd och mer resurser. För att underlätta för fler att byta spår måste det också bli enklare för elever som studerat högskoleförberedande program i gymnasieskolan att uppnå och läsa in behörighet till . Det behöver också bli lättare att erbjuda yrkesinriktade kurser för att stärka kompletterande roll. Vidare bör den geografiska spridningen ses över med utgångspunkt i att utbildningar bör placeras där de har en god möjlighet att samarbeta med det lokala näringslivet. Yrkesinriktade utbildningar bör i större utsträckning ges i än som akademiska utbildningar. Ökad kvalitet och tillgänglighet i yrkesutbildning och lärlingsutbildning Att höja kvaliteten och öka bredden i vuxenutbildningen är viktigt för såväl personer som befinner sig långt från arbetsmarknaden som för dem i behov av kompetensutveckling och karriärväxling. Det kommer även att vara av stor betydelse när en stor grupp av nyanlända flyktingar utan gymnasiekompetens ska försöka ta sig in på arbetsmarknaden. Gymnasieskolan och vuxenutbildningen behöver därför tillgängliggöras för fler. Behovet av yrkeskompetens är stort, som alltför få väljer ett nationellt yrkesprogram på gymnasiet. Att välja ett yrkesprogram får aldrig uppfattas som en återvändsgränd. Därför ska det alltid vara enkelt för den som vill läsa in högskolebehörighet parallellt inom ramen för sin yrkesutbildning. För att öka kvaliteten och programmens attraktivitet behöver utbildningarna också bättre svara mot arbetsmarknadens efterfrågan på kompetens. Detta förutsätter branschernas delaktighet, och kommunalt och regionalt inflytande. Det är avgörande att alla yrkesutbildningar innefattar praktik för att säkra kopplingen till arbetsmarknaden. Många nyanlända ungdomar i gymnasieåldern har en kort utbildningsbakgrund men med viss yrkeserfarenhet. Det bör därför finnas yrkesutbildningar på gymnasienivå där examen är möjlig utan de teoretiska ämnena men med grundläggande språk och samhällskunskap. Det bör även vara möjligt att examineras på engelska. För denna grupp är även en fungerande studie- och yrkesvägledning av stor betydelse, för att bättre kunna orientera sig bland studievalen och i längden ta sig in på arbetsmarknaden. I många områden som drabbas av utanförskap och kriminalitet är en stark skola med högpresterande lärare viktig för att vända utvecklingen och skapa en positiv förankring till området. Särskilda ansträngningar bör därför göras för att underlätta nya fristående aktörer att starta och ta över underpresterande skolor för att höja resultat och kunskapsnivå. var med och återinförde lärlingsutbildningarna i . Dessa har dock inte utvecklats snabbt nog och inte tillräckligt väl svarat upp till arbetsgivarnas efterfrågan på kompetent arbetskraft. vill därför införa lärlingsråd, bestående av representanter från handelskammare, näringsliv och fackförbund. Dessa ska utforma utbildningarna så att de blir relevanta, håller hög kvalitet och följer arbetsmarknadens behov. Det är också viktigt att bredda lärlingsutbildningarna till fler områden, exempelvis inom den offentligfinansierade välfärden. Stärkt kvalitet och valfrihet i komvux och sfi I syfte att öka både kvalitet och valfrihet i vuxenutbildningen bör ett system liknande skolpengen införas. Studenter inom komvux är fortfarande hänvisade till kommunen eller de utbildningsanordnare kommunen valt att upphandla. Ett antal kommuner har redan valt att på egen hand införa olika sorters valfrihetssystem för komvux. Studenter inom komvux får i dessa kommuner möjlighet att välja hos vilken utbildningsanordnare de vill läsa. Anordnaren får då en ersättning från kommunen i stil med den skolpeng som tillämpas i grund- och gymnasieskolan. En sådan vuxenutbildningspeng bör införas i hela landet. På samma sätt vill reformera sfi, Svenska för invandrare. De som ska lära sig svenska får välja utbildningsanordnare, som får betalt genom en typ av