mot · H5023462 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om infrastruktur för hela och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett tillgängligt transportsystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett jämställt transportsystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om gränsöverskridande trafik till andra länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fyrstegsprincipen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om samplanering av infrastruktur och bostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning och innovationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa teknikutvecklingen inom infrastrukturområdet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell mobilitetsplan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om samhällsekonomiska analyser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om finansiering och offentlig–privat samverkan (OPS) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ekonomiska styrmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om järnvägen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om luftfart och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om marktransporter till flygplatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sjöfart och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sjöburen kollektivtrafik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om cykling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fordon och bilpooler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om dubbdäcksavgift och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vägar och enskilda vägar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om intermodalitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om yrkestrafik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om trafiksäkerhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationella leder samt skoterleder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hästvägar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om posten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om digital infrastruktur och bredband och tillkännager detta för regeringen. Människors frihet och välstånd gynnas av goda kommunikationer. Möjligheten att resa mellan orter och länder ger kunskap och skapar nya affärsmöjligheter som bidrar till tillväxt. Rörligheten för människor, idéer, kapital, varor och tjänster ska därför underlättas såväl i städer som på landsbygden. En väl fungerande infrastruktur behövs för jobben, tillväxten och välfärden. Vi transporterar oss mellan bostaden, arbetet, studier och fritidsaktiviteter. Infrastrukturen är samhällets blodomlopp som även skapar förutsättningar för ökat bostadsbyggande. Det behövs nya innovativa lösningar för att skapa förutsättningar för klimatsmarta transporter som leder till minskade koldioxidutsläpp och minskat traﬁkbuller. ska driva på och vara en förebild i arbetet mot en bättre miljö men våra nationella krav ska inte leda till att utsläppen flyttar utomlands. Vi lever i där globalisering, digitalisering och urbanisering påverkar samhällsutvecklingen. För att möta den snabba utvecklingen måste vårt transportsystem vara modernt, tillgängligt och uppkopplat mot digitala strukturer. Inom transportsektorn ser vi ett teknikskifte vilket skapar nya förutsättningar för transporter av både människor och gods. bör delta i utvecklingen av framtidens lösningar genom att sprida kunskap, uppmuntra innovativa lösningar och stötta entreprenörskap. På så sätt kan vi vara proaktiva och möta globaliseringens utmaningar och värna klimatet på vår jordglob. Den värld vi lämnar till kommande generationer ska vara bättre än den vi ärvde. Motionen är indelad i fem kapitel som 1) beskriver vår vision om transportsystemet som helhet, 2) beskriver vår syn på finansiering, 3) behandlar de olika trafikslagen, 4) behandlar vägar, åkerinäring, trafiksäkerhet och leder och sist 5) belyser vår politik på området om post och it. 1 Principer för ett attraktivt transportsystem Ett fungerande infrastruktursystem är avgörande för att hela ska kunna leva. De resurser som satsas på infrastruktur bör beakta de geografiskt skilda behoven i hela landet. Tillgången till bra vägar, järnväg och kollektivtrafik är grundläggande för alla invånares möjlighet att ta sig till och från jobbet, skolan och fritidsaktiviteter. Verkligheten visar dock på stora skillnader i transportstandard över landet. Ett exempel är att fungerande kollektivtrafik saknas på många håll runt om i landet vilket gör att bilen blir det