mot · H4023615 · 2017-02-15 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:104 En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa generellt goda företagsvillkor i hela och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ha effektiva och förutsägbara godkännandeprocesser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge främjandeuppdrag till myndigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svensk livsmedelsproduktion ska styras av konsumenternas efterfrågan och inte av politiskt bestämda kvantitativa mål för konsumtion och produktion kopplade till specifika produktionsformer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det lättare för konsumenter att göra hållbara, medvetna val och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta och främja livsmedelsexporten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag på kvantitativa mål för självförsörjningsgrad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett nationellt råd för att bidra till att genomföra strategin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att revidera ståndpunkt inom EU-samarbetet när det gäller utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en ny vägledning för anmälnings- och tillståndsprövning inom animalieproduktionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prövningen av djurhållande verksamhet bör koncentreras till färre miljöprövningsdelegationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att ta bort kravet på samrådsförfarande för anmälningspliktig verksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort det obligatoriska kravet på förprövning vid om- och tillbyggnad av djurstallar samt inredning för djur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta livsmedelsattachéer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en parlamentarisk statlig utredning bör tillsättas för att ta ett samlat grepp för att minska regelbördan och föreslå förenklingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att EU-ersättningarna betalas ut i rätt tid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en kostnadsersättning för svensk mjölkproduktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra beteskravet för kor i lösdrift och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ersättningar vid skördekatastrofer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ersättningar vid viltskador och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jordbruk ska klassas som miljöpåverkande verksamhet i stället för miljöfarlig verksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ansvarsfull offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att skatter och avgifter utformas så att en konkurrenskraftig livsmedelssektor främjas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sådana ändringar i jordförvärvslagen som nämns i avsnitt 7.4 i propositionen inte ska genomföras eller utredas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning på nya grödor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Formas i sin fördelning av forskningsanslag bör få i uppdrag av regeringen att särskilt beakta behovet av forskning på nya grödor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hållbara gödningsmetoder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kött från vilt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om biodling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka det småskaliga fisket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om regelförenklingar inom fiskerinäringen och tillkännager detta för regeringen. – det nya matlandet var alliansregeringens satsning för en livskraftig landsbygd med växande företag och fler jobb. Det var en satsning för god mat, god djurhållning och upplevelser i världsklass som skulle locka turism och konsumtion samt främja export. Matlandet syftade till att utveckla och främja hela livsmedelskedjan: primärproduktion, förädlad mat, offentlig mat, matturism och restaurangbranschen. Tydliga mål skapades och följdes upp. som matnation sattes på kartan och satsningen gav resultat. som projektet pågick skapades ca 9 000 jobb, exporten av livsmedel ökade med , livsmedelsföretagen ökade och efterfrågan på säker och hållbart producerad mat fortsatte att öka. Alliansregeringen minskade företagens administrativa kostnader med , och för företag inom de gröna näringarna minskade regelbördan . Regeringens val att ta bort denna framgångsrika satsning anser vi har varit skadligt för den svenska livsmedelsproduktionen