mot · H4023613 · 2017-02-15 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:96 Utvidgning av nationalpark ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skogen i ska kunna skötas i enlighet med gällande lagstiftning, i synnerhet då kapitel 6 i skogsvårdslagen, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om buffertzoner runt naturreservat och nationalparker och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om jakt inom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen tydligt ska verka för att återtar beslutsmakten för de frågor som ryms inom art- och habitatdirektivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillägg i föreskrifterna om förlängning av jakttiden vid överklagan av licensjakt på varg och tillkännager detta för regeringen. Vi i skriver i princip under på behovet av att värna skyddsvärda biotoper och freda dessa arealer från avverkning. ser vi med oro på regeringens ambitioner att ytterligare undanta enorma arealer produktiv skogsmark, upp till en och en halv miljon hektar. Den totala kostnaden för detta låter sig inte beräknas eftersom markpriserna varierar, men det kan närma sig storleksordningen i inköp av skog till reservat. För övrigt uppstår en indirekt kostnad när produktiv skogsmark tas ur bruk, vilket i slutändan blir en ekonomisk förlust för hela samhället. prioriterar skötsel av redan skyddade områden framför omfattande nya reservatsbildningar. Många naturreservat sköts nämligen inte i enlighet med sina skötselplaner. I de föreskrifter som föreligger för så får man vare sig avverka eller på annat sätt skada levande eller döda träd eller buskar, upparbeta vindfällen, ta frö, så, plantera eller vidta någon skogsbruks- eller skogsvårdsåtgärd. Det finns en stor risk att när skogsbruk förbjuds i så kan skadedjursangreppen i skogen öka, t.ex. efter stormar och stormfällning, och sedan sprida sig till angränsande fastigheter. Det bör därför av skötselföreskrifterna framgå att skogen ska kunna skötas i enlighet med gällande lagstiftning, i synnerhet då kapitel 6 i skogsvårdslagen. har tagit beslut om att skapa buffertskogar på närmare skog runt . Buffertskog är ett uttryck som miljö- och friluftsorganisationer använder och som i dagligt tal kan benämnas plockhyggesbruk eller anpassad skogsavverkning. Detta har sin grund i att tyska turister klagade på ett kalhygge från gränsen till . Detta ledde till att turistföretagen vädjade till statliga att de skulle förändra sitt skogsbruk så att man kunde få fler nöjda besökare. beslut att gå turistföretagen till mötes har fått till följd att bolaget räknar med att förlora ungefär hälften av intäkterna från de aktuella skogarna genom att skapa dessa buffertzoner, vilket försvårar för att nå upp till de ekonomiska mål som staten som ägare ställt upp. Frågan är i förlängningen större än så, och även andra skogsägare riskerar att drabbas om denna typ av buffertzoner blir vanligt förekommande. Det finns en risk att sådana här initiativ kan bli normgivande, med påbud från myndigheter och allmänhet för skapandet av s.k. buffertskogar exempelvis runt samhällen, nationalparker, naturreservat och andra områden som kan anses ha ett socialt värde. Vi i motsätter oss denna utveckling. anser att det inte behövs några formella begränsningar för jakt inom . Staten som markägare i kan genom beslut av förvaltaren välja att bedriva jakt eller inte om man så önskar eller om behov uppstår av olika anledningar. kan även behov av jakt på invasiva och andra liknande arter uppstå med kort varsel. I stället för att tvingas ändra föreskrifterna om ett sådant behov av jakt uppstår bör föreskrifterna ändras så att all jakt enligt jaktförordningen bilaga 1–4 är möjlig för , förvaltaren eller utsedd uppdragstagare. vänder sig emot att EU dikterar svensk viltförvaltning. I frågor som berör viltförvaltning menar vi att det nationella parlamentet alltid ska ha sista ordet, och att regeringen därmed tydligt ska verka för att återtar beslutsmakten över de frågor som ryms inom art- och habitatsdirektivet. När direktivet kom till 1992 fanns exempelvis enstaka vargindivider i , men ingen stam med den revirtäthet och koncentration som vi ser . När förutsättningarna har förändrats så markant, kan inte ett gammalt direktiv längre vara vägledande för svensk lagstiftning. vill därför att regeringen verkar för att påverka EU i en riktning som ger medlemslandet rätten att själv avgöra klassificering av hotade djur och utforma sin förvaltning. Selektiv jakt på varg Den ändrade lagstiftningen om att beslut om licensjakt efter varg får fattas och att Förvaltningsrätten i överprövar beslut om varg och andra stora rovdjur, där jakt på varg och andra arter som skyddas av art- och habitatdirektivet ska handläggas skyndsamt, är bra åtgärder för att komma runt den rundgång av inställda jakter som blev följden av en bristfällig rättsordning. anser dock att detta varken är tillräckligt eller säkerställer genomförande av jaktbeslut, utan vill att ett tillägg skrivs in i föreskrifter om att jakttiden ska kunna förlängas, oavsett om den ordinarie jakttiden är förbi. Eftersom vargjakten är beroende av spårsnö och om domstolsutslag dröjer fram tills vintern är till ända, ska den också kunna flyttas fram till kommande vinters första spårsnö /december under .