skolpeng. Genom att endast betala för resultat, införa valfrihet för de studerande och öppna upp för konkurrens mellan nya utbildningsanordnare kan kvaliteten inom sfi höjas. Sfi måste även bli mer yrkesanpassat. Det ska inte vara ett problem att arbeta som man lär sig svenska. Skolan ska utjämna livschanser En skola av hög kvalitet som når alla barn är ett av de mest effektiva sätten att jämna ut livschanser och upprätthålla en hög social rörlighet. Bra utbildning utgör grunden för ett samhälle där social bakgrund eller bostadsort inte avgör barns möjligheter till en lyckad skolgång och framtida chanser på arbetsmarknaden. Möjlighet till förskola för alla Genom att så tidigt som i förskoleåldern nå barn som riskerar framtida svårigheter i skolan ökar möjligheterna att ge alla barn likvärdiga chanser till en bra skolgång. De barn som gynnas mest av en god förskola är de barn som har de svåraste förutsättningarna, som barn från socioekonomiskt utsatta eller nyanlända familjer. är det dessa barn som förskolan ofta inte når ut till. Barn till arbetslösa föräldrar har exempelvis rätt till färre timmar på förskolan än barn vars föräldrar arbetar heltid. anser att den långsiktiga målsättningen bör vara en utbyggd förskola och att fler barn ska få möjlighet att få delta i förskoleverksamheten, inte minst de barn som inte har samma tillgång till svenska språket i hemmet. Bristen på förskollärare är en utmaning för en utökning av förskoleverksamheten. För att höja kvaliteten och få fler kompetenta pedagoger i verksamheten behöver karriärtjänster och kompetensutvecklingsgaranti även gälla för pedagoger i förskolan. Vi vill även underlätta för barnskötare att vidareutbilda sig till förskollärare de arbetar i förskolan. Ett annat viktigt steg i att höja kvaliteten och göra förskolan tillgänglig för fler barn är att se över resursfördelningen. Systemet med maxtaxa i förskolan behöver reformeras för att ge större frihet åt kommunerna att bestämma över avgiftsnivåerna. Ett ökat inflytande för kommunerna över avgiftsnivåerna i förskolan skulle kunna skapa utrymme för satsningar på såväl utbyggnad av förskolan som mer pedagogik och minskade barngrupper. Ett bra sätt att nå barn till nyanlända föräldrar är att erbjuda integrationsförskola där förskoleverksamhet bedrivs med sfi-undervisning. Försök har gjorts i vissa stadsdelar i med goda resultat. anser att integrationsförskola ska utvidgas till fler delar av landet. Snabbare språkinlärning och tvåspråkiga klasser Snabb inlärning av svenska är nyckeln till det svenska samhället. Språkintroduktions-programmet är det snabbast växande programmet på gymnasiet. Att dagens förberedelseklasser och språkintroduktion inte alltid hinner tillgodose alla elever med rätt grundkunskaper är därför föga förvånande. Den i skolan måste därför nyanlända elever ges tillräckligt med stöd för att snabbt ta till sig språket. Det behövs en nationell satsning för att stödja kommunerna i att föra in nyanlända i det svenska språket med fler timmar, intensivundervisning och stöd med den bästa pedagogiken. Vidare ska nyanlända elever, förutom att läsa svenska, kunna ha ämnesundervisning på både sitt modersmål och på svenska. Studier visar att tvåspråkighet stärker språkutvecklingen och påskyndar lärandeprocessen. Försöksverksamhet för tvåspråkiga klasser borde därför införas för att stärka tvåspråkiga elever i deras språkutveckling och lärandeprocess. Fler lärare med rätt kompetens Ett välfungerande utbildningssystem som jämnar ut livschanser förutsätter att det finns tillräckligt många och bra lärare. Den tilltagande lärarbristen utgör därför ett stort problem för svensk skola. För att möta detta problem krävs framför allt att utbudet av lärare ökas. Vi behöver därför utöka och bredda de kompletterande pedagogiska utbildningarna och ta vara på initiativ likt Teach for , där högpresterande personer