mot · H5023222 · 2017-10-05 00:00:00 — Ett starkt svenskt försvar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försvarsutgifter ska öka och närma sig av BNP och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ha en färdplan för ett Natomedlemskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla militära, politiska och juridiska förberedelser för ett svenskt inträde i Nato ska finnas på plats och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska fördjupa försvarssamarbetet med länderna kring och andra likasinnade länder i norra och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska koordinera arbetet med det civila försvaret med Natos arbete på detta område och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska söka medlemskap i för energisäkerhet i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Försvarsmaktens behov ska styra utformningen av försvarets personalförsörjning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Försvarsmakten måste förbättra arbetet med att bli en attraktiv arbetsgivare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lönestruktur och skapa olika incitamentssystem i Försvarsmakten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av mobila rekryteringskontor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behörighetskraven för försvarets grundutbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta dem som har ofullständiga betyg i centrala ämnen och som anställts i Försvarsmakten få använda till att läsa upp dessa betyg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en prova-på-vecka i Försvarsmakten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av Försvarsmaktens anställningskontrakt med syfte att minska antalet som slutar , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner och länsstyrelser ska beakta Försvarsmaktens behov av bostäder i sin långsiktiga planering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att initiera samtal mellan Försvarsmakten och civila arbetsgivare för att underlätta för medarbetare att vara tjänstgörande soldat eller hemvärnssoldat och att kunna delta i övningsverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att fortsätta att utveckla den svenska veteranpolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra hemvärnet till en egen försvarsgren och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka numerären i hemvärnet med det långsiktiga målet att uppnå 30 000 personer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta utveckla hemvärnet mot att kunna utföra mer kvalificerade uppgifter och få tillgång till mer modern materiel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att krigsplacera medlemmar i de frivilliga försvarsorganisationerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ser över hur polisen och Försvarsmakten kan fördjupa samverkan vid terrorattentat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ha ett särskilt polishemvärn som kan bistå polisen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra det psykologiska försvaret som egen myndighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nordiskt samarbete kring nyhetsbevakning på ryska och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa ett nätverk med frivilliga it-experter från privat och offentlig sektor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att inrätta ett cybercentrum i Försvarsmakten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa it-förband i Försvarsmakten med tjänstgörande personal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta Försvarsmakten teckna avtal med it-experter för kortare tjänstgöring i Försvarsmakten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en svensk cyberdoktrin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kontinuerligt ta fram och utveckla nationella strategier och strukturer för cybersäkerhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att skapa ett modernt totalförsvar för att kunna möta de nya hot som den moderna krigföringen medför och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en särskild översyn av hur samverkan mellan stat och näringsliv kan förbättras ur ett totalförsvarsperspektiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram nationella riktlinjer för offentliga aktörers arbete med totalförsvaret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten för staten att sluta avtal om viss lagerhållning med större privata aktörer inom t.ex. dagligvaruhandeln och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av drönares påverkan på försvarsverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att utveckla eller anskaffa motmedel mot drönare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att Försvarsmakten har tillgång till modern och relevant materiel som ger försvaret en god förmåga att hävda sig mot en kvalificerad motståndare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att säkerställa stridsflygförmåga särskilt med tanke på de utmaningar som införandet av nästa generations JAS Gripen innebär och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att säkerställa den samlade luftförsvarsförmågan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en plan för att höja krigsdugligheten i JAS Gripen-systemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör behålla och förbandssätta alla de Archerpjäser som skulle ha anskaffat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa förmåga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att stärka upphandlingskompetensen hos försvarsmyndigheterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheterna att genomföra innovationsupphandling av försvarsmateriel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att genomföra större funktionsupphandlingar av hela förmågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även i fortsättningen ska ha en hög ambition att bidra till internationella insatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Försvarsmaktens förmåga att hålla luftrum och sjövägar öppna för handelstrafik bör vara prioriterad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samöva Patriotsystemet med på svenskt territorium och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erbjuda det fördjupade svensk-finska samarbetet som en resurs i Natos sjöövervakning i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att regeringen agerar proaktivt i EU:s försvarssamarbete när det gäller såväl samarbetet kring försvarsindustrin som utvecklingen av gemensamma förmågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge () rätt att inrikta signalspaning från () och tillkännager detta för regeringen. Världen är mer osäker och orolig och oförutsägbarheten ökar. aggression mot fortsätter och spänningen i vårt närområde är fortsatt hög med ett allt mer auktoritärt och aggressivt . I och ökar radikaliseringen och följs av terror i och utanför regionen. De sönderfallande staterna destabiliserar hela regionen och utgör baser för terror som även riktas mot . Läget på den koreanska halvön oroar allt mer. Den nya administrationen i och effekterna av brexit skapar osäkerhet när det gäller utvecklingen av den transatlantiska länken och säkerheten i . I ett bredare perspektiv utmanas liberala värderingar som frihandel, mänskliga rättigheter och rättsstat såväl av yttre auktoritära krafter som populistiska strömningar inom våra egna samhällen. Utöver traditionella militära hot pågår asymmetrisk krigföring, påverkansoperationer och cyberangrepp mot vårt öppna och högteknologiska samhälle. De mångfasetterade utmaningar vi står inför kräver ett starkt svenskt försvar. Försvarsförmågan måste stärkas och samarbetet med andra likasinnade stater måste öka för att möta gemensamma utmaningar. Ansvar för försvar här och nu Sammantaget kräver det försämrade omvärldsläget ökade resurser på både kort och lång sikt till försvaret för att höja försvarsförmågan. har genom att medverka till försvarsuppgörelsen säkerställt att Försvarsmakten får i extra resurser . De 2,7 miljarderna i ökat anslag kommer även följa med i framtida budgetar. Detta är i linje med de äskanden som myndigheten har gjort. Av förstärkningen –2020 beräknas totalt för åtgärder inom det civila försvaret och cirka 6,8 miljarder till det militära försvaret. Givet det parlamentariska läget finns det endast två sätt att ordna mer resurser till försvaret. Endera att genom förhandlingar förmå nuvarande regeringen att lägga det i sin budget eller att lägga fram en alliansbudget som kan vinna stöd. Vi från är villiga att göra båda. Vårt ansvarstagande gör att den operativa förmågan i krigsförbanden stärks och att den samlade förmågan i totalförsvaret kan