och industrin. För oss är en livsmedelsstrategi ett naturligt nästa steg i matlandetvisionen som kan vidareutveckla och konkretisera vad som behöver göras för att stärka den svenska livsmedelskedjan. Det har varit negativt för livsmedelskedjan att regeringen har dröjt med att presentera ett alternativ. En strategi för hela livsmedelskedjan i lokal till global kontext Alliansen ser att det finns goda förutsättningar att producera och förädla mat i . God tillgång på mark, rent vatten och kunskap gör att den mat som produceras och förädlas i håller hög kvalitet som våra miljökrav gör att produktionen blir än mer hållbar och att den ligger i framkant jämfört med andra länder. Dessutom ser Alliansen att intresset för närproducerad och hållbar mat ökar hos såväl inhemska konsumenter som turister som besöker . Men vi ser också att och den svenska livsmedelskedjan står inför utmaningar i form av global konkurrens och prispress. För att vi än bättre från det offentligas sida ska kunna ta till vara den potential som finns och även framöver säkerställa att förutsättningar finns för svensk livsmedelsproduktion ser Alliansen en svensk livsmedelsstrategi som ett viktigt verktyg. Det är positivt att en ny nationell livsmedelsstrategi nu tagits fram och att det finns en bred enighet i om målen. Däremot anser vi att regeringens livsmedelsstrategi saknar det fokus på hela livsmedelskedjan som Matlandet innebar. Alliansen vill se en bred strategi där livsmedelsindustrin, exportpotentialen, forskningen, konsumenten och primärproduktionen stärks och där strävan är att uppnå FN:s globala hållbarhetsmål, Agenda 2030-målen. och FN:s resterande medlemsländer har ett ansvar utifrån Agenda 2030-målen att verka för att de globala målen nås, och det är respektive regerings ansvar att de nås i det egna landet. Detta är något som uttryckligen är beskrivet för de globala målen, men ändå har regeringen i hög grad utelämnat Agenda 2030-målen från den egna livsmedelsstrategin . Alla 17 mål är relevanta för livsmedelskedjan, framför allt mål 2 som är att avskaffa hunger, uppnå tryggad livsmedelsförsörjning och förbättrad nutrition samt främja ett hållbart jordbruk. Agenda 2030-målen bör därför inkluderas och arbetas för i livsmedelsstrategin. Maten som odlas och förädlas har indirekt bäring på möjligheten att uppnå jämställdhet och egenmakt för kvinnor och flickor i och med att många lantbrukare i fattigare länder är kvinnor, liksom på möjligheten att uppnå goda arbetsvillkor och hållbar tillväxt, säkerställa hållbar produktion och stärka och säkra tillgång på rent vatten. Maten vi äter utgör i sin tur en förutsättning för de flesta andra mål, som exempelvis att uppnå god hälsa och främja ett hälsosamt liv och hållbara konsumtionsmönster, för koncentrationen att arbeta och utbilda sig, minska ojämlikheten och fattigdom inom och mellan länder genom bättre fördelning av mat och för att säkra ekosystemen i haven och främja god tillgång på resurser. Med hjälp av den svenska livsmedelskedjan kan vi bidra till att uppnå Agenda 2030-målen genom att främja export av säkra och sunda livsmedel, bistå med kompetens om starkt djurskydd, låg antibiotikaanvändning och miljöhänsyn i produktionen liksom med förädling och forskning för framtidens livsmedel som kan vara resurseffektiva och näringsrika. Den svenska livsmedelsproduktionen ska ha goda förutsättningar där det svenska jordbrukets fördelar tas tillvara. har EU:s bästa djurskydd, låg användning av antibiotika, hög miljöhänsyn och ett smittskydd i världsklass, som ger svenska mervärden som utgör en viktig konkurrensfördel. Livsmedelsindustrin ska ha goda förutsättningar för företagsutveckling, digitalisering, förädling och export. Livsmedelsförädlingen är en sektor med stor geografisk spridning, vilket visar att branschen kan bidra till att skapa arbetstillfällen i hela landet. Export av livsmedel kan främjas genom att utveckla förädlingsarbetet i kombination med forskningsarbete som är inriktat på förädling och framtagande av innovativa produkter som möter konsumenters behov både nationellt och internationellt. Den matbaserade turismen är också en viktig sektor som kan ge ökade möjligheter till fler jobb och stärka position som matnation. Konsumenters efterfrågan på livsmedel behöver bättre tillvaratas som medvetenheten om hållbara hälsosamma vanor behöver stärkas, exempelvis genom myndigheters arbete. Det är viktigt att innehållet i livsmedelsstrategin dels utvecklas i nära samarbete med näringen som vet vilka behov som bör tillgodoses