mot · H5022487 · 2017-10-04 00:00:00 — Det är inte bara utgiftsområdena för migration och etableringsåtgärder som återigen tillåts att ta en oproportionerligt stor andel av reformutrymmet i anspråk. Den destruktiva politiken sätter även sina spår överallt i samhället, inte minst i sjukvården som går på knäna. Sparbeting är därför nödvändiga på alla områden där det är möjligt. 15.1 De politiska partierna, allmänna val och regeringen förordar nedskärningar av bidragen till politiska partier och av anslag. De politiska partierna bör i större grad finansiera sin egen verksamhet. Regeringen med bör i egenskap av styrande föregå med gott exempel och klara sig med mindre medel. Vi noterar vidare att regeringen föreslår en kraftig ökning av anslagen för Allmänna val och demokrati. Denna satsning förefaller emellertid endast avse återstoden av innevarande mandatperiod fram till nästa val, för att därefter sänkas till nivåer som till och med är lägre än utgångsläget före satsningen. anser demokratifrågor vara alltför betydelsefulla för att hanteras som riktade punktsatsningar från sittande regering inför en uppseglande valrörelse och menar istället att anslaget bör hanteras mer långsiktigt och kontinuerligt. En utjämning skulle härvidlag förvisso innebära en initial sänkning men sett över hela budgetperioden ett större anslag för ändamålet än vad regeringen föreslår. halverar anslag 8:1 Presstöd. Halveringen avser dock inte distributionsstödet, som behålls oförändrat. Därtill genomför vi lättnader på skattesidan och budgeterar därför för ett avskaffade av skatten på annonser för dagspress och periodiska publikationer. I kombination med åtgärder som föreslår på andra områden, såsom lindring av sjuklöneansvaret och sänkta arbetsgivaravgifter för småföretagare, torde detta främst kunna underlätta omställningen för framförallt mindre redaktioner. Härigenom gynnas dessutom små lokala redaktioner som inte uppbär presstöd. avser även att helt avskaffa den särskilda satsningen på den nationella minoriteten romer eftersom det är olyckligt att en enskild satsning bär en sådan tydlig etnisk prägel. Dessutom sänker vi anslaget till för europapolitiska studier samt EU-information. Det finns goda skäl att stärka såväl som det svenska folkets kontroll över regeringen och dess myndigheter. En instans som gör ett viktigt arbete för medborgarna är , . har JO anfört att myndigheten varit så belastad av arbete från granskningsanmälningar att man varit tvungna att åsidosätta arbetet med de egna inspektionerna. Vi anslår därför extra för detta viktiga arbete. Detta som vi förstärker myndigheter eftersom vi vill öka tillsyn av desamma. Ett led i detta är att återinföra JO-delegation samt öka förvaltningsanslag med där fem miljoner är avsedda för att anställa utskottspersonal att bereda ärenden som i första hand rör uppföljning av JO och . Resterade fem miljoner tillförs . ställer sig positiva till att regeringen numera förefaller ha kommit fram till samma slutsats som vi om att fortsättningsvis tillföra extra medel för länsstyrelsernas djurskyddskontroller. Vi menar dock att än mer resurser behövs och anslår sålunda extra för detta viktiga ändamål, det vill säga mer än regeringen. Härutöver omlokaliserar vi medel inom anslaget, från länsstyrelsernas arbete med mottagande och bosättning av nyanlända till deras regionalt brottsförebyggande arbete samt identifierade behov inom krisberedskap och civilt försvar. Sedan Datainspektionen grundades har mängden data i samhället ökat på ett sätt som nog ingen då kunde förutse. Vi välkomnar regeringens anslagsförstärkning till myndigheten som man motiverat med bland annat arbetet med EU:s nya dataskyddsförordning. Det är dock uppenbart att myndigheten har ett behov av ytterligare förstärkning och nyrekrytering. Vi ökar därför anslagen till Datainspektionen, utöver det som regeringen redan har satsat. avser, i likhet med regeringen, att förstärka då vi menar att samerna har en så tydlig historisk särställning att det motiverar ett ökat anslag. 