säkerställas. De extra resurserna gör att ambitionen i försvarsbeslutet kan uppnås och lägger grunden för att öka förmågan efter 2020. Åtgärder för att samtliga krigsförband ökar sin krigsduglighet prioriteras. Extra resurser läggs även på det civila försvaret, att förstärka informationssäkerheten och det psykologiska försvaret. Det stärker därmed den samlade försvarsförmågan. Detta är tredje gången som har drivit fram substantiella tillskott till försvaret i förhandlingar som nått bred uppslutning. Stärkt svensk försvarsförmåga – av BNP till försvaret Oron i närområde och i omvärlden påverkar i allra högsta grad vårt land. Vi står inför stora utmaningar. Få uppgifter är så centrala som förmågan att försvara landet mot angrepp utifrån. Den uppgiften måste tas på största allvar. För att möta ett oroligt omvärldsläge behöver försvarsförmåga stärkas och det kommer kräva ökade försvarsutgifter. har flera länder, i främst , insett faran och åtagit sig att höja sina försvarsutgifter och vissa länder har redan uppnått tvåprocentsmålet. och ökar sina satsningar och strävar mot målet. och har redan uppnått tvåprocentsmålet och och kommer att uppnå det . Oavsett om skulle bli medlem av Nato eller inte kommer mer resurser att behöva tillföras försvaret. förhåller det sig så att en fortsatt militär alliansfrihet kommer att kräva mer resurser än vid ett svenskt Natomedlemskap. Det försämrade säkerhetsläget kräver mer resurser – det är en politik som är rätt i sak och en diskussion som inte kan undvikas. Försvarsmakten konstaterar dessutom att med den nuvarande anslagsutvecklingen kommer den svenska förmågan att sjunka relativt de satsningar som görs i närområdet, och specifikt i . Utvecklingen accentueras efter 2020. Förmågan att försvara måste säkerställas. försvarsutgifter ska därför närma sig av BNP. Ambitionen är att göra detta . Detta för att kunna möta det försämrade säkerhetsläget och även för att kunna uppfylla åtaganden som framtida medlem i Nato. Tillväxten sker stegvis och med hänsyn till det säkerhetspolitiska läget och det ekonomiska läget. Hela ska kunna försvaras och alla stridskrafter stärkas. Särskilt viktigt kommer försvaret av , och framför allt , att vara. Utöver är exempelvis ökad försvarsförmåga runt särskilt prioriterad. Att bygga ut försvarsförmåga kommer att kräva god kostnadskontroll, spårbarhet och uppföljning för att garantera att de extra resurserna också ger effekt. Vi vill därför se en ordnad process med tydliga kontrollstationer som tar hänsyn till behovet av att stärka försvaret men också den ekonomiska utvecklingen. De ytterligare resurser som satsas måste ge kontinuerligt ökande försvarsförmåga och det måste ske ett fortsatt effektiviserat resursutnyttjande inom Försvarsmakten. Nato har sedan organisationen bildades varit en hörnsten i den europeiska säkerheten och för en stabil utveckling i vår del av världen. Organisationen utgår ifrån artikel 51 om varje lands rätt till enskilt eller kollektivt självförsvar vid ett väpnat angrepp från ett annat land. Kärnan i Natosamarbetet utgörs av Natos artikel 5 om det kollektiva försvaret och medlemsländernas skyldighet att bistå ett annat medlemsland vid ett angrepp. Nato är en mellanstatlig allians där beslut fattas genom koncensus mellan medlemsländerna. efter det slut låg Natos fokus mest på konflikthantering och internationella insatser som den i . I och med den ryska aggressionen mot och den illegala annekteringen av 2014 har Nato återtagit fokus på det kollektiva försvaret och betonar nu vikten att vara medlem, jämfört med att som vara partnerland till Nato. Endast medlemsländerna kan räkna med att omfattas av försvarsgarantierna och endast de omfattas av den gemensamma försvarsplaneringen. Sammantaget försätter detta i en helt ny sits. Ambassadör konstaterar i sin utredning om försvarssamarbeten att av omvärlden betraktas som en del av alliansen på grund av sitt omfattande samarbete med Nato, dock utan att vi omfattas av Natos ömsesidiga försvarsgarantier. kan heller inte förlita sig på bilaterala försvarsgarantier från . I den utredning om svenska försvarssamarbeten som Ambassadör presenterade 2016 förstärks bilden av Nato som en garant för säkerheten i och att ett svenskt Natomedlemskap skulle bidra till ökad tydlighet och stabilitet i närområde. Utredningen var ett resultat av den stora