ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H502743 · 2017-09-29 00:00:00 — Fler platser inom vuxenutbildningen för kockar och ekonomibiträden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga fler platser inom vuxenutbildningen för kockar och ekonomibiträden och tillkännager detta för regeringen. Intresset för gymnasieskolans yrkesprogram ökar nu efter att ha minskat dramatiskt efter den borgerliga regeringens förändringar av gymnasieskolan 2011. läser dock för få en yrkesutbildning, vilket gör att bristen på yrkesutbildade är stor. En av välfärdens största utmaningar är att locka fler till att yrkesutbilda sig till välfärdssektorn. För att täcka upp arbetsmarknadens behov av kökspersonal som kockar, ekonomibiträden och måltidspersonal krävs en utbyggd och kvalitetssäkrad vuxenutbildning med långsiktig finansiering. Med tanke på utvecklingen inom köken och de krav som ställs på matens innehåll behövs en anpassning av utbildningarna så att de motsvarar vad arbetsgivarna efterfrågar inom de offentliga köken. finns exempelvis stor kunskapsbrist kring olika typer av specialkost, vilket är en mycket viktig del av kosten framför allt inom äldrevården. Att dagens utbildningsvolymer på gymnasieutbildningen skulle öka i nivåer som säkrar framtida kompetensförsörjning är osannolikt. Det är genom vuxenutbildningen som flertalet utbildar sig och så kommer det även vara framöver. Det är vuxenutbildningen som måste anpassas till arbetsmarknadens behov. Därför är det glädjande att regeringen satsar kraftfullt på fler utbildningsplatser inom yrkesvux. Gruppen som arbetar inom de offentliga köken men som saknar yrkesutbildning är stor. För många är dessutom vägen till en yrkesutbildning via vuxenutbildning stängd då de som redan har en annan gymnasieexamen prioriteras bort i antagningen. Regeringens kompetenslyft riktar sig till visstidsanställda inom vård och omsorg som saknar yrkesutbildning och syftar till att erbjuda utbildning i kombination med arbete. Reformen är ett viktigt första steg men behöver vidareutvecklas. Regeringen bör överväga att öka volymerna. En sådan satsning behövs också för personal inom det offentliga köket.
mot · H502744 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av den verksamhet som bedrivs på folkhögskolor i inom gymnasieskolans språkintroduktionsprogram och tillkännager detta för regeringen. I har fem kommuner överlämnat en del av undervisningen inom gymnasieskolans introduktionsprogram för språkintroduktion till vissa uttalade folkhögskolor inom . Kommunerna har dock fortsatt ansvaret och är även under den unges studietid på en av folkhögskolorna huvudman för utbildningen. Att kunna erbjuda alternativ för de nyanlända elever som ska läsa språkintroduktion på gymnasienivå kan vara mycket bra. Eleverna har olika erfarenheter och förutsättningar och den pedagogik och lärmiljö som finns på folkhögskolor kan för vissa bättre möta behoven och önskemålen. Folkhögskolorna har inte språkintroduktion på gymnasienivå som sitt ursprungliga ansvar eller kompetens men kan spela en roll som ett komplement till den ordinarie gymnasieskolan för vissa elever. Förutom de viktiga pedagogiska fördelarna finns det också inom ramen för detta möjligheter att samordna och kombinera studierna med ett boende i folkhögskolenivå. Det kan möta ett behov av ett tryggt boende med högre grad av självständighet för eleverna. har många nyanlända i gymnasieåldern , bland dem många ensamkommande. Det är av vikt att ta tillvara och erbjuda olika former av utbildning och boende för att bättre möta den enskildes behov.