16 Skatter och avdrag 16.1 Slopad särskild löneskatt för äldre I budgetpropositionen införde regeringen en särskild löneskatt för äldre som frivilligt eller av ekonomiskt tvång väljer att kvarstanna på arbetsmarknaden. Det var en gravt ogenomtänkt och kontraproduktiv reform. Samtliga långtidsprognoser pekar på att nuvarande pensionssystem inte är hållbart i bemärkelsen att löntagaren får den pension man förväntar sig. Vad gäller den yngsta generationen som träder ut på arbetsmarknaden , alltså 90-talisterna, talar nuvarande trender för att pensionen kommer att uppgå till mindre än hälften av slutlönen. Eftersom den tidigare regeringen slopade möjligheten att spara privat till sin pension är alla blivande pensionärer mer beroende av att det offentliga pensionssystemet också levererar, vilket det enligt samstämmiga prognoser alltså inte kommer att göra. Enkelt uttryckt innebär det att vi behöver arbeta längre alternativt acceptera en betydligt lägre ekonomisk standard vid pension, givet att pensionssystemet ska vara autonomt i förhållande till statsbudgeten. En rimlig utgångspunkt är enligt mening att ge äldre positiva snarare än negativa incitament att kvarstanna på arbetsmarknaden frivilligt. Att straffbeskatta äldre på arbetsmarknaden är ur denna kontext rent ut sagt vansinnigt. vill slopa den särskilda löneskatten på äldre. Det är viktigt att förstå att äldre (i detta fall definierat som 65+) inte är en homogen grupp. Många har haft påfrestande jobb och har svårt att fortsätta arbeta, vilket det offentliga måste respektera och förhålla sig till. Många är väldigt pigga och krya och vill gärna ha en fot kvar på arbetsmarknaden . Detta måste innebära en ökad flexibilitet och en ökad respekt för individen, snarare än ett isolerat fokus på själva pensionsåldern. förespråkar vissa utökade rättigheter för en senior medborgare som väljer att kvarstanna på arbetsmarknaden efter ordinarie pensionsålder. I likhet med att vi vill ge vårdnadshavare för små barn möjlighet att arbeta deltid ner till vill göra det möjligt även för äldre att arbeta deltid. Istället för att gå från heltid till ingenting kan man komma överens med arbetsgivaren att arbeta , möjligen för att agera åt en yngre förmåga och därigenom kunna kombinera det bästa av två världar, inklusive en högre pension. 16.2 Nej till kemikalieskatt Den så kallade kemikalieskatten innebär en punktskatt på elektronik, vitvaror, visst golvbeläggningsmaterial, väggbeklädnad och takbeklädnad. Skatten baseras på varans vikt och tar liten hänsyn till de faktiska omständigheter som skulle kunna leda fram till en exponering av kemikalier. En lång rad remissinstanser har avstyrkt förslaget och menar att det kommer att bli alltför kostsamt och innebära en ökad administrativ börda för såväl företag som myndigheter. Kemikalieskatten innebär försämrade förutsättningar för industriell utveckling i . Dessutom kommer införandet av skatten betyda att detaljhandeln i påverkas negativt, då skatten inte kommer att tas ut på privatimporterade varor. Med stor sannolikhet kommer företagen snabbt att anpassa sig till det nya läget och förflytta delar av sin verksamhet bort från . är det mycket enkelt att handla hemelektronik via internet och om i princip varje elektronikvara kommer att kosta mer i svenska butiker kommer många konsumenterna att växla över allt mer till internethandel utanför . Följden blir att svenska arbetstillfällen går förlorade, vilket innebär mindre intäkter från arbetsgivaravgifter, inkomstskatt, moms och bolagsskatt, vilket enligt allt sunt förnuft kommer att göra fattigare. 16.3 Den särskilda inkomstskatten motsätter sig höjningen av den särskilda inkomst skatten (SINK) från till för individer som är bosatta utomlands. Skatten slår särskilt hårt mot många pensionärer som uppburit sin pension från arbete i offentlig sektor eller får tjänstepension från privat sektor och på ålderns höst väljer att spendera tid utomlands. Med regeringens skattehöjning kommer många individer välja att istället gå över till en beskattning enligt inkomstskattelagen trots att de vare sig bor i eller utnyttjar de svenska välfärdsfunktionerna. motsätter sig en straffbeskattning för de pensionärer som flyttar utomlands och budgeterar därmed för att bevara dagens skattesats. 