försvarsuppgörelsen som medverkade till 2015. Ett Natomedlemskap är det enda försvarssamarbetet som på allvar kan höja vår försvarsförmåga, öka stabiliteten i vårt närområde och ytterst stärka säkerhet. De bilaterala samarbeten, utan gemensamma försvarsgarantier, som regeringen upprättar med enskilda Natoländer är inte tillräckliga. Rent konkret skulle ett Natomedlemskap innebära tydlighet kring hur kan tänkas agera vid en eventuell konflikt och den militära tröskeleffekten för höjas betydligt. Vår uthållighet vid en kris eller konflikt skulle förlängas och vi skulle även få bättre underrättelseinformation som medlem. Ett medlemskap skulle också möjliggöra en gemensam försvarsplanering med Nato, något som trots ett omfattande samarbete inte finns . vill fördjupa samarbete med Nato och verka för en svensk anslutning. Vi vill se en färdplan för svenskt medlemskap i . Målet är en svensk ansökan under nästa mandatperiod. Ett sådant beslut bör även tas i nära dialog och helst tillsammans med . kommer därför att föra en dialog med finska företrädare kring förutsättningarna för ett svenskt och finskt medlemskap. Men ytterst är detta självständiga beslut som ska fattas av i respektive land. Att söka medlemskap i är något som innebär att måste göra ett gediget förarbete. Det förutsätter ett brett folkligt och parlamentariskt stöd, stöd för ett svenskt medlemskap hos dagens medlemsstater och att det militära och juridiska ramverket ska finnas på plats. Att få dessa förberedelser på plats kommer att vara en viktig del i att skapa trovärdighet i vår ambition att söka medlemskap. I och med att Nato är en mellanstatlig allians med vetorätt kan organisationen heller inte kräva att medlemmarna ska ha kärnvapen på sina territorier. och är utmärkta exempel på detta. arbetar för ett medlemskap ska vi fördjupa existerande samarbeten med Natoländerna på så många områden som möjligt för att skapa förutsättningar för att ge och ta emot civil och militär hjälp i händelse av kris och konflikt i enlighet med den svenska solidaritetsförklaringen. Att ansöka om medlemskap i för energisäkerhet i är ett viktigt steg som böra tas i den processen. Det är av särskild vikt att fördjupar de försvars- och säkerhetspolitiska samarbetena med länderna kring . togs beslut om att återaktivera värnplikten. Innebörden i beslutet är att Försvarsmaktens personalförsörjning även fortsatt ska vila på frivilligheten, men kompletteras av en mindre del värnpliktiga. Detta för att försvaret ska kunna möta målsättningen att utbilda cirka 4 000 personer . Alla de som kommer grundutbildas kommer att lyda under pliktlagen oavsett om de frivilligt sökt sig till utbildningen eller tagits ut via mönstring. I den utredning som legat till grund för beslutet att återaktivera värnplikten beskrivs de problem som försvaret har haft fram till med att rekrytera och behålla tillräckligt med personer för att fylla upp krigsorganisationen. Målet om att utbilda 4 000 uppnåddes aldrig, i stället låg man på cirka 2 500 . Detta var inte hållbart för att skapa en långsiktigt hållbar personalförsörjning. Speciellt inte mot bakgrund av det försämrade omvärldsläget. Återaktivering av värnplikten är motiverad mot bakgrund av det försämrade omvärldsläget och utifrån de problem som funnits när det gäller rekryteringen samt en hög andel avhopp. Införandet av ett blandsystem av frivillighet och värnplikt stärker hållbarheten och långsiktigheten i försvarets personalförsörjning. Det är en styrka att den återaktiverade värnplikten är könsneutral. Av detta följer att fokus för den återinförda värnplikten måste vara att Försvarsmaktens behov ska styra utformningen av försvarets personalförsörjning. Syftet är inte att låta värnpliktiga till exempel ta del i flyktingmottagningen eller göra miljöinsatser, vilket tidigare antytts av regeringsföreträdare. Det är dock viktigt att även se på de utmaningar som en delvis återinförd värnplikt inte kommer att kunna lösa. Försvaret kommer att fortsatt behöva frivilliga anställda soldater och sjömän för att kunna upprätthålla en hög beredskap, till exempel på . Kärnan av frivilliga garanterar också att våra förband kommer att ha en hög kompetens och vara samövade. Därför är det centralt att Försvarsmakten intensifierar sina ansträngningar för att rekrytera och behålla personal med rätt kompetens. Attraktiviteten i