mot · H502745 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över villkoren i den nuvarande patientskadelagen i syfte att stärka patientens ställning och tillkännager detta för regeringen. Patientskadelagen reglerar rätten till patientskadeersättning och skyldighet för vårdgivare att ha en försäkring som täcker sådan ersättning (patientförsäkring). Dagens lagstiftning och försäkring härrör i allt väsentligt och äger i sin tillämpning stora likheter med trafikskadelagen/trafikförsäkringen. Det finns två områden dock där patientskadelagen avviker från trafikskadelagen/trafikförsäkringen, nämligen i fråga om självrisk och rättshjälp. Självrisken i patientskadelagen 9 § utgörs av 1/20 av gällande prisbasbelopp. Tillämpningen av självrisker i försäkringslösningar motiveras främst med prevention mot olika former av överutnyttjande. Det kan inte betraktas som rimligt eller försvarbart att tillämpa självrisk i en lagstiftning med efterföljande försäkringslösning som gäller människor som skadats i sjukvården och som fått en godkänd patientskada. Självrisken i patientskadelagen bör därför avskaffas. Att som patient, som på något sätt vållats skada genom sjukvården, driva sina krav mot vårdgivaren är inte okomplicerat. I trafikskadelagen och trafikförsäkringen finns ett rättsskyddsmoment som ger den försäkrade rätt till juridisk hjälp i samband med tvist. Motsvarande moment saknas i patientskadelagen. Med tanke på skadornas komplexitet och parternas relativt ojämlika förhållande, där många skadelidande ofta har en mycket utsatt situation, bör ett motsvarande rättshjälpsmoment införas i patientskadelagen.
mot · H502746 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att polisen har en ändamålsenlig organisation för trafikpolisen och tillkännager detta för regeringen. har anslaget till polisen ökat. Det har gjort det möjligt för myndigheten att anställa fler poliser och civilanställda. Detta gör det möjligt för myndigheten att på ett bättre sätt kunna uppfylla behov av nödvändiga insatser där de behövs. Ett sådant är att stävja de brott som begås på våra vägar. Listan av sådana brott är tyvärr mycket lång. Alltifrån transportstölder som ökade , hastighetsöverträdelser, körkortslösa som ändå kör, trafikonykterhet, fulspel och fusk inom transportbranschen m.m. För att motverka dessa brott behöver polisen ha en ändamålsenlig organisation för trafikpolisen, som svarar upp mot de behov som finns.
mot · H502747 · 2017-09-29 00:00:00 — Låt våra lokala språk och dialekterna vara en del av skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka lokala språk och dialekter samt se över direktiven till och folkminnen för att främja vitaliseringen av älvdalskan, framför allt riktat mot barn och unga, och tillkännager detta för regeringen. Dialekter i är i första hand talade språk och saknar i de flesta fall skrifttradition, men i denna allmänna betydelse är de lika fullt språk. Exempel på detta är älvdalskan och andra delar av som också dalskar. Många av dessa språk är hotade och dialekter riskerar att försvinna. Därför är det bra att och folkminnen arbetar aktivt med att dokumentera och bevara alla dessa språk som haft och har. Men som i exemplet älvdalskan och andra språk/dialekter i så saknas en grund för kommande generationer. Dessa språk finns ännu inte med på skolschemat för barn i och undervisningen sker inte på språket, vilket skulle kunna utveckla exempelvis älvdalskan och andra språk/dialekter i . och folkminnen har undervisningsmateriel om svenska dialekter och språk. Vi tycker också att de i samverkan med intresserade kommuner skulle ges möjligheter och resurser att ta fram läromedel i olika ämnen på fler språk/dialekter, exempelvis älvdalska. Det skulle kunna stödja en överlevnad och utveckling av alla våra lokala språk/dialekter.
