mot · H5023626 · 2017-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Läget på svensk arbetsmarknad Fler vägar till jobb En arbetsförmedling som förmedlar jobb Neddragning av Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag Insatser för personer med nedsatt arbetsförmåga De arbetsintegrerande sociala företagen Fler behöver arbeta mer och längre Den särskilda löneskatten för äldre Utöka undantagen från turordningsreglerna i LAS Graviditetspeng – trygghet i väntans tider anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett jobbskatteavdrag för unga upp till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett jobbskatteavdrag för nyanlända under deras fem första år efter uppehållstillståndet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett jobbskatteavdrag som examenspremie och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett jobbskatteavdrag för den som går från långtidsarbetslöshet till arbete, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om jobbskatteavdrag för personer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återställa jobbskatteavdraget så att det inte reduceras vid månadsinkomster kring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa anställningsformen inträdesjobb och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den arbetsmarknadspolitiska stödanställningen introduktionsjobb och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reducera Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa fler platser inom yrkesvuxenutbildningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte kräva kollektivavtal för nystartsjobben och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den arbetsmarknadspolitiska stödanställningen extrajobb och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den arbetsmarknadspolitiska stödanställningen moderna beredskapsjobb och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla de s.k. snabbspåren och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa socialt handledarstöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att införa ankarjobb som sysselsättning till långtidsarbetslösa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort den särskilda löneskatten för äldre arbetstagare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka möjligheten till jobbskatteavdrag för äldre så att det gäller från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sanktioner bör införas kopplade till arbetstagarorganisationers skyldighet att lämna in kollektivavtalsvillkor till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra den s.k. lex och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förlänga provanställningstiden från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa förändringar i reglerna för konfliktåtgärder inom arbetsrätten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen kring sympatiåtgärder på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätt till graviditetspenning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en rätt att göra avdrag i deklaration för arbetslöshetskasseavgift och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra reglerna för deltidsbegränsningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt att verka för kvinnors hälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att initiera ett pilotprojekt som prövar möjligheten att införa en arbetsmiljödeklaration, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja kvinnors företagande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte bör delta i arbetet med att upprätta en europeisk pelare för sociala rättigheter och tillkännager detta för regeringen. Denna motion för utgiftsområde 14 innehåller arbetsmarknadspolitik och följaktligen partiets förslag för att utveckla arbetsmarknaden och arbetslivet. Tabell 1 Anslagsförslag 2018 för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Avvikelse från regeringen (KD) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Internationella arbetsorganisationen () om och utvärdering av arbetsmiljö Nytt anslag: inträdesjobb Tabell 2 Avvikelser gentemot regeringen Avvikelse från regeringen (KD) Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Nytt anslag: inträdesjobb Läget på svensk arbetsmarknad Hos varje människa finns ett behov av att få känna gemenskap med andra, ta