med examen inom matematik, naturvetenskap och liknande får möjligheten att läsa in behörigheten till lärare för att arbeta som lärare i en utsatt skola . Högpresterande studenter på universitet bör också ges möjlighet att i större utsträckning undervisa på gymnasie- och grundskolor vid sidan av sina studier eller som en del i utbildningen. Systemet med karriärlärartjänster behöver utvecklas och stärkas, med särskilda satsningar i utanförskapsområden, för att locka fler av de bästa lärarna till de mest utsatta skolorna. Fler och bättre lärare kräver en lärarutbildning av hög kvalitet. En del i att höja nivån på lärarutbildningen är att ge möjlighet för fler att bedriva sådana utbildningar. Flera aktörer har visat ett intresse för att bedriva fristående lärarutbildning, men dagens regelverk behöver reformeras då det med dagens utformning gör nya högkvalitativa utbildningar näst intill omöjliga. En annan angelägen åtgärd för att minska lärarbristen är att införa nya möjligheter till dispens från krav på lärarlegitimation. Det gör att pensionerade lärare och andra verksamma med kompetens men som saknar lärarlegitimation kan arbeta i skolan. Bryt den regionala klyvningen För att stoppa den regionala klyvningen krävs sänkta skatter på jobb och växande företag, smartare och mindre betungande regelverk och en infrastruktur som når fler. Där ingår även riktade åtgärder för att göra det enklare att driva företag på landsbygden. En sådan åtgärd är att sänka fastighetsskatten för outnyttjade kommersiella lokaler på landsbygden. Med ett reformerat strandskydd som gör det möjligt att bo på attraktiva platser, möjligheter till gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker samt enklare regler och lägre kostnadstryck för de gröna näringarna ges landsbygdens företagsamhet helt nya förutsättningar. Därtill är en välfärd och offentlig service som når alla människor en förutsättning för möjligheten att bo överallt i landet. Statens verksamheter har i hög takt centraliserats till storstäder och länscentra. vill att fler av statens funktioner utförs på mindre orter där kostnadstrycket är lägre. Då ger vi fler möjligheter till jobb till människor som bor utanför storstäderna, som det finns potentiella vinster i form av lägre kostnader och högre effektivitet. Den parlamentariska landsbygdskommitténs mål om att decentralisera 10 000 arbetstillfällen ska ses som ett golv för ambitionsnivån. I syfte att göra det enklare att rekrytera personer med rätt kompetens till viktiga yrken i alla landets kommuner föreslår att den som flyttar till en landsbygdskommun för att arbeta efter avslutad utbildning ska få sina studieskulder avskrivna . Det skulle underlätta för den som vill flytta tillbaka hem efter avslutad examen och ge bättre förutsättningar för kompetensförsörjning på landsbygden. Fler bostäder i hela landet En förutsättning för tillväxt och möjligheten att leva i hela landet är att människor har någonstans att bo. råder stor brist på bostäder, vilket påverkar såväl den sociala som den regionala klyvningen av landet. Trösklarna till bostadsmarknaden är särskilt höga för den som är ung eller den som kommit till vårt land. finns en rad regler som hindrar byggandet i attraktiva områden på landsbygden, vilket i sin tur hämmar utvecklingen utanför städerna. Bostadsbristen i beror både på att det byggs för lite och för långsamt och på låg rörlighet och dåligt utnyttjande av beståndet. Hyressättning, krångliga byggregler och dålig konkurrens i byggsektorn har gjort det onödigt svårt och dyrt att bygga. Den svenska bostadsmarknaden klarar inte av att svara upp mot efterfrågan, vilket minskar människors frihet och rörlighet. Utgångspunkten för bostadspolitiken måste därför vara att det ska bli lättare och billigare att bygga och att äganderätten stärks. vill se en bostadsöverenskommelse med inriktningen att göra det enklare att