mot · H502748 · 2017-09-29 00:00:00 — En folkbildningskampanj inför valet till ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att stärka motivationen till ett ökat valdeltagande i kommande Europaparlamentsval genom en bred folkbildningskampanj och tillkännager detta för regeringen. 2019 är det val till . Det är ett viktigt val och det är angeläget att valdeltagandet blir högt. Det är ytterst en demokratisk fråga. ska vara ett aktivt medlemsland i EU. Det är också viktigt att väljare i ser värdet av att påverka politiken genom att använda sin rösträtt. Det är glädjande att valdeltagandet i ökade vid det senaste valet till , men vi kan inte vara nöjda med att röstade. Ambitionen måste vara att nå ett större valdeltagande i kommande val. Ansvaret för att uppnå en större motivation till att rösta åvilar många aktörer. Självfallet har partierna här särskilt ansvar för att motivera till ett ökat röstdeltagande. En sådan viktig aktör är folkbildningens olika organisationer. Svensk folkbildning har spelat och spelar fortfarande en viktig roll för demokrati, lärande och bildning. Många människor har genom folkbildningens pedagogik fått ny och ökad kunskap. Man har fått möjligheter att påverka sin egen livssituation och inspirerats till samhällsengagemang. På så sätt har människors makt över sina egna liv ökat. Naturligtvis ska folkbildningen vara fri och obunden. Det hindrar inte att folkbildningen i sin roll som aktör för utveckling och förändring kan samverka med offentliga myndigheter, ideella organisationer och näringsliv. Det är få organisationer som når så långt och brett ut i det svenska samhället som folkbildningens aktörer. Folkhögskolor och studieförbund kan vara drivkrafter för lokal och regional mobilisering och utveckling. Staten har utifrån denna grundhållning förstått vikten av att fördjupa samtalet om demokrati, lärande och samhällsutveckling genom att stödja folkbildningens organisationer med ett generellt statsbidrag och med särskilda medel för särskilda satsningar. Inför kommande val till ser jag värdet av en bred folkbildningskampanj. Folkbildningens olika aktörer skulle på ett särskilt sätt kunna delta i arbetet för att öka kunskapen om EU och tydliggöra vikten av att nyttja sin rösträtt. Det kan exempelvis ske genom studiecirklar, föreläsningar, utställningar eller kulturprogram. Jag anser att regeringen bör överväga att stärka motivationen till ett ökat valdeltagande i kommande Europaparlamentsval genom en bred folkbildningskampanj.
mot · H502749 · 2017-09-29 00:00:00 — Åtgärder för att stävja bostadsbristen i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bostadsbristen i måste stävjas och tillkännager detta för regeringen. Efter att bostadsbyggandet nedprioriterats har bostadsbristen nu blivit akut. Enligt uppger 240 av 290 kommuner att de lider av bostadsbrist. är inget undantag trots de satsningar som gjorts. av företagsledarna och regioncheferna uppger att bostadsbristen redan hämmar rekryteringen av ny kompetens. I har bostadsbristen pågått . Bostadssatsningarna som planerar till 2021 är mycket välkomna, men för att inte ska tappa i konkurrenskraft måste mer göras. planerar att bygga 7 000 nya bostäder till 2021. Det är långt ifrån tillräckligt när kommer att få 200 nya invånare . Inom inte allt kommer en mycket stor grupp människor gå i pension i . Företagen kommer att behöva ny kompetens. Om det inte finns tillgängliga bostäder finns det inte heller några möjligheter för dem att rekrytera och den tillväxt vi vill se kommer inte bli verklighet. Det är också tydligt att ett bredare utbud av bostäder behövs. Det är viktigt att de grupper som står utanför bostadsmarknaden tillgodoses, varför fler hyresrätter borde byggas. i uppger att flera kommuner i länet saknar riktlinjer för bostadsförsörjning och att översiktsplanerna behöver uppdateras. En förutsättning för nya bostäder är att det finns en tydlig koppling mellan riktlinjer för bostadsförsörjning och översiktsplan. meddelar att 700 000 bostäder behöver byggas i . Vi anser att en stor del av dem bör byggas i , med tanke på befolkningstillväxten. För att bygga dessa bostäder behövs en gedigen arbetskraft. Det som efterfrågas är fler tjänstemän i produktionen, arbetsledare och platschefer. Förlorade skatteintäkter, produktionsbortfall och arbetstillfällen kommer att bli ett faktum om inte fler bostäder byggs. Detta har vi inte råd med. Vi efterfrågar därför att regeringen verkar för att kommunerna i ser över detaljplaner och riktlinjer för att skapa de förutsättningar som krävs när bostadsbristen ska förebyggas. Att bostadsbyggandet anpassas efter individers olika behov. Att arbetskraft finns tillgänglig på lång sikt.