eget ansvar och utvecklas som person. Att ha ett arbete, eller annan meningsfull sysselsättning att gå till, är därför av största vikt för varje enskild person. Arbetsmarknadspolitik handlar därmed om mycket mer än samhällsekonomisk effektivitet och de offentliga finanserna. Den handlar också om förvaltarskap och om att se till att alla får en chans att utveckla sina förmågor. vill se ett samhälle som tar vara på människors möjligheter och inneboende förmåga. Människans värde sitter inte i hur mycket hon arbetar eller hur produktiv hon är, men arbetets betydelse för enskildas utveckling är mycket stort. Arbetet har också en avgörande betydelse för möjligheten att bygga trygga familjer. Den som har ett arbete har också bättre förutsättningar att både bilda familj och att ge sina barn goda uppväxtvillkor. Detta betyder inte på något sätt att de som saknar arbete skulle vara sämre föräldrar, utan helt enkelt att möjligheterna att få livet att fungera blir betydligt bättre med ett arbete och en egen försörjning. I finns stora strukturella utmaningar i att andelen arbetslösa i utsatt ställning ökar, vilket resulterar i en tudelad arbetsmarknad. Medan den starka konjunkturen har inneburit en god arbetsmarknadsutveckling för inrikes födda med god utbildning, har utvecklingen inte varit lika stark för utsatta grupper på arbetsmarknaden. beräknar Arbetsförmedlingen att andelen inskrivna arbetslösa med utsatt ställning på arbetsmarknaden kommer att utgöra av samtliga inskrivna arbetslösa. För dessa grupper är trösklarna in på svensk arbetsmarknad alltför höga, något som , och länge påpekat. En grupp som har särskilt svårt att ta sig in på den svenska arbetsmarknaden är utrikes födda med bristfällig utbildning. tillhör en klar majoritet av alla inskrivna på Arbetsförmedlingen den gruppen och andelen förväntas växa. ser med stort allvar på regeringens brist på reformer, vilket innebär att denna grupp stängs ute från arbetsmarknaden. I gruppen utrikes födda ser det särskilt oroväckande ut för kvinnorna. Dessa har 10 respektive lägre arbetskraftsdeltagande och sysselsättningsgrad jämfört med inrikes födda kvinnor. Vi ser också ett stort behov av att förlänga arbetslivet. För att klara exempelvis demografiska utmaningar som framtidens pensioner och välfärdens finansiering så behövs det att fler jobbar fler år och timmar över en livscykel. Vi diskuterar då oftast att förlänga arbetslivet i slutet – det är bra, och har flera reformer för detta. Men lika viktigt är att tidigarelägga inträdet, både för unga som saknar eftergymnasial utbildning och de som studerar på högskola eller universitet. studenter tar i genomsnitt examen betydligt senare än studenter i andra . Andra grupper som har det tufft på den svenska arbetsmarknaden är äldre och personer med funktionsnedsättning. Vi ser med stor oro på hur regeringen på olika sätt försvårar för människor i dessa grupper att komma in på och stanna kvar på arbetsmarknaden. Exempelvis har regeringen höjt löneskatten för äldre, vilket höjer kostnaderna för att anställa eller anlita dem. Långtidsarbetslösa i allmänhet är naturligtvis också en grupp som har en utsatt situation. För denna grupp behövs det nya insatser för att öka möjligheterna för att de ska kunna komma tillbaka till arbetsmarknaden med riktiga jobb. vill att full sysselsättning ska vara det övergripande målet för arbetsmarknadspolitiken. Av olika skäl kan alla inte arbeta heltid, men alla ska ha möjlighet att arbeta av sin förmåga. Allt annat är slöseri med både mänskliga och samhälleliga resurser. Följden av långvarigt utanförskap är ofta personliga och sociala problem. Ett arbete ger den enskilda en direkt möjlighet att få bättre ekonomi och att påverka sin situation. Därför är det viktigt med en kraftfull politik för att bryta utanförskapet. Med fler sysselsatta skapas också resurser som kan användas för att förstärka de offentliga finanserna och öka resurserna till välfärden. När fler arbetar finns större offentliga resurser som kan användas för att förbättra situationen för de mest utsatta. Det är också ett faktum att den stora klyftan i går mellan de som har ett jobb och de som står utan. Med andra ord är tillkomsten av nya jobb den i särklass viktigaste fördelningspolitiska frågan. Nya jobb kan dock inte kommenderas fram av politiker i riksdag eller