mot · H4023620 · 2017-02-15 00:00:00 — Den potential som finns i att utveckla nya grödor genom GMO-teknik bör tas till vara. Det finns ett behov av en tydligare svensk inriktning inom området, eftersom de genmodifierade grödor som tas fram oftast inte är anpassade för att användas i det svenska jordbruket, med kortare odlingssäsong, kallare klimat och stora skillnader i dagsljus mellan årstiderna. anser att möjligheterna för ett växtförädlingsprogram med syfte att ta fram grödor som passar för svenska förhållanden bör övervägas. Vetenskaplig utvärdering av ny teknik tar ofta och vid marknadsintroduktion är teknikerna också ofta dyra. För att ny teknik snabbare ska komma ut i produktionsledet är det angeläget att prövningen av den förenklas. Vi anser att en översyn av de regler som omfattar vetenskaplig utvärdering av ny teknik för primär- och livsmedelsproduktionen bör göras, i syfte att ta fram lämpliga regelförenklingar. kan möjligheterna för stöd till testprojekt inom primär- och livsmedelsproduktionen behöva ses över. Den statliga myndigheten har varnat för att offentliga forskningsfinansiärer, både i och på EU-nivå, i allt större utsträckning avslår ansökningar där genmodifierade växter ingår. Vi ser med oro på denna utveckling. För att säkerställa att potentialen hos modern växtförädling, inklusive framtagandet av GMO, tas till vara, anser vi att utlysningar av offentligt finansierad forskning som rör modern växtförädling i liksom i övriga EU ska utlysas och bedömas på vetenskapliga och teknikneutrala grunder. Vidare anser vi att det kan finnas ett behov av en översyn av den nationella lagstiftning som hanterar genteknik och GMO i syfte att modernisera den och göra den mer teknikneutral. förkastade ett lagförslag som skulle ha gjort det möjligt för EU-länderna att begränsa eller förbjuda försäljning och användning av EU-godkända GMO-livsmedel eller GMO-foder på sitt eget territorium. Det är bra att förslaget inte gick igenom, eftersom det skulle försvåra för viktig forskning och produktutveckling. Vi vill att regeringen verkar för att GMO även fortsättningsvis ska regleras och prövas på unionsnivå. Ökad efterfrågan på svensk kvalitet Vi kan konstatera att ökad medvetenhet hos konsumenter i och utomlands är en fördel för svenska livsmedelsproducenter, med tanke på den höga livsmedelssäkerheten och hållbarhetsaspekter såsom krav på miljö- och djurskydd. anser att det finns goda skäl och förutsättningar för att arbeta för en ökad efterfrågan på svenska livsmedel. Svensk livsmedelsexport är en av våra mest framgångsrika exportgrenar och exporten ökade kraftigt med alliansregeringen. Ökad livsmedelsexport är en grundbult för att öka svenskt livsmedelsföretagande och svensk livsmedelsproduktion, vilket innebär att det också är en nyckel för att nå det övergripande målet för livsmedelsstrategin. Svensk livsmedelsproduktion behöver stå på fler ben än den inhemska marknaden för att öka lönsamheten och möta den internationella konkurrensen. Svenska livsmedel är i världsklass, och vi har all anledning att arbeta för ökad livsmedelsexport. Fler och fler får upp ögonen för bra livsmedel, oron över antibiotikaresistens ökar och allt fler vill konsumera livsmedel som producerats under bra förhållanden. Där har svensk livsmedelsproduktion allt att vinna. Vi föreslår därför i vår budget ett exportfrämjande paket, i vilket en exportportal, livsmedelsattachéer och ökat arbete för landsgodkännanden och anläggningsgodkännanden är bärande delar. Då gick med i EU och blev en del av EU:s inre marknad fick vi en betydligt större hemmamarknad, som omfattar ungefär 500 miljoner europeiska konsumenter i stället för endast 10 miljoner svenska konsumenter. Det skapar fantastiska möjligheter för livsmedelsföretagen i och vi ser att det finns stor potential att öka exporten till . Det finns även en stor marknad utanför EU dit vi har potential att öka exporten. Genom att införa en webbaserad exportportal kan vi förenkla svensk livsmedelsexport. Exportportalens syfte bör vara att marknadsföra svensk mat och göra det enkelt för importörer i andra länder att välja svenska livsmedel. En exportportal bör kunna erbjuda både relevant information och erforderliga formulär och blanketter för att underlätta import och export. Alliansregeringen verkade för att öka livsmedelsexporten till genom handelsavtal. exporterar även mycket spannmål till tredjeland. Det finns flera länder där svensk mat borde vara attraktiv och där vi bör verka för handelsavtal, däribland . Det är därför viktigt att driva frågan om handelsavtal med fler länder utanför EU. Det planerade frihandelsavtalet mellan och oroar en del livsmedelsproducenter, men faktum är att ett frihandelsavtal kan förenkla livsmedelsexporten till . Vissa beräkningar visar att det kan vara just livsmedelsexporten som kommer att öka mest. Med fler handelsavtal kan svenska livsmedelsproducenter öka sin export, vilket gynnar både primärproducenter och livsmedelsföretag. understryker vikten av att fler frihandelsavtal tas fram. Vidare är landsgodkännanden och anläggningsgodkännanden en viktig faktor för ökad export och bör därför prioriteras. bör också tillsätta livsmedelsattachéer på strategiskt viktiga exportmarknader för att förbättra tillgången till dessa. Snus är en traditionell svensk tobaksprodukt som omfattas av svensk livsmedelslagstiftning och som har