mot · H50275 · 2017-09-18 00:00:00 — i dess nuvarande form ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn med syfte att reformera Arbetsförmedlingen och tillkännager detta för regeringen. Arbetsförmedlingen är största förmedlare av arbeten, och myndighetens främsta uppdrag består av att sammanföra arbetsgivare med arbetssökande. Det råder inget tvivel om att Arbetsförmedlingens uppdrag är viktigt, men med en årlig budget på cirka 80 miljarder är det inte konstigt att många häpnar över myndighetens ineffektivitet. Som exempel kan vi se hur arbetsmarknadsutbildningen, som även råkar vara den dyraste programinsatsen, ger negativa resultat där enbart av de inskrivna arbetslösa får information som sedan resulterar i en anställning. Vad vi sett i ljuset av Arbetsförmedlingens brister är istället betydligt mer effektiva privata aktörer som agerar arbetsförmedlare, vilka gör såväl enskilda arbetslösa och olika företag som samhället en rejäl tjänst. I andra länder ser vi likaså betydligt lägre utgifter för liknande tjänster (exempelvis har i relation till BNP lägre kostnader). Kort och gott ser vi att det finns andra möjligheter för samhället att erbjuda behövande arbetslösa det stöd de behöver och att Arbetsförmedlingen i sin nuvarande form inte behövs. Regeringen bör aktivt verka för att systemet ändras i grunden. Det krävs därför en översyn för att exempelvis outsourca delar av verksamheten, aktivt arbeta med resultatuppföljning så att det lönar sig med högpresterande satsningar samt rent generellt lägga ett större fokus på löpande kostnader.
mot · H502750 · 2017-09-29 00:00:00 — Ett tredje juridiskt kön ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur vi kan införa minst ett tredje juridiskt kön och tillkännager detta för regeringen. I har vi två juridiska kön: man och kvinna. Det skapar ett problem då det finns många som inte identifierar sig som varken man eller kvinna. Utifrån detta har , , , och uppmärksammat detta och infört ett tredje juridiskt kön. Att ha minst ett tredje juridiskt kön är viktigt för att icke-genusfierade personer öppet ska kunna vara sig själva, och det är ett sätt att skapa tolerans och värna deras rättigheter i samhället. Genom att möjliggöra för minst ett tredje juridiskt kön kan vi skapa öppenhet för den som inte trivs i de två kön vi har . Att införandet av ett tredje juridiskt kön skulle vara positivt för den som inte identifierar sig som man eller kvinna samt för barn med medfödd avvikelse i könsutvecklingen är något som även lyfter. I sitt remissyttrande till utredningen ”Juridiskt kön och medicinsk könskorrigering” lyfter de att de saknar en diskussion om ett tredje juridiskt kön som de ser skulle kunna underlätta för människor. Deras önskemål i remissyttrandet är därför att frågan om att införa ett tredje juridiskt kön ska utredas.
mot · H502751 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för enskilda att behålla äldre, obrukbara vapen och tillkännager detta för regeringen. Möjligheten för privatpersoner att behålla gamla obrukbara skjutvapen är begränsad och omgärdad av många regler. Det är till nackdel för den som vill behålla ett gammalt vapen som minne av någon eller något. Lagstiftningen borde kunna göras mindre stelbent genom att ges möjlighet att bedöma om ett vapen skall falla under vapenlagstiftningen eller räknas som en attrapp eller leksak. Dagens regelverk kräver pluggning på en auktorisationsverkstad, även i fall där vapnet kan anses vara nästintill eller helt oanvändbart. Det är en åtgärd som kan upplevas som kostsam för den enskilde som fått ärva eller på annat sätt kommit över ett minnesvapen. Därtill tillkommer även kravet på ett vapenskåp att förvara det obrukbara vapnet i. Syftet med den svenska vapenlagstiftningen är att motverka att skjutvapen kommer till användning vid våldsbrott eller på annat sätt missbrukas. ska ha en tydlig och strikt vapenlagstiftning. Att öka möjligheterna för privatpersoner att på ett enklare sätt förvara till exempel antika salongsgevär behöver inte stå i motsats till säker vapenpolitik.