naturliga alternativet för att kunna ta sig fram. I norr är järnvägen eftersatt vilket gör att de smala vägarna används för att frakta tungt gods. På dessa ställen krävs investeringar i bra vägar. Transportsystemet ska vara tillgängligt för samtliga resenärer. Planering och utformning av olika trafikslag ska utgå från ett perspektiv som tillgodoser behoven även för åldrande eller dem med funktionsnedsättning, både fysisk och kognitiv. Ombyggnationer av perronger och hållplatser ska alltid prioritera tillgänglighet för alla. Fordon ska möjliggöra för medtag av permobil. Mäns och kvinnors färdsätt skiljer sig åt. Män använder bil i högre utsträckning, medan kvinnor gör en större andel av sina resor till fots, med cykel eller kollektivtrafik. En pålitlig, trygg och attraktiv kollektivtrafik är således inte bara en trafikfråga utan även en jämställdhetsfråga. Jämställda transporter handlar om att ge kvinnor och män lika förutsättningar till exempelvis arbetspendling. För att uppnå detta krävs det att både kvinnor och män deltar i samtal om transportsystemets tillkomst, utformning, förvaltning och nyttjande. Att ha ett jämställdhetsperspektiv redan på planeringsstadiet av ny transportinfrastruktur är av stor vikt. Jämställdhetsaspekter behövs även när miljömålen formuleras i samband med trafikplanering. Gränsöverskridande trafik till andra länder Vi har behov av infrastruktur och transportlösningar som knyter samman med våra grannar. Den gränsöverskridande infrastrukturen till , och behöver utvecklas och det behövs fler vägar söderut till . Ett tydligt exempel är att har tio av landets hårdast belastade järnvägssträckor eftersom det är en transitregion som binder samman med övriga . Den gränsöverskridande infrastrukturen är viktig för tillväxten både regionalt och nationellt. förbindelser med öst och väst är viktiga för näringslivet. Om den nordligaste delen av ska kunna utvecklas och växa inom turism, student- och arbetskraftsutbyte samt näringsliv måste det ﬁnnas kommunikationer som främjar detta. Sjöfarten spelar en viktig roll genom att binda samman E12. En förbindelse som sträcker sig från Træna vid norska kusten till i skulle kunna utvecklas. Kvarkentraﬁken är inte bara en regional fråga, utan i högsta grad en nationell och europeisk fråga. Det är därför av stor vikt att värdet av en hållbar färjetraﬁk utreds. Frågan har bäring på relationer med både och EU, därmed krävs samverkan för att utreda möjligheterna till utveckling. All transportplanering bör utgå från fyrstegsprincipen. Fyrstegsprincipen är en miljömässig och ekonomisk hushållningsprincip som går ut på att man ska analysera befintliga problem och behov. Man undersöker 1) först om det går att lösa problemet på ett sätt som minskar eller optimerar transportbehovet. Om det inte är möjligt går man vidare till de övriga stegen: 2) att utnyttja befintliga transportalternativ, 3) att genomföra mindre förbättringsåtgärder och 4) i sista hand att satsa på nyinvesteringar och ombyggnadsåtgärder. Slutresultatet kan ibland bli en kombination av flera steg. Fyrstegsprincipen blir extra viktig när resurserna för investeringar är begränsade. Undantag och avsteg från denna princip ska tydligt motiveras och redovisas. Samplanering infrastruktur och bostäder Bostadsbyggandet har potential att öka om det går hand i hand med att ny infrastruktur byggs ut. Samplanering av infrastruktur och bostäder är därför nödvändigt för att skapa framtidens städer som är attraktiva för invånarna. Liberalerna anser att det behövs en bättre samplanering mellan stat, landsting, kommun och andra intressenter. I det samspelet spelar en stor roll. bör både ha i uppdrag att medverka till samplanering av infrastruktur och bostäder men även återkommande redovisa vilka åtgärder som vidtagits. Vi välkomnar att regeringen har lyssnat på de synpunkter som Alliansen lagt fram om viktiga roll avseende detta. har en viktig roll att spela i att utveckla framtidens kommunikationer och transporter. Det handlar både om att utveckla nya alternativ för transporter och drivmedel. Klimatutmaningen innebär att framtidens fordon måste närma sig näranollutsläpp. En ökad elektrifiering av transportsektorn är centralt vilket kräver mer forskning och utveckling på området. En större elektrifierad transportsektor kräver utbyggd laddinfrastruktur. Nya klimatsmarta drivmedel behöver användas där det gör mest nytta, till exempel inom flyg och tyngre transporter. Maglev, hyperloop, eldrivna flygplan, drönare och satsningar på rymden kan verka orelevant för den svenska transportmarknaden men utvecklingen går snabbt