för att strategin ska nå framgång och dels att dessa erfarenheter också omsätts i strategin. Alliansen vill fortsätta utveckla förutsättningarna för den svenska livsmedelskedjan och landsbygden. Säkra generellt goda företagsvillkor Konkurrenskraften för livsmedelsföretag ska stärkas. Det måste finnas goda företagsvillkor för hela livsmedelskedjan. Därför är det oroande med regeringens politik som innebär högre skatter på jobb och företagande. Regelverk som rör företag i primär- och livsmedelsproduktion är i hög utsträckning gemensamma för EU:s inre marknad. Det gör att alla nationella regler och krav som går utöver den EU-gemensamma lagstiftningen riskerar att försämra konkurrenssituationen för de svenska företagen. Därför ska nationella, mer långtgående regler alltid vara väl motiverade och prövas noga. Effektiva och förutsägbara godkännandeprocesser För att skapa mer långsiktighet och förutsägbarhet för livsmedelsproducenter bör regeringen verka för att myndigheterna i större utsträckning använder sig av ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel. Hänsyn bör tas till hur andra EU-medlemsstater förhåller sig till växtskyddsmedel för att skapa konkurrensneutrala förutsättningar inom det svenska jordbruket. Myndigheter har en viktig roll i att stötta företag och underlätta för dem. Detta fungerar på önskvärt sätt. Det behövs enklare rutiner, regler och processer hos myndigheter som förenklar för livsmedelsföretagare. Myndigheter och tjänstemän ska även ha företagsaspekten i fokus när de fattar beslut eller utformar regler. Det kan handla om att genomföra en konsekvensbeskrivning innan datasystemet byts ut så att man förhindrar att stödens utbetalningar fördröjs. Vi vill att berörda myndigheter får ett främjandeuppdrag som förtydligar att de inte enbart ska utgöra ett kontrollerande organ. Fokus bör skifta från ett myndighetsperspektiv till ett tydligare brukarperspektiv, vilket tydligt bör framgå av regeringens regleringsbrev. Myndigheter som arbetar med livsmedelsföretag bör i högre utsträckning tillhandahålla information samt underlätta och stödja livsmedelsföretagande. Konsumenternas efterfrågan ska styra i stället för politiskt bestämda kvantitativa mål för konsumtion och produktion Ekologiskt producerad mat utgör en växande konsumentmarknad, och den svenska ekologiska livsmedelsproduktionen täcker inte behovet för efterfrågan. Men i stället för att sätta upp mål om ekologisk konsumtion och produktion bör fokus vara på att stärka konkurrenskraften i hela kedjan. Det handlar exempelvis om att minska de höga kostnaderna för företagande, insatsvaror som gör att svensk ekologisk produktion inte står sig mot konkurrentländerna. Målsättningen bör i stället vara att sträva mot att allt jordbruk blir mer hållbart och att stärka konsumentens kunskap om livsmedel. vet vi inte hur livsmedelsproduktionen ser ut varken i eller i världen, än mindre vilken produktionsform som är mest attraktiv eller vilka varor som konsumenter efterfrågar. Det finns en risk i att låsa in sig i kvantitativa mål för en viss produktionsform. Det bör inte vara politiken som avgör vilka livsmedel vi producerar och konsumerar . Alliansen vill i stället att konsumenters efterfrågan ska styra vilka livsmedel de vill konsumera och skapa förutsättningar för att möta detta behov. Underlätta för konsumenter att göra hållbara medvetna val Konsumenters efterfrågan och köpvilja är i stor grad styrande för de livsmedel vi konsumerar och vilka som säljer bäst. Politiken ska inte tvinga konsumenten till särskilda val men däremot säkerställa att information finns tillgängligt för dem som är engagerade och underlätta möjligheten att själv välja mat som är bra för hälsa och miljö. Detta kan exempelvis ske genom tydlig och lättillgänglig information i form av bl.a. miljömärkningar som nyckelhålet och ursprungsmärkningar, konsumentupplysningstjänster, produktinformation i butiker samt webbaserad information. Detta möjliggör för konsumenter och andra aktörer att göra ansvarsfulla och hållbara val av produkter och tjänster och att ställa om till mer hållbara livsstilar. Utbudet av livsmedel som produceras och förädlas bör motsvara det som efterfrågas av konsumenter. Underlätta och främja livsmedelsexporten har stor potential att exportera mer livsmedel. Vi har mervärden såsom högt smittskydd och djurskydd, vilket skapar säkra livsmedel som är attraktivt på den internationella marknaden. Den framgångssaga som alliansregeringen påbörjade vill vi fortsätta. Den svenska livsmedelsindustrin