mot · H502752 · 2017-09-29 00:00:00 — Tänderna är en del av kroppen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tändernas betydelse för hälsan och tillkännager detta för regeringen. Det finns egentligen inget vägande skäl att inte behandla tandvård som övrig sjukvård. Obehandlade sjukdomar i mun och tänder innebär samma lidande och risker för den enskilde som sjukdomstillstånd i övriga delar av kroppen. Det finns dessutom ett samband mellan dålig munhälsa och andra sjukdomar. Exempelvis är risken för hjärt-kärlsjukdomar (den vanligaste dödsorsaken i ) kraftigt förhöjd hos patienter som har stora problem med tänderna. Åtskilliga svåra sjukdomstillstånd och dödsfall skulle kunna förebyggas om fler fick tandvård . Tandvård innebär självklart kostnader, men även nya läkemedel och behandlingsmetoder i den övriga vården medför extra kostnader. Detta har inte använts som argument för att tvinga den enskilde att ta den ekonomiska smällen vid dyra behandlingar. Tvärtom har rätten till vård för alla, oavsett plånbokens tjocklek, framhållits i dessa sammanhang. Tandvård har blivit en klassfråga och många låginkomsttagare väljer bort nödvändig tandvård för att de inte har råd. Det är nu dags att betrakta tänderna som en del av kroppen. Regeringen bör överväga att se till att tandvården blir en del av den övriga sjukvården och bekostas på samma sätt.
mot · H502753 · 2017-09-29 00:00:00 — Ökad trygghet för döva ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över behoven av grundläggande kurser i teckenspråk för poliser och ambulanspersonal och tillkännager detta för regeringen. Statens grundläggande roll är att se till att medborgare kan känna sig trygga och säkra på gator och torg. Även om svensk polis och ambulanspersonal har tuffa utmaningar framför sig och behöver bli fler gör de ett stort och viktigt jobb. De finns till hands när vi medborgare behöver hjälp. Inom yrkesrollerna finns breda språkkunskaper som kan ge en stor del av hela svenska folket service. Men det finns ungefär 10 000 människor i som har teckenspråk som sitt första språk. Att vara döv innebär flera svårigheter i vardagslivet. Ny teknik i form av smarta telefoner har underlättat vardagen på flera fronter. Men det finns mer att göra. Det är naturligtvis svårt för oss hörande att tänka bort ett av våra mest använda sinnen. Trots det är det lätt att föreställa sig det obehag som kan uppstå om en döv i ett akut läge försöker beskriva ett akut hot eller smärta för utryckningspersonal men inte blir förstådd. De dövas trygghet är ett område där vi kan förändra. Att i en nödsituation inte kunna kommunicera med ambulanspersonal och polis medför risker och stor otrygghet för den här gruppen. Dövas trygghet kan öka om poliser och ambulanspersonal har en grundläggande kunskap och förståelse för teckenspråk.
mot · H502755 · 2017-09-29 00:00:00 — Forskningsmedel till universitet och högskolor ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskningens finansiering och tillkännager detta för regeringen. Som det ser ut i Forskarsverige får forskarna sällan av sin lön, utan får söka anslag för att kunna täcka upp resten av sin lön. Utöver anslag till lön behöver ytterligare anslag sökas till hyra och driftkostnader. På detta sätt har universiteten blivit något slags forskningshotell, vilket får till följd att forskningen blir lidande p.g.a. att så mycket tid får läggas på att söka anslag istället för att användas till att bedriva forskning. Ett annat problem är att många stora anslagsgivare endast tillåter att används till indirekta kostnader såsom hyra av lokaler. Detta innebär att hälften av hyreskostnaderna måste täckas upp på annat sätt. För att kunna ta emot anslag från dessa givare måste forskargrupperna garantera att återstående kostnader täcks upp av andra finansiärer. I praktiken har universitetens institutioner inga sådana medel, vilket i de flesta fall betyder att forskarna själva måste täcka dessa kostnader. Forskarna blir därför tvungna att söka mer pengar från andra finansiärer för att kunna finansiera hyran, vilket är en tidskrävande och ineffektiv process som motverkar ambitionen med att bedriva forskning i världsklass. Mycket tid läggs på att söka externa medel och när halva tiden har gått måste de ofta söka forskningsmedel för nästa period. Ansökningsarbetet och stora redovisningar är mycket tidskrävande. Det läggs för mycket tid på ansökningar och då mindre tid på forskningen. Detta kan avhjälpas med att t.ex. basanslagen ändras. Forskningens finansiering utreds (U 2017:05), vilket är behövligt om vårt land ska bedriva forskning i världsklass. Utredningen och regeringen bör beakta vad som anförs i motionen så att kan fortsätta vara en världsledande kunskapsnation.