framåt. måste möta framtiden med ett öppet proaktivt sinne. Självkörande bilar och elvägar är projekt som redan prövas med framgång. Magnettågen har inte utretts för svenska förhållanden vilket är under all kritik då den prognostiserade kostnaden är lägre än alternativet höghastighetståg. Testbäddar för hyperloop diskuteras i andra länder. Det är en utveckling som borde följa noggrant. Postdistributionen kan anta nya former med framväxten av drönare. Rymdsatelliter ger möjligheter till nya digitala produkter som kan påverka framväxten av förarlösa farkoster och fordon. behöver vara med på tåget in och delta mer aktivt i innovativa processer. behöver utforma en modern mobilitetsplan som omfattar alla transportslag och som sätter konsumenten i centrum. De som reser ska enkelt kunna göra klimatsmarta val genom att alternativ som buss, pendeltåg, elcykel och bilpooler finns valbara på en och samma plattform. En bredare definition av vilka transportmedel som kan ingå i kollektivtrafiken underlättar för smidigare och effektivare transporter. Mobilitetsplanen ska göra det enkelt att jämföra priser och tidtabeller. En integrering av olika mobilitetstjänster förutsätter digitala plattformar. Vi ser att flexibla nationella biljettlösningar behöver utvecklas i syfte att underlätta för resenären att använda flera transportmedel. Med ett nationellt kollektivtrafikkort för hela skulle det bli möjligt att på förhand betala för en eller flera givna kollektivtrafikregioner. Liberalerna har avsatt medel till i höstens budget för att genomföra en pilotstudie kring hur en mobilitetsplan kan möjliggöras med både offentliga och privata aktörer. har fattat beslut om att det övergripande transportpolitiska målet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. För att investeringar i infrastruktur ska generera så stor samhällsnytta som möjligt är det av yttersta vikt att de samhällsekonomiska kalkylmodeller som ligger bakom de prioriteringar som görs är korrekta och rättvisande. Infrastrukturavgifter och offentlig-privat samverkan (OPS) Bredare användning av OPS öppnar upp för fler projekt och snabbare utbyggnad av infrastruktur. finansieras de flesta infrastrukturinvesteringar främst genom statliga anslag. Medfinansiering förekommer i viss utsträckning i form av bidrag från kommuner, landsting, företag, EU samt brukaravgifter och trängselskatt. Det finns stor positiv erfarenhet internationellt av samverkan mellan det offentliga och privata aktörer vid utbyggnad och drift av infrastruktur. Även infrastrukturavgifter, såsom bropeng eller trängselskatt, skapar möjlighet att anlägga mer infrastruktur. , , , E4 över Sundsvallsfjärden och väg 50 över är några exempel på projekt som är avgiftsbelagda. Ekonomiska styrmedel för ett bättre klimat Vi utgår från principen att förorenaren betalar och grön skatteväxling. Vår gröna politik syns till stor del i skattetabellerna där vi i förhållande till regeringen höjer miljö- och klimatskatterna med 5 miljarder . En klimatsmart politik kräver generella och teknikneutrala ekonomiska styrmedel som koldioxidskatt på fossila bränslen och ett utvecklat och reformerat utsläppshandelssystem inom EU. Transportsektorn måste sänka utsläppen och här föreslår vi en omvänd miljöbilsbonus, regionaliserat reseavdrag, höjt förmånsvärde för icke-miljöbilar m.m. Vi är mycket kritiska till regeringens subventioner till privata inköp av till exempel bilar och elcyklar. Varför slösa skattepengar på dem som har råd att köpa en Tesla? Vägen mot ett klimatsmart samhälle kräver också långsiktiga investeringar. Det handlar om strukturella investeringar som till exempel är kopplade till infrastruktur och där det offentliga är avgörande för att investeringarna ska bli av. Fokus ska vara på att få ner utsläppen och stöd ska inriktas mot insatser där investerade medel har störst klimateffekt. Det handlar om åtgärder som kommer många till del och som bidrar till omställningen mot ett klimatsmartare samhälle. Det kan handla om att anlägga biogasanläggningar, cykelinfrastruktur för att underlätta cykelpendling eller laddinfrastruktur för att främja användandet av elbilar. I utvecklingen av hållbara städer kan eldrivna stadsbussar vara en del av lösningen. Det är dock viktigt att elskatten ges en översyn. Elskatten hämmar utvecklingen av elbussar och gynnar spårbunden trafik. Ett reduktionspliktssystem med krav på drivmedelsleverantörer att leverera en viss andel biodrivmedel och viss klimatprestanda behövs men vi ser gärna ett tydligt fokus på tunga fordon. Tåget har en avgörande roll i arbetet mot målet om ett fossilfritt . Utsläppen