kan växa ytterligare. För att underlätta och främja livsmedelsexporten vill vi förenkla för livsmedelsföretag att exportera och marknadsföra sig i andra länder. Vi vill ge Business ett tydligare främjandeuppdrag för att förenkla för livsmedelssektorn att ta sig in på nya och befintliga marknader. För att lyckas med detta behöver kompetensen inom livsmedel förbättras på myndigheten, och näringen behöver få en tydligare position i marknadsföringen av . Många livsmedelsföretag upplever svårigheter med att exportera varor, och vi vill att Business ska tillhandahålla information till livsmedelsföretag om tillvägagångssätt liksom om potential och mervärdet i att förädla produkter för export. Jordbruket är grunden för en nations överlevnad. Även om det endast är en liten del av befolkningen som arbetar inom jordbruket är vi alla helt beroende av dess produkter för att kunna överleva. Jordbruket påverkar vår gemensamma natur- och kulturmiljö, vilka är viktiga förutsättningar för jordbrukets bedrivande. anser att samhället gemensamt ska betala för det vi gemensamt frågar efter, och som enskilda ska vi betala de produkter vi frågar efter – utifrån den kvalitet vi förväntar oss att få. Värdet av ekosystemtjänsterna ska integreras i samhällsekonomiska beräkningar som ligger till grund för politiska åtgärder, ekonomiska styrmedel m.m. Ersättningar till jordbruket ska i ökad utsträckning baseras på de samhällstjänster som jordbruket bistår med, särskilt bevarandet av biologisk mångfald och minskad klimatpåverkan. Bra med en sammanhållen livsmedelsstrategi Det är positivt att en livsmedelsstrategi äntligen kommer på plats. En strategi behövs för att skapa framtidstro och en positiv framåtrörelse inom branschen. Från sida är det särskilt angeläget att lyfta fram jordbrukets betydelse för självförsörjning. är handelsunderskottet för livsmedel , vilket egentligen är märkligt med tanke på de goda förutsättningarna för livsmedelsproduktion i vårt land och den kvalitetsmedvetenhet som finns hos de svenska producenterna. Om vi skulle drabbas av krig eller annan större kris är den låga självförsörjningen ett direkt hot mot vårt samhälle. Det behövs lönsamhet om jordbruksföretagarna ska fortsätta bedriva sin verksamhet och för att nya människor ska söka sig till branschen. Det är positivt att partierna enats om att ökad lönsamhet i det svenska jordbruket är ett mål i livsmedelsstrategin. Det är nu viktigt att det inte bara blir fina ord utan också verkstad. har vi en strategi som vill öka livsmedelsproduktionen. handlade debatten om att betala bönder för att sluta producera. behöver vi en debatt om hur vi kan betala bönderna för att öka produktionen. Nationella mål för självförsörjningsgraden behövs Den svenska självförsörjningsgraden av livsmedel har minskat kraftigt och anges till . Om hänsyn tas till att maten ska kunna produceras även när importen av sådant som drivmedel, gödningsmedel, foder och andra insatsvaror skärs av, bedömer expertis på att försörjningsgrad ”är lika med noll”. I saknar vi med andra ord möjligheter att försörja vår befolkning med livsmedel för den händelse att handeln med omvärlden skulle skäras av. I krig eller kris kan vi räkna med att importen väsentligt försvåras. Även i fredstid kan vårt lands integritet hotas av att någon kan kontrollera tillförselvägarna till . Detta kan begränsa våra möjligheter att föra en självständig politik. Gränsöverskridande utbrott av smittsamma sjukdomar kan också begränsa rörligheten för människor och varor. Uteblivna oljeleveranser kan slå undan möjligheten att producera drivmedel. I är försörjningsgraden , detta för att de vet hur viktigt det är att i kristider ha livsmedel till landets invånare. Något som vi i tycks ha glömt bort. Världen står inför en situation med klimatförändringar, ökat energibehov och en världsbefolkning på väg mot nio miljarder. Antalet människor som lider av hunger är stort. Även av dessa skäl behöver den svenska jordbruksmarken utnyttjas för produktion. En förutsättning för att vi ska kunna bevara den svenska livsmedelsproduktionen är att vi bevarar den jordbruksareal som finns i vårt land. Vi behöver också bevara kompetensen som finns inom jordbruksbranschen och en forskning som svarar mot morgondagens behov. För detta krävs en livskraftig svensk jordbrukssektor. Vi behöver också en inhemsk produktion av jordbrukets insatsvaror såsom bränsle, gödningsmedel och reservdelar. Den nuvarande bekymmersamma situationen har uppkommit genom en lång tids nedprioritering av