att vara anställd i Försvarsmakten måste öka. På så sätt kan avhoppen minska. Ett fortsatt starkt inflöde av frivilliga garanterar också att endast en mindre del kommer att behöva pliktas in till utbildning med hjälp av lagstiftningen. Försvarsmaktens personal: rekrytera och behålla Försvarsmakten har under de år som den frivilliga personalförsörjningen har funnits haft problem med att den anställda personalen har avslutat sina anställningar i högre utsträckning än förväntat. Avhoppen kostar försvaret både pengar och förlorad kompetens. har även antalet som sökt sig till den militära grundutbildningen minskat. Försvarsmakten har haft särskilt svårt att rekrytera de (deltid) tjänstgörande soldaterna och sjömännen. En av anledningarna till detta är att det legala ramverk som reglerar de tidvisa anställningarna dröjde. Därför väntade Försvarsmakten med att satsa på att rekrytera denna personalkategori. Dessutom är anställningsformen inte speciellt känd på den civila arbetsmarknaden. Sammantaget skapar avhoppen och rekryteringsproblemen stora utmaningar för försvaret på lång sikt. Det är också en av de främsta anledningarna till att den nya krigsorganisationen tar så att inta. är krigsorganisationen till stor del fortfarande bemannad av personal som utbildats i det gamla värnpliktssystemet och som inom en ganska snar framtid kommer att falla för åldersstrecket. För att komma till rätta med dessa problem måste Försvarsmakten vidta åtgärder. Vi vill se ökade möjligheter att genom mobila rekryteringskontor kunna marknadsföra anställning i Försvarsmakten. Detta är viktigt för att kunna nå befolkningen i hela landet, och särskilt dem som bor där det inte finns någon naturlig koppling till försvaret som till exempel ett regemente eller en hemvärnsgrupp. För att bredda rekryteringen och nå ut till nya grupper i samhället bör behörighetskraven för den militära grundutbildningen ses över. Detta med syftet att de som har som ofullständiga betyg i de centrala ämnena ska kunna söka och antas till grundutbildningen. Om dessa skulle anställas i ett senare skede, skulle viss arbetstid kunna avsättas för att läsa upp betygen. vill även se ett antal åtgärder som syftar till att Försvarsmakten ska bli en mer attraktiv arbetsgivare, vilken kan behålla kompetent arbetskraft . Detta för att minska avhopp och kontrakt som avslutas . Det kräver att Försvarsmakten har ett bra helhetserbjudande till dem som är intresserade av anställning i myndigheten. En källa till avhopp kan ligga i utformningen av de anställdas kontrakt. Det kan till exempel gälla längden på tjänstgöringstider och vilka övriga åtaganden man gör samt hur enkelt det är att bryta kontraktet . Denna faktor bör genomlysas. Lön är inte allt och försvaret kommer aldrig fullt att kunna matcha de löner som erbjuds på den civila arbetsmarknaden. Vi vill dock se en översyn av lönestrukturen i försvaret och hur den förhåller sig till arbeten med motsvarande kompetenskrav på den reguljära arbetsmarknaden. Det gäller såväl ingångslöner som löneutveckling . Det är även viktigt att Försvarsmakten arbetar vidare med att införa ett relevant incitamentssystem som faller ut i anställningen. I och med att försvaret behöver flera olika kompetenser ska detta även spelas i incitamentssystemet. Anställda bör såväl kunna erbjudas ekonomiska incitament som utbildningsrelaterade. Det senare kan till exempel handla om att Försvarsmakten skulle kunna återbetala en del av de anställdas studieskuld. En förutsättning för en hållbar personalförsörjning över hela landet är en god bostadsförsörjning – både för dem som genomför den militära grundutbildningen och för dem som genomgår befäls- och officersutbildning. Vi vill att Försvarsmaktens behov särskilt ska beaktas i det kommunala bostadsförsörjningsansvaret och i länsstyrelsernas ansvar för analys och uppföljning av bostadsförsörjningen och dess planering. Försvarsmakten bör arbeta mer med prova-på-utbildningar för att öka intresset. De frivilliga försvarsorganisationerna är viktiga aktörer som kan användas för såväl information i skolor som arrangörer av prova-på-utbildningar. Slutligen måste samverkan med såväl näringsliv som offentliga arbetsgivare förbättras. Det finns positiva exempel på samarbetsavtal mellan Försvarsmakten och civila huvudarbetsgivare kring de tjänstgörande soldaterna och sjömännen.