bygga genom färre regler samt att rörligheten på bostadsmarknaden ökar. Gör det enklare att bygga Ett skäl till bristen på bostäder är att det saknas byggbar mark. På den svenska landsbygden finns många attraktiva platser att bygga på utan att förstöra naturvärden, men det hindras av ett stelbent strandskydd. föreslår att dagens strandskydd kraftigt reformeras och att kommunerna får bestämma själva över strandskyddet, med undantag för vissa speciellt utpekade skyddsområden. Reglerna behöver en bättre balans mellan, å ena sidan, hänsyn till bevarande av viktiga naturvärden och allmänhetens tillgång till strandområden och, å andra sidan, att fler människor får möjlighet att bo på landsbygden. Vi kan också tillgängliggöra mer mark för byggande genom att se över de så kallade riksintressena. Nästan hälften av all mark i räknas som någon form av riksintresse, vilket medför att det är svårt att bygga i många delar av landet. Riksintressena behöver därför vara tydligt definierade och det måste vara möjligt att väga in andra intressen, som bostadsbyggande. vill även att de statliga kreditgarantierna utnyttjas bättre och tydligare riktas för att underlätta byggande på landsbygden. Det behövs förbättrade ekonomiska villkor att låna upp kapital för att bygga där människor vill bo. Regelverk ska också gynna kreditgivning till dem som har kreditvärdighet och vill bygga sin bostad på landsbygden, trots att en sådan bostad inledningsvis kan tappa i värde. Kommunala bostadsbolag ska kunna bygga hyresrätter där det finns långsiktig lönsamhet, i synnerhet för att avhjälpa lokal bostadsbrist. Där tolkningar av redovisningsregler för bostadsbolagen inte avspeglar de verkliga ekonomiska förhållandena bör de tolkningarna ändras så att byggandet underlättas. Alltför hårda krav på vissa byggnormer försvårar byggande. Det gäller inte minst bullerreglerna, som bromsar byggande i områden där många redan bor. Därutöver krävs en översyn av tillgänglighetsreglerna, som framför allt gör små lägenheter dyra att bygga. Man ska kunna garantera tillgängliga bostäder för alla som behöver det, som kraven på anpassning av alla bostäder minskas. Vidare krävs regelförenklingar som exempelvis gör det enklare att ändra i gällande detaljplaner och gör det möjligt att bygga i områden utan detaljplaner, som prövats framgångsrikt i . Dessutom behöver konkurrensen i byggsektorn öka, till exempel genom att bygglov tidsbegränsas så att reglerna inte används av stora aktörer för att taktiskt vänta att bygga. Fler aktörer bör få möjlighet att konkurrera om att bygga i nya och attraktiva lägen. Personer som önskar bygga sitt hem bör ges större möjlighet att gå samman för att anlita entreprenör och själva söka bygglov för flerbostadshus. Hyrköp och ägarlägenheter bör främjas. Lantmäteriets verksamhet är central för att hela landet ska kunna växa. Tyvärr brister den servicen . Lantmäteriet lägger ned kontor och handläggningstiderna är långa. För att effektivisera Lantmäteriet bör delar av verksamheten öppnas upp för privata aktörer. Öka rörligheten på bostadsmarknaden Det system med hyreskontroll som funnits har skapat en situation där det är plånbok och kontaktnät som styr vem som har någonstans att bo – tvärtemot det som utgör själva grundtanken med hyresregleringen. som en stor grupp människor – företrädesvis unga och utrikes födda – köar för en lägenhet, finns det många som bor i stora hyresrätter i attraktiva områden till låga kostnader. För att öka rörligheten på hyresmarknaden krävs att systemet med hyresreglering görs om. På vägen till en reform av hyresregleringen bör till en början nybyggda bostäder slippa reglering . Befintliga hyresgäster som så önskar bör kunna sluta avtal med sina värdar att lämna regleringen, mot ersättning, så att fler lägenheter blir tillgängliga. Besittningsskyddet ska vara fortsatt starkt; ingen ska behöva lämna sin hyresrätt