regering. Jobb skapas när enskilda människor finner det mödan värt att starta eller utveckla ett företag, förverkliga en idé och riskera sitt sparkapital. Fyra av fem nya jobb skapas i de små och medelstora företagen. Därför är det viktigt att initiativ och skaparkraft uppmuntras i samhället, till exempel genom det offentligas insatser för ett bra utbildningssystem och ett gott företagsklimat. Att fortsatt öka sysselsättningen är en av politikens absolut viktigaste uppgifter. Regeringens politik riskerar att leda till att människor i ökad utsträckning trycks ut i utanförskap. Regeringens mål om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet riskerar att leda till fel åtgärder. Arbetslöshet är ett relativt mått som visar andelen arbetslösa i förhållande till antalet personer i arbetskraften. Det gör exempelvis att om arbetskraften minskar så sjunker också arbetslösheten, allt annat lika. Även om regeringen gjort ett pliktskyldigt tillägg till arbetslöshetsmålet om att detta ska uppnås genom att sysselsättningen ökar så är regeringens mål alltjämt trubbigt och kan de facto leda till siffertrixande, där människor kommer i kläm och lämnas i sticket. Det är också ett faktum att flera av regeringens reformer på arbetsmarknadsområdet kan leda till en minskning av antalet personer i arbetskraften. Ökade ersättningar för dem som står utanför arbetsmarknaden, försämrade möjligheter att ta sig från sjukskrivning till arbete, ökade kostnader för att anställa såväl äldre som yngre medarbetare är reformer som direkt minskar arbetskraftsdeltagandet. Många med svag anknytning till arbetsmarknaden är därutöver extra utsatta till följd av regeringens avveckling av jobb och utvecklingsgarantins tredje steg (sysselsättningsfasen). Dessa hade genom jobbgarantin givits ett sammanhang där deras förmåga kommit till användning och de hade fått arbetskollegor och möjlighet till personlig utveckling. Den genom massmedia spridda negativa berättelsen om sysselsättningsfasen har tyvärr skymt de många mycket positiva fall där personer genom åtgärden kunnat byta isolation mot sysselsättning och sammanhang. 2014 publicerade sin återrapportering utvärderades åtgärderna för långvarigt arbetslösa särskilt. Av mätningarna framgick att av deltagarna var nöjda med den insats de fick. Av de som lämnade sysselsättningsfasen 2013 fick jobb i någon form. En klar majoritet av deltagarna () tyckte också att arbetsuppgifterna som utfördes på sysselsättningsplatsen var meningsfull. Detta utfall indikerar att uppgifterna som utfördes upplevdes som meningsfulla och att detta rimligen bidrog till att stärka självkänslan hos deltagarna. [1] var dock den sista dag som en långtidsarbetslös kunde anvisas till sysselsättningsfasen. I det läget fanns över 39 000 personer i sysselsättningsfasen men bara 78 personer som arbetade inom de extratjänster som regeringen framställt som ersättning för sysselsättningsfasen. Det är fortfarande inte klart var regeringen tänker sig att dessa personer ska få ett arbete. Under valrörelsen var det dock extratjänsterna som i hög grad framhölls som lösningen för de som befann sig i sysselsättningsfasen. Extratjänsterna är ett stort steg för personerna i fråga, att gå ut i offentlig sektor i arbetsroller som kan vara krävande och inte alls passar alla. Systemet med extratjänster har också kritiserats från i synnerhet berörda arbetstagarorganisationer, vilka framhåller problemet för redan ansträngda organisationer med att mobilisera det utökade arbetsledaransvar som följer av målgruppen i fråga. Regeringens målsättning om 20 000 extratjänster har inte infriats. arbetade bara cirka 4 600 personer på en extratjänst. För de tiotusentals som under årets början befann sig i sysselsättningsfasen blir alltså de flesta utan extratjänst. Situationen för de som står långt ifrån arbetsmarknaden är trots den rådande högkonjunkturen mycket tuff. har den lägsta andelen lågkvalificerade jobb inom EU. Insatsen arbetsträning har lyfts fram som en användbar ersättning för sysselsättningsfasen och ett redskap som särskilt de arbetsintegrerande sociala företagen skulle kunna arbeta med. kunde dock Arbetsförmedlingen i sin årsrapport endast redovisa 6 136 personer inom programmen arbetsträning och förstärkt arbetsträning. Någon positiv utveckling under innevarande år har inte kunnat