utvecklats med sin samtid. Även om snus inte kan anses vara en hälsoprodukt, medför det fördelar genom att bidra till en lägre förekomst av rökningsrelaterad cancer i . Genom att tillåta export av snus till EU, finns det goda förutsättningar för fler svenska jobb, som frekvensen av rökningsrelaterad cancer potentiellt kan minska i EU. Vi anser därför att regeringen bör verka för att upphäva exportförbudet av snus inom EU. upphandlades livsmedel i den offentliga sektorn för . I har lagstiftat om relativt hårda krav när det gäller miljö och djurskydd, som måste följas av svenska producenter. är det fortfarande vanligt att delar av offentlig sektor, när man upphandlar livsmedel, inte ställer motsvarande krav. I praktiken betyder det att har stiftat lagar som producenterna måste följa, som en väsentlig del av konsumtionen (den som sker via offentlig upphandling) sker utan att motsvarande krav ställs. I stället kan billigare och sämre alternativ, producerade i länder utan våra hårda krav, köpas in. Det här är en orimlig ordning. Det är inte försvarbart att en del av offentlig sektor ställer krav i lagstiftning som en annan del av offentlig sektor inte anser sig förpliktigad att följa. Kommuner och landsting är stora aktörer på livsmedelsmarknaden och har därmed stora möjligheter att påverka den. Hur offentliga upphandlingar genomförs är därför viktigt för konsumenter som inte kan välja själva, såsom elever, boende i äldreomsorgen och patienter i sjukvården som också har rätt till bra kvalitet. Om offentliga upphandlare i större utsträckning skulle ställa krav motsvarande svenska djurskydds- och miljökrav skulle de som levererar mat som har producerats i få avsevärt bättre möjligheter att vinna upphandlingar. Med fler smarta upphandlingar kan vi få bättre livsmedel i offentlig verksamhet och stärka företag som producerar livsmedel under goda förutsättningar, inklusive mindre svenska företag som har svårt att konkurrera i offentliga upphandlingar. Vi anser att det är rimligt att alla delar av offentlig verksamhet anstränger sig för att vid inköp följa de krav som gäller för svensk produktion. Eftersom vi värnar det kommunala självstyret måste det dock i slutändan vara respektive kommun eller landsting som avgör vilka krav man ska ställa. Vi anser därför att regeringen i större utsträckning bör uppmuntra att det vid offentlig upphandling ställs krav på gott djurskydd och god miljöhänsyn. Säkerhetsläget har försämrats i vår omvärld under en rad år och till följd av händelser utom vår kontroll. Det gör att det har blivit nödvändigt med ett ökat fokus på exempelvis försvars- och säkerhetsfrågor. Som ett led i den diskussionen följer också frågor som rör vår beredskap, exempelvis livsmedel. Det är bekymmersamt att den svenska konkurrenskraften har urholkats så mycket att bara ungefär varannan portion faktiskt produceras här. Den svenska livsmedelsförsörjningen är till stor del beroende av importerade livsmedel. I händelse av begränsningar eller avbrott i importen finns stor risk för att vissa livsmedel relativt snabbt blir en bristvara. Ur det perspektivet är ökad livsmedelsproduktion viktig, eftersom det innebär minskad sårbarhet. Det är viktigt att understryka att det inte är ett problem med ökande export , eftersom all ökad produktion – även den som exporteras – innebär minskad sårbarhet i händelse av kris. Om en bristsituation skulle uppstå kan produkter, som annars skulle ha exporterats, i stället användas i . Livsmedelsförsörjningen är också beroende av fungerande transporter. Även vårt beroende av import av fossila drivmedel innebär i det perspektivet ökad sårbarhet. Såväl skogen som jordbruket kan dock bidra till en produktion av biodrivmedel där förutsättningarna för expansion är goda i . Det innebär också en möjlighet till fler jobb. Regeringen behöver därför säkerställa långsiktiga spelregler för biodrivmedel, till nytta både för klimatet och för vårt oberoende. Uppföljning och genomförande av strategin Det är viktigt att det långsiktiga arbetet med livsmedelsstrategin kontinuerligt följs upp. En årlig resultatredovisning görs rimligen i budgetpropositionen. Utöver det är det nödvändigt att en mer utförlig extern utvärdering görs med jämna mellanrum. Ett rimligt intervall för en sådan utvärdering kan exempelvis vara en gång per mandatperiod. En av dessa bör ha karaktären av en mer omfattande halvtidsutvärdering, för att viktiga reformer ska kunna genomföras för att målen ska kunna nås till 2030. Med startår och slutår bör denna halvtidsutvärdering göras 2024. delar regeringens syn på att livsmedelsstrategin måste genomföras i samverkan mellan berörda aktörer. Det är viktigt med dialog och samarbete och att det finns en kontinuitet i arbetet. Därtill är det också viktigt att lagstiftaren är lyhörd för olika inspel och alltid väger nya eller förändrade åtgärder mot hur de påverkar jordbruket och livsmedelsindustrin. ser att höga skattekostnader i förhållande till jämförbara länder är direkt konkurrenshämmande för det svenska jordbruket. Vi har därför föreslagit ett ökat avdrag för jordbruksdiesel om per liter, dvs. 2017 och 2018. Vi säger också nej till regeringens överindexering av drivmedelsskatterna, vilket innebär en satsning om totalt 2017–2020. Dessutom satsar vi på ett exportpaket, bredbandsuppkoppling samt ökade medel till den tillämpade forskningen inom livsmedelsområdet.