kan minska markant om fler väljer tåg istället för flyg eller bil. Tågtrafiken drabbas dock återkommande av förseningar till följd av haverier på spår, signalfel och störningar i luftledningarna. Behoven av investeringar och underhåll av järnvägen är därmed stora. Ett robust och punktligt järnvägssystem är en förutsättning för att fler ska välja tåget. Det är viktigt att resenärerna kan lita på att tåget kommer fram och kan använda restiden effektivt. För att uppnå högre punktlighet behöver flaskhalsar som stoppar upp trafiken byggas bort. Lågtrafikerade banor kan öka tillgängligheten och bör i vissa fall prioriteras i högre utsträckning. Vi anser att konkurrens inom järnvägssektorn är bra. Forskning från bl.a. VTI () har visat att järnvägsmarknaden påverkats positivt av avregleringen och att konkurrens har bidragit till effektiviseringar och innovationer. Liberalerna har sagt nej till regeringens satsning på höghastighetsbanor. Skälet är att kalkylerna har en prognos på . Till detta tillkommer kostnader för kompletterande infrastruktur. Den finmaskiga infrastrukturen för att knyta an till snabbspåren finns inte medräknad. Regeringen har dessutom angett att anslagsfinansiering ska råda och användas för utbyggnaden ”i den takt ekonomin tillåter”. Det saknas därmed långsiktig finansiering för höghastighetsbanorna. Avsaknaden av finansiering leder till att tillgängliga medel för underhåll kommer prioriteras bort. Det är viktigt att befintliga järnvägar underhålls. Nya satsningar får inte påverka det långsiktiga underhållet negativt. Det behövs ett robust, tryggt och säkert järnvägssystem. Men det är inte bara stora satsningar på underhåll som krävs utan även att de medel som avsätts används på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Det är viktigt att ansvarigt verk systematiskt arbetar med uppföljning och att förbättra sin roll. Tanken bakom implementeringen av det EU-gemensamma signalsystemet ERTMS är att underlätta för gränsöverskridande järnvägstrafik. Det finns dock stora problem med implementeringen av signalsystemet och kritiken mot införandet är omfattande i flera berörda länder. En stor del av kritiken ligger i att ERTMS är inte är färdigutvecklat eller standardiserat på EU-nivå. Liberalerna tillsammans med flertalet aktörer i branschen har tydligt uttryckt att det finns starka skäl att pausa införandet i till dess att problemen med signalsystemet är lösta. måste kostnaderna på runt 20 miljarder och den tekniska funktionaliteten tas i beaktning. Ett nära samarbete med branschen är avgörande i ett sådant analysarbete. Vikten av hög säkerhet i transportsystemet är en aktuell fråga. Järnvägssystemet med ett stort antal passagerare både på tåg och på anslutande stationer är ett öppet system jämfört med exempelvis luftfarten och den kontroll som sker i anslutning till flyg. Det finns skäl att se över om åtgärder behöver vidtas eller lagstiftning justeras för att förstärka säkerheten för dem som befinner sig på tåg och järnvägsstationer. Det bör därmed tillsättas en utredning kring järnvägens säkerhet. Längre och tyngre godståg Att införa längre och tyngre godståg är ett sätt att öka kapaciteten i järnvägssystemet. I delar av , t.ex. , tillåts tåg på . För att möjliggöra för längre godståg behövs en del små investeringar i bl.a. mötesstationer och förbispår som är tillräckligt långa. Genom små åtgärder kan kapaciteten ökas på landets järnvägar på ett kostnadseffektivt sätt. Svenskarna reser allt mer – det är positivt i en globaliserad värld. Liberalerna vill inte förhindra resandet i sig utan fokusera på att minska utsläppen. Flyget liksom andra transportslag ska stå för sina klimatkostnader genom ekonomiska styrmedel som riktas mot utsläppen. måste högre kostnader för flygtrafiken också beakta den roll som flyget har att hålla , ett land med långa avstånd, samman. Det är utsläppen – inte flygtrafiken i sig – som är problemet. ska driva på för en europeisk flygskatt och att flyget internationellt ska betala för sina klimatkostnader. På nationell nivå vill vi pröva ett system med differentierade landningsavgifter utifrån hur mycket biobränsle som används vid flygningar tillsammans med ett reduktionspliktssystem och klimatdeklarationer. En framtida europeisk flygskatt bör vara utformad på ett sätt så att den inte träffar all flygtrafik lika utan att den istället främjar flyg med lägre klimat- och miljöpåverkan till exempel genom att vara differentierad med avseende på bränsle, flygplansvikt och bullernivåer. Vi vill utreda konsekvenser och effekter av mervärdesskatt för utrikesflyget. Tillgång till ﬂyg bidrar till den regionala konkurrenskraften De mindre regionala ﬂygplatserna finansieras ofta av kommunerna tillsammans med staten. Flygplatserna bidrar till mindre städers konkurrenskraft och har på så sätt stor regional betydelse. Andra flygplatser gynnas även genom att de erhåller intäkter från resande till och från regionala ﬂygplatser. Det behövs en översyn avseende de regionala ﬂygplatsernas överlevnad. är en viktig central hub för både nationell trafik och utrikestrafik. En utveckling av preclearance till , dvs. amerikansk gränskontroll, har diskuterats men på grund av regeringens planer på att införa en nationell flygskatt ändras nu förutsättningarna. Vi vill utveckla . Flygplatsens funktion säkerställer jobb och tillväxt i hela landet. Den nationella flygstrategin med exempelvis en ytterligare landningsbana är viktig för att utveckla luftfart. De klimatsmarta marktransporterna måste öka till och från flygplatserna. är ett exempel med goda marktransporter till och från flygplatsen. Det behövs mer åtgärder så att fler resenärer väljer klimatvänliga marktransporter. Till exempelvis sker majoriteten av marktransporterna med bil, något som förhoppningsvis kommer att ändras när Ostlänken utvecklas och nya resvägar blir möjliga. Målsättningen för samtliga flygplatser bör vara att de klimatvänliga marktransporterna ökar. är beroende av en väl fungerande sjöfart. Liberalerna har bidragit till arbetet vad gäller en maritim strategi. Våra vattenvägar är viktiga för att öka andelen hållbara transporter. Ur klimatsynpunkt är det bra att det sker en omlastning av gods från exempelvis väg till sjöss. Det finns flera vattenvägar och ett stort antal hamnar i , vilket innebär att det finns goda möjligheter att avlasta vägnätet. Inlands- och kustsjöfarten måste bli mer konkurrenskraftiga. Våra inre vattenvägar som , , och måste värnas och rustas upp. är känslig ur miljösynpunkt. Vi har kommit långt när det gäller utsläpp av avgaser och spillvatten från färjetrafiken på . bör, i samarbete med övriga , arbeta för att ytterligare förbättra krav på emissioner från övriga sjöfarten. På bör arbeta genom EU för att eliminera användningen av tjockolja för all fartygstrafik som trafikerar europeiska hamnar. Tjockolja innehåller stora mängder svavel som ger ifrån sig svarta partiklar. De svarta partiklarna drar till sig värme när de hamnar på is. Oljan används ofta av fartyg på internationella vatten och prisskillnaden mot alternativa bränslen gör användningen av tunga oljor ekonomiskt fördelaktig. Ekonomiska styrmedel måste utvecklas även för sjöfart. Det är nödvändigt att överväga ett globalt förbud genom . har länge drivit frågan i om åtgärder för att minska utsläppen av sot. betalar för vinterunderhållet av transportleder genom att farledsavgifter tas ut och finansierar isbrytningen. Det behövs en översyn av hur finansieringen av farledsunderhåll ska se ut för att inte belasta sjöfarten negativt ur konkurrenssynpunkt. Fyrstegsprincipen ska dessutom även gälla sjöfartens infrastruktur och undantag och avsteg från principen ska tydligt motiveras och redovisas. Vattenvägarna kan ibland hamna i konflikt med att känslig miljö ska skyddas. Det kan vara att havsmiljön i sig ska värnas eller frågor som stranderosion med mera. Det bör vara möjligt att ändra rutter för att undvika eller minska sjöfart i särskilt känsliga områden. Sjöburen kollektivtrafik har potential att i större utsträckning fungera som ett avlastande komplement till buss, spårvagn och tunnelbana. Kollektivtrafik till sjöss gynnar resenärerna och därför bör regeringen aktivt vidta åtgärder för att underlätta och öka möjligheterna att bedriva kollektivtrafik till sjöss. Hamnar och mindre vägar Sjöfarten har en stor betydelse för trafikintensiteten i övriga transportsystemet, därför är det viktigt att transporten till och från hamnarna är effektiv. Mycket av godset som anländer till hamnarna lastas om till lastbil eller tåg. Det måste därför säkerställas att vägarna i anslutning till hamnarna har tillräcklig bärighet. Vi ser behovet av att införa ett nationellt kunskapscenter för cykling som stöttar kommuner och regioner i relaterade frågor. Kunskapscentret ska kunna bidra till utvecklingen av regelverk på nationell nivå men det finns även ett ökat behov av att samordna strategier, dela kunskap om hur cykling ska prioriteras vid målkonflikter, sprida goda exempel och underlätta för samverkan mellan olika huvudmän, både statliga och lokala. Stöd behövs även i frågor som rör infrastrukturinvesteringar, exempelvis vad som är god standard vid nyanläggning av cykelvägar.