noteras. En stor svaghet i insatsen arbetsträning är dessutom den frivilliga ingrediens där den arbetslösas möjlighet att botanisera bland utförare leder till mycket utdragna och arbetsintensiva processer för att överhuvudtaget inleda en arbetsträning. För arbetsförmedlaren är omständigheterna kring att arrangera en plats för arbetsträning så pass omfattande att andra alternativ av den anledningen blir mer attraktiva. Bristen på adekvata program eller åtgärder medför att en växande grupp betecknas som ”internplacerade” eller ”utan åtgärd”, vilket betyder att de inte har någon åtgärd alls. väg är en helt annan. Partiet vill öka arbetsmarknadsdeltagandet och steg för steg hjälpa människor att komma närmare arbetsmarknaden. Vägen till arbete ska inte bli smalare, utan den måste bli bredare. Därför behövs också ytterligare insatser för att bredda vägen till arbete. Fler vägar till jobb Den stora utmaningen i svenskt arbetsliv är svårigheterna för nyanlända att komma in på arbetsmarknaden. Utbildningsnivån hos utrikes födda är väsentligt lägre än för inrikes födda. Konkurrensen om de arbeten som har lägre kvalifikationskrav är mycket hård. Enligt går det 2,9 personer utan gymnasieutbildning på varje jobb som inte kräver särskilda kvalifikationer. För att ändå fler ska få komma i jobb krävs åtgärder för att göra arbetsmarknaden mer inkluderande. Framförallt är behovet av fler jobb med lägre kvalifikationsgrad och lägre kostnad stort. I syfte att möta olika gruppers behov och förutsättningar har politiken, ofta tillsammans med arbetsmarknadens parter, utarbetat olika anställningsformer för att underlätta möjligheterna till anställning. Särskilt har incitament utarbetats som ska hjälpa de som står långt ifrån arbetsmarknaden och sänka kostnaden för arbetsgivaren att anställa. På så sätt har trösklarna till arbetsmarknaden kunnat sänkas och de hinder som annars motverkat anställning kunnat undanröjas. har sett en utveckling mot ett djupt utanförskap bland såväl inrikes födda med låg utbildningsbakgrund som utrikes födda. bedöms av de inskrivna på Arbetsförmedlingen tillhöra särskilt utsatta grupper, som exempelvis utomeuropeiskt födda och personer utan gymnasieutbildning. är arbetslösheten fyra gånger högre bland personer födda utanför jämfört med personer födda i . Den höga arbetslösheten bland utomeuropeiskt födda och bland de stora grupperna utgör förmodligen största strukturella utmaning för åren framöver. En grundförutsättning för att fler ska komma i arbete är att det lönar sig att gå från utanförskap till arbete. Detta är den huvudsakliga tanken bakom jobbskatteavdraget, som har varit Alliansens viktigaste redskap för att öka sysselsättningen och minska utanförskapet. föreslår att det dubbla jobbskatteavdraget, som finns för de som är eller äldre, utvecklas till att gälla grupper som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Förslaget innebär en skattelättnad för unga upp till , för de som tar en akademisk examen och börjar arbeta innan de fyller 25, för nyanlända i och för personer som kommer från långvarig arbetslöshet eller sjukskrivning. Satsningarna sammanfattas i tabell 2. Tabell 3 Politik för utsatta grupper på arbetsmarknaden Dubbelt jobbskatteavdrag för personer upp till 25 år Dubbelt jobbskatteavdrag för den som tagit examen före 25 år Dubbelt jobbskatteavdrag för nyanlända Dubbelt jobbskatteavdrag för personer långt ifrån arbetsmarknaden Dubbelt jobbskatteavdrag för 64-åringar Borttagande av särskild löneskatt för äldre Fler och bättre nystartsjobb För många som befinner sig långt från arbetsmarknaden är den ekonomiska vinsten av att ta ett arbete alltför låg. När skatten och jobbresorna har betalats och de inkomstrelaterade bidragen eller ersättningarna har minskats är det inte säkert att man har mer pengar kvar i plånboken jämfört med tidigare. Detta gäller inte minst om det är en deltidstjänst som man först blir erbjuden. Det dubbla jobbskatteavdraget som vi nu inför för unga, nyanlända och personer som varit utan arbete länge gör det betydligt mer lönsamt att ta arbeten och minskar kraftigt marginaleffekterna av att gå från bidrag och ersättningar till arbete. Satsningen gör även att det blir betydligt mer lönsamt att ta arbeten till den lön som inträdesjobben innebär. Inträdesjobben beskrivs mer i detalj under 8.3.2. Det dubbla jobbskatteavdraget ges fullt ut upp till arbetsinkomster på och trappas sedan successivt av för månadsinkomster . För inkomster ges ordinarie jobbskatteavdrag. Att få in en fot på arbetsmarknaden är helt avgörande för möjligheten att kunna bygga upp ett fungerande liv som vuxen. Utan arbete är det svårt att ordna med ett eget boende, att bygga upp en stabil privatekonomi och att bilda familj. Känslan av delaktighet och gemenskap samt det ansvar som ett arbete för med sig är också mycket viktig för ungas personliga utveckling. Att som ung etablera sig på arbetsmarknaden tar allt . Etableringsåldern har ökat från 21 till 1990. Det beror till viss del på att fler väljer att läsa vidare på universitet och högskola, vilket också krävs av fler på en alltmer avancerad arbetsmarknad. Men arbetsmarknaden har också blivit tuffare och kraven hårdare vilket gör att många ungdomar går arbetslösa alldeles för länge eller studerar fler kurser än de egentligen skulle vilja eller behöver. Det dubbla jobbskatteavdraget för unga är tänkt att öka drivkrafterna för ungdomar att söka och ta ett första arbete. Att man får behålla en större del av sin inkomst gör att det blir mer attraktivt att söka och ta ett jobb. Det gör också att fler breddar sitt sökande av arbete till fler branscher. När fler kan tänka sig att ta olika jobb skapas det också nya arbeten. Men det är inte bara de som inte läser vidare som etablerar sig allt . Jämfört med i övrigt tar svenska studenter ut examen sent. Om man skulle kunna tidigarelägga den genomsnittliga examensåldern med ett eller skulle stora vinster göras för den enskilde, som skulle få högre livsinkomst och pension – men också för samhället i stort som skulle få större avkastning på utbildningen. För att de som studerar ska stimuleras till att ta sin examen och snabbt komma i arbete är förslag därför att dubbelt jobbskatteavdrag även ska gälla för de som tar en akademisk examen före sin 25-årsdag. Jobbskatteavdraget gäller då efter examen. Det dubbla jobbskatteavdraget ska även gälla för nyanlända personer som vistats i i högst . Den ökade tudelningen på arbetsmarknaden, där en majoritet av de arbetssökande i utsatt ställning utgörs av utomeuropeiskt födda med högst förgymnasial utbildning, behövs insatser för att dessa människor inte ska fastna i utanförskapet. Att ha en arbetsgemenskap är centralt för integrationen och för att dessa personer ska kunna komma i egenförsörjning. vill därför göra det mer lönsamt att gå från bidragsberoende till arbete, genom sänkta marginaleffekter. Med dubbelt jobbskatteavdrag kommer nyanlända få behålla mer av sin inkomst i början, vilket ökar incitamenten för att hitta ett jobb och få fäste på arbetsmarknaden. Personer som kommer från långvarig arbetslöshet eller sjukskrivning inkluderas också i förslag om dubbelt jobbskatteavdrag. För denna grupp kommer skattenedsättningen att öka med längden på frånvaron från arbetsmarknaden, precis som nystartsjobben fungerar när det gäller arbetsgivaravgifter. För varje månads arbetslöshet så får den enskilde med dubbelt jobbskatteavdrag. Har man varit arbetslös får man med dubbelt jobbskatteavdrag, och har man varit arbetslös så får man med förhöjt jobbskatteavdrag. Tillsammans med nystartsjobbens nedsatta arbetsgivaravgift för den som varit frånvarande från arbetsmarknaden underlättar vi för personer att ta steget från ett långvarigt utanförskap till arbete. Vi vet av erfarenhet att skattelättnader för den enskilde i kombination med nedsatt arbetsgivaravgift kan vara effektivt – som i fallet med dubbelt jobbskatteavdrag för de över 65 i kombination med lägre arbetsgivaravgifter. vill också avskaffa löneskatten för äldre, vilket innebär att nivån återställs till den nivå som gällde innan regeringen höjde skatten på ersättningar för arbete och inkomst av aktiv näringsverksamhet för personer som fyllt . På så sätt blir det billigare för arbetsgivare att anställa äldre och därigenom ökar även möjligheterna för personer att stanna kvar i arbetslivet. lägger på satsningen 2018–2020, med undantag där kostnaden är 2,5 miljarder. Många får sitt första jobb inom någon del av tjänstesektorn. Av den anledningen – och givet det arbetsmarknadspolitiska läge som det redogörs för ovan – är det viktigt att tjänstemarknaden får möjlighet att utvecklas och vidgas.