mot · H502757 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över kunskapsläget om skarvens beteende samt utbredning nära bebyggelse i syfte att de inte ska ta över hela vår skärgård, och detta tillkännager för regeringen. I våra skärgårdar vistas många människor för att vila och få rekreation, men också arbeta. Ett relativt nytt inslag hos oss är skarv, på kallad ålekråka. Skarven kommer oftast till oss i flockar och vi kan se dess framfart och även känna lukten. De häckar på öar och där de är tar de död på allt i sin omgivning, ön blir vit av träck och doften känns långväga. Problem uppstår när fåglarna häckar nära våra bostäder och sommarhus. Försök har gjorts med avskräckande ljud och då har de försvunnit, ibland tillfälligt, och de kan även flytta till nya öar. Vi föreslår att kunskapsläget i fråga om skarvarnas liv och leverne samt utbredning nära bebyggelse ses över i syfte att skarvarna inte ska ta över hela vår skärgård.
mot · H502759 · 2017-09-29 00:00:00 — Rätt att kvarstå som medlem i a-kassan efter ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ändring av lagen om arbetslöshetskassor gällande åldersgränser för medlemskap och tillkännager detta för regeringen. Arbetslivet förändras ständigt. Då måste också våra trygghetssystem och gemensamma försäkringar förändras i takt . Medellivslängden ökar, och allt fler väljer att arbeta efter . Det är positivt, alla arbetade timmar behövs och bidrar till att vi kan bibehålla hög tillväxt och produktivitet. Dessutom är det ju många som mår bra av att fortsätta arbeta, arbetet ger livet mål och mening samt sociala kontakter och gör att både kropp och själ hålls vid god vigör. Givetvis passar det inte alla, många yrken och branscher sliter ut alltför många och för stora delar av befolkningen är pensionsåldern 65 redan den för hög. Men för de som fortsätter arbeta fram till 67 så anser jag att samma regler bör gälla för alla som arbetar oavsett ålder. En skillnad som jag anser borde tas bort är att man efter 65 inte längre får vara medlem i a-kassan. Därför borde paragraf 36 i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor förändras så att alla som arbetar, oavsett ålder har rätt att vara medlemmar i arbetslöshetskassor.
mot · H50276 · 2017-09-18 00:00:00 — Utred inlåsningseffekterna av reavinstskatten på bostäder ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda inlåsningseffekterna av reavinstskatten på bostäder och tillkännager detta för regeringen. Om man säljer sin bostad och då får en vinst, vilket de allra flesta som säljer får, så ska denna beskattas. Man kan därefter skjuta upp skatten genom att begära uppskov, för att på så sätt kunna använda pengarna för att införskaffa en annan bostad. Om den nya bostaden säljs så måste den uppskjutna reavinstskatten betalas. Om man äger en bostad där man tagit med sig en stor reavinst så blir man alltså ”inlåst” av det ofta mycket höga belopp som man måste betala i skatt vid en försäljning och detta minskar rörligheten på bostadsmarknaden. Äldre personer kan också välja att bo kvar i stora hus och lägenheter för att undvika att utlösa en reavinst. Detta påverkar då tillgången på bostäder och i ett läge där bostadsbristen blir allt mer akut bör alla möjliga lösningar undersökas. Därför skulle det vara bra med en utredning som syftar till att svara på frågan om ett borttagande eller en förändring av reavinstskatten skulle kunna skapa fler lediga bostäder.