försörjningstryggheten. Jordbruket är inte vilken näring som helst. Jorden ligger där den ligger och måste brukas av bönder här i landet. För att produktionskapaciteten ska upprätthållas krävs att verksamheten är lönsam även när vi lever med en stabil omvärld. Då krävs ett mycket nära samarbete mellan staten och producentorganisationerna i samband med politikens utformning. Det gäller exempelvis position i förhandlingarna kring EU:s gemensamma jordbrukspolitik och utformningen av olika miljökrav och avgifter. Under Alliansens regeringstid bedrevs ett omfattande arbete med att förenkla reglerna för jordbruksföretagare, vars kostnader därigenom minskade med . Detta regelförenklingsarbete måste fortsätta. I synnerhet behöver regelverket kring småskalig lokal produktion förenklas. De etappmål som föreslås i på s. 44–45 är intressanta, och därför bör fastställa dessa etappmål. Regeringen bör uppdra åt att ta fram indikatorer för dessa mål, så som utredningen föreslår. Även våra nordiska grannländer bör studeras med avseende på målformuleringar om självförsörjning. bör därför begära att regeringen återkommer med förslag på kvantitativa mål för självförsörjningsgrad. 2015 presenterade sitt förslag SOU 2015:15. I stor utsträckning bygger propositionen på denna utredning. Utredningen har en del konkreta förslag, som inte kommit med i propositionen. Det finns ingen anledning att ytterligare fördröja dessa förslag, därför bör besluta om dessa i samband med behandlingen av propositionen om livsmedelsstrategin. Inrätta ett nationellt råd Ett nationellt råd bör inrättas för att bidra till att genomföra strategin. Syftet med rådet är att stärka samarbetet mellan berörda myndigheter, jordbruks- och trädgårdsnäringens branscher, livsmedelsindustrin, handeln, forskarsamhället, utbildningsväsendet och andra berörda intressen. Rådet bör löpande informera regeringen om näringens prioriteringar samt om vilka åtgärder som behövs. Rådet ska även arbeta för att berörda aktörer åtar sig att bidra till genomförandet av strategin. Regeringen bör även uppdra till berörda myndigheter att samverka och medverka till förbättrad konkurrenskraft inom sektorn. Detta bör ske genom en översyn av instruktioner och regleringsbrev. Anpassa den svenska ståndpunkten angående EU:s gemensamma jordbrukspolitik föreslår en omläggning av position i förhållande till CAP. Utredningen skriver: ”ståndpunkt inom EU-samarbetet, bör vara att stärka konkurrenskraften för det svenska jordbruket och för svensk trädgårdsnäring inom ramen för det övergripande målet om en avreglering av CAP och en minskning av dess andel av EU:s budget”. anser att utredningens rekommendation bör följas. Svenska ståndpunkter inom CAP-arbetet bör ta sin utgångspunkt i att stärka svensk konkurrenskraft, som den totala EU-budgeten för jordbruk minskar. Effektiva och förutsägbara tillståndsprocesser Tillståndsprocessen inom animalieproduktionen är ofta betungande. I SOU 2013:5 konstaterades också att det ställdes krav som är relativt ingripande utan att det finns motiveringar i det enskilda fallet och där det vetenskapliga underlaget är osäkert. Det är viktigt att tillståndsprocesserna är effektiva och rättssäkra. Därför föreslår att beslutar om de förslag som tagit fram. Ny vägledning för anmälnings- och tillståndsprövning Regeringen bör ge i uppdrag till och Havs- och vattenmyndigheten att utarbeta en ny vägledning för anmälnings- och tillståndsprövning inom animalieproduktionen. Detta uppdrag ska syfta till att förkorta prövningsprocessen, öka kompetensen hos handläggare och främja en enhetlig rättstillämpning i olika delar av landet. Prövningen av djurhållande verksamhet bör koncentreras till färre miljöprövningsdelegationer. Detta ska syfta till en mer enhetlig rättstillämpning, underlätta för specialisering av miljösakkunniga och effektivisera prövningen. Inget samråd för anmälningspliktig verksamhet Regeringen bör ta initiativ till att ta bort kravet på samrådsförfarande för anmälningspliktig verksamhet. Den anmälningspliktiga verksamheten betraktas som mindre miljöpåfrestande. Kravet på samrådsförfarande innebär extra kostnader för den enskilde och det tar att genomföra verksamhetsförändringar. Ingen förprövning vid ny-, om- eller tillbyggnad Regeringen bör ge ett uppdrag till om att ta bort det obligatoriska kravet om förprövning vid ny-, om- eller tillbyggnad av djurstallar samt inredning för djur. är reglerna för hur djurstallar ska byggas alltför detaljerade. I stället bör ökat fokus ligga på funktion och djurvälfärd.