om man inte vill det. Bostadsrättsföreningar bör inte ha möjlighet att stoppa andrahandsuthyrningar och det skattefria beloppet för uthyrning höjas. vill även underlätta för unga att komma in på marknaden för bostadsrätter och småhus. Regelverket kring amorteringskrav och handpenning är viktigt för att uppnå stabilitet på bostadsmarknaden. Det ska dock inte skapa orimligt höga trösklar till eget boende. Därför bör det vara möjligt att betala av sitt lån till högre amorteringstakt, i utbyte mot ett lägre handpenningskrav. Ett av de viktigaste sätten att ge förutsättningar för jobb, tillväxt och tillgång till välfärdstjänster i hela landet handlar om att bättre ta tillvara den digitala utvecklingen. vill att alla hushåll och arbetsplatser där efterfrågan finns ska vara uppkopplade . För att digitaliseringen av hela ska ta ytterligare fart krävs utbyggnad av fiber och annan modern kommunikationsteknik i hela landet. För att genomföra detta behövs kreativa lösningar som exempelvis samförläggning av bredbandsinfrastruktur med annan infrastruktur och en mer snabbfotad användning av frekvenser för mobilt bredband. har en väl utbyggd it-infrastruktur, men måste göra mer för att realisera digitaliseringens fulla potential. Fler av statliga, regionala och kommunala funktioner måste öppnas upp för tredjepartsutvecklare, som en hög nivå av it-säkerhet säkerställs. Nästa våg av tillgängliggörande av offentliga tjänster kommer att ske med hjälp av fristående applikationer och programvaror. En mängd lagar och regelverk måste också ses över för att bli teknikneutrala och inte vara i vägen för digitalisering och automatisering. E-hälsa och välfärdsteknologi används fortfarande i förhållandevis begränsad skala i . Det främsta skälet är den stora variationen av journalsystem och dokumentation som används i landsting och kommuner och av privata vårdgivare. föreslår en nationell överenskommelse mellan staten och samtliga kommuner, landsting och privata aktörer om att ansluta sig till en gemensam plattform och standard. Ett infrastrukturlyft för hela En välfungerande infrastruktur i hela landet är en förutsättning för en hållbar samhällsutveckling, ekonomisk tillväxt och fler möjligheter att bo och jobba i hela landet. För att göra det möjligt att bo och jobba i större delar av landet, och därmed skapa större arbetsmarknadsregioner, krävs förbättrade kommunikationer för fungerande pendling från landsbygd och mindre orter till arbete eller studier i större orter, eller omvänt. vill därför att kollektivtrafiken i traditionella och nya former byggs ut i hela landet. Det krävs även kraftiga satsningar för den svenska järnvägen – genom höghastighetsjärnvägar och regionala banor. Därutöver behövs bättre vägar – såväl enskilda vägar som länsvägar. Att med modern infrastruktur knyta samman är av största vikt för att hela landet ska ges möjligheter att växa. Infrastrukturanslagen måste öka och ska fördelas mer rättvist i hela landet. Ett exempel på detta vore att prioritera våra regionala järnvägar. För att flera viktiga infrastruktursatsningar ska kunna realiseras måste vi öppna upp för nya former av finansieringsmetoder. Infrastrukturinvesteringar behöver ett ökat inslag av offentlig-privat samverkan (OPS). OPS innebär att en form av offentlig upphandling tillämpas där ett privat företag eller konsortium kan tilldelas uppdraget att finansiera, bygga och driva en offentlig nyttighet, som till exempel en bansträckning på järnvägen eller en motorväg. För att tillföra mer kapital till infrastruktur och påskynda arbetet och för en säker och tillförlitlig infrastruktur i hela landet bör ges i uppdrag att utreda 10–15 lämpliga infrastrukturprojekt för offentlig-privat samverkan. Detta skulle exempelvis kunna handla om en ny förbindelse mellan och , byggnation av Norrbotniabanan eller upprustning av . i (C) Per Lodenius (C) Per Åsling (C)