16.4 Investeringssparkonto och kapitalförsäkring Regeringens straffbeskattning på vanligt folks småsparande genom en höjning av schablonbeloppet på investeringssparkonto och kapitalförsäkring är olycklig ur flera perspektiv. Dels blir det mindre lönsamt att spara som lånande är kraftigt skattesubventionerat genom ränteavdragen, vilket i sig är en olycklig princip. Dels skapar det en stor osäkerhet kring en vanlig och populär sparform som nyttjas av knappt två miljoner svenskar att inte bara en utan två gånger höja skatten på den. Dessutom ser många sparformen som ett alternativt pensionssparande. Det offentliga ålderspensionssystemet levererar inte och framtida pensioner kommer att understiga hälften av slutlönen. Regeringen har tidigare helt slopat möjligheten att spara privat i en pensionsförsäkring, vilket lett till att många istället vänt sig till just kapitalförsäkring eller investeringssparkonto. Med de skattepålagor som regeringen nu aviserat samt den osäkerhet som dessa medför för framtiden innebär det att möjligheten att påverka sin egen pension numera är kraftigt begränsad. säger därför nej till den föreslagna skattehöjningen. har en av världens högsta andelar av förnybara drivmedel i vägtransportsektorn, vilket är en följd av den svenska skattenedsättningen av koldioxid- och energiskatt som gäller för de fossila drivmedlen. Storleken på skattenedsättningen varierar men för HVO tillverkad från tallolja, vilket är ett drivmedel med kraftig ökningstakt , uppgick den till /liter. Syftet med skattenedsättningen är att reducera utsläppen av växthusgaser samt att skall agera föregångsland och inspirera andra nationer att reproducera vårt exempel. Det är dock vetenskapligt ifrågasatt huruvida de biodrivmedel som används i verkligen ger upphov till sagda reduktion av växthusgasutsläpp. Flera rapporter pekar ut vissa av de alternativ som åtnjuter skattenedsättning i som orsakande högre växthusgasutsläpp än de fossila drivmedel som de ersätter. Den svenska skattenedsättningen är ur detta perspektiv både orimlig och kontraproduktiv och bör avskaffas. Även för de biodrivmedel som reducerar utsläpp av växthusgaser så är skattenedsättning ett kostnadsineffektivt styrmedel. införs en så kallad reduktionsplikt i som är tänkt att ersätta nuvarande system med skattenedsättning. Eftersom skattenedsättningen innebär stöd till biodrivmedel som enligt vetenskapliga rapporter ökar utsläppen relativt deras fossila motsvarighet samt eftersom skattenedsättningen ändå kommer att upphöra , tar bort den från och med . Den nuvarande utformningen av ränteavdraget är problematisk på flera sätt eftersom det är principiellt olyckligt att staten utformar system där man subventionerar lånande medan man straffbeskattar sparande. bidrar det nuvarande systemet till att bygga upp obalanser i den finansiella stabiliteten, just eftersom det blir så billigt att låna. gäller det att träda fram oerhört försiktigt. Att helt sonika slopa ränteavdraget vore mycket oklokt. Dels vore det direkt orättvist mot hushållen; de har ju bara agerat utifrån de av politikerna uppsatta premisserna. Dels skulle det bidra till att orsaka precis det man försöker förhindra – en finansiell kris. anser att hushållen ska kompenseras genom minst lika höga eller högre skattesänkningar på arbetsinkomster och förändringar på detta område ska införas långsamt. Vårt konkreta förslag går ut på att trappa ner ränteavdragen från nuvarande , alltså med motsvarande , för att därefter göra en grundlig analys av den privata skuldsättningens utveckling och trend. I kombination med de påtagliga skattesänkningar på arbetsinkomster vi föreslår på motsvarande , där det så kallade första inkomstintervallet höjs från nuvarande 0,91 prisbasbelopp till 1,35 prisbasbelopp, medför det att de allra flesta hushåll blir nettovinnare på reformerna. På decilnivå blir alla vinnare, men vissa enstaka hushåll med mycket höga inkomster (som därmed inte gynnas lika kraftigt av det ökade inkomstintervallet) och mycket hög skuldsättning kan i teorin bli nettoförlorare. Dessa hushåll tenderar dock att inte vara lika känsliga eftersom de har högre marginaler. Sammantaget stärker således modell hushållens ekonomi som den inte riskerar den finansiella stabiliteten. Ordinarie momssats i är , men flertalet varor och tjänster har nedsatta momssatser, antingen till , därtill är vissa varor och tjänster helt momsbefriade. Överlag är det mening att en skatteväxling mellan moms och arbetsinkomster vore gynnsam för eftersom sysselsättningseffekten blir mer påtaglig av sänkta skatter på arbetsinkomster. Många momsnedsättningar får dessutom karaktären av ett regelrätt branschstöd, vilket av uppenbara skäl inte är helt optimalt i en marknadsekonomi. Ett tydligt exempel på sådant är den nedsatta momsen på restaurang- och cateringtjänster samt på hämtmat. Denna nedsatta så kallade krogmoms infördes av den förra regeringen i en förhoppning att restaurangbranschen skulle kunna anställa flertalet unga och nyanlända, alltså en regelrätt arbetsmarknadsåtgärd. I en rapport från framkommer dock att så få som 1 000 nya tjänster skapats av den nedsatta restaurangmomsen, som den belastar de offentliga finanserna med , alltså en kostnad om per skapat nytt jobb. I denna budget återställer dessa båda momssatser och använder istället utrymmet åt att sänka skatten på arbetsinkomster för främst låg- och medelinkomsttagare. Vi föreslår även att en parlamentarisk utredning med adjungerade experter tittar vidare på frågan om att ytterligare växla skatter mellan konsumtion och arbetsinkomster och att en sådan utredning främst tar sikte på fördelningspolitiska effekter. 16.8 Nej till flygskatt Den av regeringen föreslagna flygskatten syftar till att reducera utsläpp av växthusgaser och verka dämpande på ökningen av flygresandet i en regional, europeisk och global kontext. Skatten föreslås till /inrikesresa, med /resa inom samt med /resa utanför . Flygplatser som förväntas drabbas extra hårt kan komma att bli kompenserade. Den statsfinansiella nettoeffekten förväntas bli från 1,75 mdr SEK beroende på omfattningen av kompensation för särskilt drabbade flygplatser. Även efter att flygskatten införts beräknas antalet flygresenärer att öka, även om ökningen dämpas relativt att ingen flygskatt införs. Av de resor som uteblir kommer en del att byta transportslag, då främst till personbil. Syftet med flygskatten, att minska utsläppen av växthusgaser, blir därmed mindre tydligt. utsläpp av växthusgaser per capita är bland de lägsta inom . Den minskning av växthusgasutsläpp som kan åstadkommas genom en flygskatt är mycket liten ur ett globalt perspektiv som konsekvenserna för vissa delar av blir dramatiska. Nyttan med flygskatten står därmed inte i proportion till de negativa konsekvenserna. Det är heller inte säkerställt att flygskatten medför en reduktion av växthusgasutsläpp. Om antalet avgångar inte minskar förblir bränsleanvändningen närapå liksom utsläppen. Om antalet avgångar minskar så påverkas flygplatser genom lägre intäkter, vilket regeringen avser att kompensera. Om flygskatten leder till att fyllnadsgraden minskar som antalet avgångar är oförändrat så kan åtgärden bli verkningslös sett till de samlade utsläppen. Flygsektorn ingår redan i det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter och finansierar därmed redan införande av utsläppsreducerande teknik. Eftersom systemet är marknadsbaserat åstadkoms maximal reduktion till lägsta möjliga kostnad. Så är inte alls fallet gällande den föreslagna flygskatten där ett underlag som diskuteras är en kostnad om /kg koldioxid. Detta kan jämföras med en kostnad av ca per kg koldioxid som rådde i handelssystemet för utsläppsrätter . Flygskatten är med andra ord inte alls en kostnadseffektiv skatt. RUT-Avdraget är ett välbeprövat och i stor utsträckning självfinansierat avdrag som dels har medfört att branscher med mycket svart arbetskraft har blivit lagliga, dels att flera lågutbildade och utrikesfödda getts en möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Fördelningspolitiskt så har bidraget framförallt gynnat utrikesfödda kvinnor som har gått från bidrag till arbete och ofta startat egna företag med anställda. budgeterar därför för att utvidga dagens RUT-avdrag till att omfatta nästintill samtliga tjänster som utförs i eller i angränsning till bostaden. Ett omfattande HEM-avdrag medför att komplicerade gränsdragningar undviks, där man exempelvis inte kan få ett avdrag för att flytta möbler på samma våning men däremot kan få det för att flytta mellan våningar. avser även att höja taket på avdraget till för personer samt till för personer . Detta möjliggör dels att familjer ges en större möjlighet att ta del av tjänster såsom läxläsning, dels att pensionärer ges större möjlighet att använda sig utav avdraget för att få hjälp med dagliga saker som att laga mat, flytta möbler eller städa. 17 Tabeller per utgiftsområde 17.1 Utgiftsramar per utgiftsområde Avvikelse från regeringen (SD) Allmänna val och demokrati Stöd till politiska partier Åtgärder för den nationella minoriteten romer Myndigheten för press, radio och tv för europapolitiska studier samt EU-information 17.1.2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 17.1.3 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Ökad kvalitet i folkbokföringen Höjd ambitionsnivå för avdelning Brottsbekämpning Höjd ambitionsnivå för avdelning Effektiv handel Ökade kostnader för it-utveckling och drift Ökad satsning mot överskuldsättning 17.1.4 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Ersättning för skador på grund av brott 17.1.5 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 17.1.6 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Anskaffning av materiel och anläggningar Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Internationella materielsamarbeten, industrifrågor m.m. Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Ersättning för räddningstjänst m.m. Kontaktperson hemvärnsbataljon civ-mil samverkan Utbildning av fler värnpliktiga Internationella fredsoperationer/militärt bistånd Mer drivmedel, ammunition, robotar och torpeder Större beställning av pågående köp av luftvärn Materiel till fler bas- och STRIL-bataljoner Upprustning kräver mer teknisk verksamhet Mönstring + tredygnskurs alla pojkar mönstringsgen. Utbildning av fler officerare Bidrag föreningar som gynnar öppen fö pol debatt Lönekostnader för administrationen m.m. Budgetförstärkning – undvika driftnedskärningar Anpassningar för att kunna uppgå i marinen Strategiskt rymdförsvar – egna microsatelliter Omedelbara åtgärder – initiera det civila försvaret Omedelbara åtgärder – initiera det civila försvaret Omedelbara åtgärder – initiera det civila försvaret Omedelbara åtgärder – initiera det civila försvaret 17.1.7 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utvärdering av internationellt bistånd 17.1.8 Utgiftsområde 8 Migration Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade Tillfälligt stöd till kommuner för ensamkommande unga asylsökande m.fl. 17.1.9 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Moderna arbetstider (delade turer och skifttjänstgöring) Stöd till anhöriga omsorgsgivare 17.1.10 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Sjuklön för små företag 17.1.11 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 17.1.12 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Vårdbidrag för funktionshindrade barn 17.1.13 Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Bidrag för kvinnors organisering 17.1.14 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar om och utvärdering av Nationellt kunskapscenter för arbetsmiljö 17.1.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd Utbildningspott Kompetensunderskott () Utbyggnad av folkhögskola samt högre stöd introduktionsprogram 17.1.16 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Fler anställda i lågstadiet Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå i : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Forskning och forskningsinformation Utreda 1 skolmyndighet, Frivilliga betyg folkhögskola Utreda allmän/särskild samt 2-årigt gymnasium Utökat antal personal Skolinspektionen oanmälda besök Digital elevpeng personal samt drift Utreda ämnesbetyg samt delat språkintroduktionsprogram 17.1.17 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till Operan, , , , och Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Myndigheten för tillgängliga medier Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Bidrag till bild- och formområdet Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Forum för levande historia Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Utbyte av tv-sändningar mellan och Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Särskilda insatser inom ungdomspolitiken Bidrag till allmänna samlingslokaler Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Insatser för den ideella sektorn Särskilda insatser inom folkbildningen Stimulansbidrag kultur i vården 17.1.18 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Innovativt och hållbart byggande Säkrare polisiär närvaro i förorterna Investeringsstöd för student- och äldrebostäder 17.1.19 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Inga förändringar föreslås. 17.1.20 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Avgifter till internationella organisationer Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur Investeringsstöd för gröna städer för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Åtgärder mot plast i haven 17.1.21 Utgiftsområde 21 Energi Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft 17.1.22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Anslag för att avskaffa avgiftsfinansiering 17.1.23 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel