mot · H5023685 · 2017-10-05 00:00:00 — Terrorister ska dömas till fängelse, men efter ett avtjänat straff, eller i de fall då straff inte kan dömas ut, måste de personer som deltagit i Daeshs terror och mördande hållas under uppsikt och avradikaliseras. Beredskapen för att hantera de återvändande terroristerna är undermålig och ingen egentlig verksamhet bedrivs för att hantera dem. Det är oacceptabelt. En professionell avhopparverksamhet måste, i enlighet med terrorismöverenskommelsen, sättas in för att försöka förmå Daeshåtervändare, som inte kan åtalas, att lämna sitt gamla liv. Individer som ännu inte har begått brott utan är på väg att radikaliseras måste mötas av förebyggande åtgärder som inte uppfattas som stigmatiserande. Spionerande eller upplevda kränkningar kan leda till ökad polarisering och ömsesidiga motsättningar. Lokal polis liksom civilsamhället, framför allt mammorna och de religiösa samfunden, spelar viktiga roller i kampen mot radikalisering. Vi vill se sociala insatsgrupper som ett stöd för att förhindra radikalisering och ett prioriterat arbete inom kriminalvården för att upptäcka och motverka radikalisering på anstalterna och inom frivården. För att motverka radikalisering online behöver hela rättskedjan stärkas för att fler brott som begås i samband med spridning av propaganda, via internet, ska kunna beivras. Det gäller bland annat uppvigling och hets mot folkgrupp. Då endast 10 personer dömts för uppvigling bör uppviglingslagstiftningen uppdateras och straffen skärpas. EU är en viktig arena för att vi tillsammans ska kunna förstärka arbetet mot terrorism. Satsningarna mot påverkanshot behöver öka både i och i övriga EU. Det frivilliga samarbetet med internetleverantörer och plattformar för sociala medier för att stoppa falska nyheter och spridande av våldsam propaganda är också viktigt. EU-länderna kan samarbeta för att motverka terrorattacker, till exempel genom att dela underrättelser kring potentiellt farliga personer och genom att stoppa vapensmuggling. Överenskommelser behövs kring EU-ländernas skyldighet att informera om vapensmuggling eller radikaliserade personer, när andra EU-länder berörs. Detta kräver ökad europeisk samordning. I försvinner enorma summor genom bedrägerier. En del av dessa pengar tvättas för att sedan finansiera terrororganisationer. För att motverka detta vill se en ökad transparens för pengatransaktioner och att anmälan av vissa cyberbrott, till exempel mot banker, blir obligatoriskt. Tillgänglig vård och omsorg i hela landet En god vård och omsorg i hela landet är viktig för ett tryggt samhälle. Den svenska vården och omsorgen håller hög kvalitet, men tillgängligheten till inte minst hälso- och sjukvård och stöd för den som drabbats av psykisk ohälsa är för dålig. Långa avstånd och vårdköer leder till större regionala och sociala klyftor, där kontakter, kontanter eller bostadsort avgör vilket stöd man får. Människors rätt att bestämma över välfärdstjänsterna måste öka och den som har blivit sjukskriven får inte lämnas i sticket, utan måste få mer hjälp att bryta sitt utanförskap och komma tillbaka i arbete. Utveckla den nära vården När man är sjuk ska man ha rätt att snabbt träffa en läkare och få den vård man behöver, oavsett var i landet man bor. Då måste den vård som finns närmast människor – primärvården – byggas ut och vi måste få fler läkare att vilja jobba där. Det måste också bli möjligt att driva mindre vårdenheter för att primärvården ska finnas tillgänglig även i de mer glest befolkade delarna av landet. Det största problemet i den svenska vården är den bristande tillgängligheten, vilken till exempel beror på långa köer och avstånd. När man väl får tillgång till vård är kvaliteten på vården hög, men vägen dit är alldeles för lång. Det första steget in i vården ska, förutom vid akuta tillstånd, ske via primärvården, men när det är svårt att få tid på vårdcentralen söker sig många istället till akutmottagningarna med långa väntetider som resultat. En mångfald av kompetenser krävs om primärvården ska kunna vara människors första kontakt med vården och ansvara för akut hälso- och sjukvård som inte kräver vård på sjukhus. Avgörande är att alla får en fast läkarkontakt. Många av problemen i svensk sjukvård och inte minst den dåliga tillgängligheten bottnar främst i bristen på fasta läkare. Trots en hög läkartäthet är ett av de sämsta länderna vad gäller fast läkarkontakt. I vissa landsting har endast en tredjedel av patienterna en fast läkarkontakt. arbetar omkring 1 000 stafettläkare i den svenska vården. Det leder till sämre kvalitet som kostnaderna blir högre. Det fattas omkring 1 400 läkare i primärvården. Att få läkare väljer att arbeta i den delen av vården beror på att de inte har förutsättningarna att göra ett bra jobb. Små möjligheter att påverka sin arbetssituation och ansvar för alltför många patienter, gör att många läkare upplever att de utgör en liten del i ett gigantiskt vårdmaskineri. På så sätt utgör svensk primärvård raka motsatsen till andra länders system, där läkaren kan driva sin egen mottagning med ansvar för en mindre grupp patienter som man känner väl. Problemen i primärvården går att lösa. Det visar utvecklingen i , som gått från att bara halva befolkningen haft en fast läkarkontakt till att nästan alla har det . En av de viktigaste förändringarna som gav en stark primärvård handlar om att läkare fått möjlighet att driva egna verksamheter i liten skala. Därför vill att regeringen ska agera för en förändring som innebär att denna vård ska kunna bestå av både större vårdcentraler och mindre mottagningar med bara en läkare och en sjuksköterska. På så sätt kan det bli möjligt för en läkare utan eget kapital att starta egen mottagning med ett mer begränsat åtagande, medan övrig primärvård kan erbjudas på annat sätt. En sådan förändring skulle också öka förutsättningarna för att bedriva vård även i mer glest befolkade delar av landet. Det är viktigt att alla patienter har rätt till en fast läkarkontakt i primärvården. I syfte att nå detta vill att de patienter som vill ska få lista sig på läkare istället för på mottagningar, som . I syfte att få fler fasta läkare till den nära vården bör också göra som i och låta det räcka med en läkarlegitimation för att kunna etablera sig i primärvården med eget patientansvar. vill att vården ska bli mer tillgänglig i hela landet. Tiden från diagnos till behandling och återbesök behöver bli kortare och vårdkedjorna måste hänga samman bättre. Alla ska få den vård de behöver, när de behöver den. Under Alliansregeringen minskade köerna och tillgängligheten ökade. Det uppnåddes genom att släppa in en mångfald av alternativ och genom att premiera kortare köer. Köerna i såväl primärvård som specialistsjukvård har ökat sedan den rödgröna regeringen tog bort den kömiljard som Alliansen införde. har regeringen ägnat stor kraft åt att göra det svårare för de privata aktörer som gör vården mer tillgänglig. De växande köerna i sjukvården gör att vården blir mer ojämlik. Skillnaden i tillgänglighet till exempelvis specialistsjukvård är stor mellan de olika landstingen. Om köerna tillåts växa mer kommer vi hamna i ett läge där bostadsort och ekonomi spelar allt större roll för vilken vård man kan få och när. För att kunna korta köerna och öka tillgängligheten för patienten, behöver fler aktörer få möjlighet att hjälpa till att utföra vården. Med en åldrande befolkning ökar behoven och vi behöver ställa allt högre krav på att få ut mer vård för varje skattekrona. ser att det är direkt avgörande att fler fristående utförare får vara med och leverera vård och omsorg. Hotet mot valfriheten i välfärden skapar en stor osäkerhet för alla de patienter som valt en privat utförare, men också för de anställda och företagare som verkar i branschen. Möjligheten att göra vinst är en förutsättning för att inte minst de småföretagare som dominerar vård- och omsorgssektorn ska kunna överleva. har tillsammans med Alliansen fört fram idén om en blocköverskridande överenskommelse, för att säkra långsiktiga villkor för välfärdens utförare. Förutom att avvisa ett generellt vinsttak, bör en sådan överenskommelse också innehålla förslag om ökade kvalitetskrav, generell tillståndsplikt och förbättrad tillsyn för alla aktörer, såväl offentliga som privata. Primärvården behöver utvecklas och förstärkas för att bli lättillgänglig för envar. En viktig del i att utveckla och förstärka den nära vården i hela landet är digitala lösningar. Bland annat genom så kallade virtuella hälsorum, där en specialistläkare finns med via videolänk, kan patienter få hjälp med olika vårdbehov i den lokala sjukstugan. vill att regeringen agerar för att digitala lösningar ska användas i högre utsträckning. För att korta vårdköerna behövs bättre incitament för att stimulera tillgängligheten. vill införa en tillgänglighetsmiljard, som bygger på att den som behöver vård snabbt ska kunna få behandling. Satsningen ska garantera tillgänglighet genom hela vårdkedjan – från diagnos till återbesök. Den första kontakten med primärvården är central för att patienten tidigt ska få en diagnos och slussas vidare till nästa vårdnivå. En del av tillgänglighetsmiljarden ska därför premiera tidig kontakt med primärvården. Det innebär att vårdgarantin skärps så att patienten får rätt att träffa en läkare , jämfört som gäller . Patientens ställning i sjukvården måste stärkas genom ökat inflytande, mer självbestämmande och bättre information. hamnar långt ner i jämförelse med andra vad gäller patienternas upplevelse av information och delaktighet i vården. visade en utvärdering av Myndigheten för vård- och omsorgsanalys att den patientlag som infördes med syfte att stärka patientens ställning i vården haft liten effekt. vill därför utreda en utvidgad patientlag som ger alla människor rätt att välja vård i hela landet. Utökade möjligheter att välja vårdgivare oberoende av landstingsgräns stärker såväl patientmakten som förutsättningarna för en mer likvärdig hälso- och sjukvård. vill att patienterna ska få bättre information om vårdens kvalitet och tillgänglighet. Det saknas tydlig och lättillgänglig information om både tillgänglighet och vårdkvalitet. Patienten måste redan hos läkaren på vårdcentralen få information om vilka vårdgivare – både i hemlandstinget och i andra landsting – som kan erbjuda vård inom vårdgarantins gräns. Dessutom måste kvalitetsregister och öppna jämförelser för sjukvården bli bättre anpassade till vanliga medborgare. Det ska vara möjligt för patienter att på ett tydligt sätt få information om vårdgivares kvalitet och resultat. Därför föreslår att 1177 byggs ut till en nationell portal där patienten enkelt kan jämföra vårdgivares kvalitet och tillgänglighet. Bättre stöd vid psykisk ohälsa Den psykiska ohälsan ökar – framför allt bland kvinnor och unga personer. Orsakerna är komplexa och bottnar i en rad faktorer. Det tudelade samhället, där vissa grupper befinner sig i arbetslöshet och utanförskap, spelar stor roll i sammanhanget. För unga personer är bristerna i den svenska skolan, mobbning, dålig självkänsla och problem inom familjen några tänkbara orsaker. Kvinnors psykiska ohälsa tros ha viss koppling till effekterna av dagens familjebildningsmönster. som kvinnor i genomsnitt utför mer obetalt arbete jämfört med män, arbetar långt fler mammor heltid jämfört med . När människor upplever att de mår dåligt är det viktigt att de snabbt får hjälp. Trots den ökande psykiska ohälsan är tillgängligheten till stöd för den som drabbats alldeles för dålig. Kompetensbrist är en starkt bidragande orsak till att inte tillräckligt många människor får den hjälp de behöver. Människor med enklare psykiska besvär är inte alla gånger i behov av att träffa en specialist, utan kan få hjälp av enklare samtalsstöd. Därför vill att fler ska få kompetens att erbjuda samtalsstöd vid lättare psykiska besvär genom att det införs en kortare utbildning till samtalskonsulent. Det kan exempelvis handla om vårdpersonal som genom en kompletterande utbildning kan få rätt kompetens. När det gäller möjligheterna till bättre stöd för barn och unga är en bra kontakt med hemmet och samtalsstöd centralt. vill därför att det ska bli enklare att få hjälp vid psykisk ohälsa genom elevhälsan. För att det ska bli möjligt kan det, utöver kuratorer, finnas studiepedagoger som exempelvis har beteendevetarutbildning. Dessa kan både stötta eleverna i deras studier och agera samtalsstöd. Även vuxna personer som lider av psykisk ohälsa måste få bättre tillgång till snabb samtalshjälp. Detta förutsätter ökad tillgänglighet i primärvården. I både och har man arbetat framgångsrikt genom att öka tillgången till stöd vid vanliga psykiska tillstånd såsom ångest och depression. Det visar att den som är i behov av hjälp snabbt måste få ett första samtal och bedömning av vilken typ av stöd man behöver få. För personer med lindriga symptom kan onlinesessioner vara tillräckliga, medan människor med större behov slussas vidare till rätt vårdnivå. Även personer som befinner sig i långvarig arbetslöshet kan med detta arbetssätt erbjudas coachningsstöd via telefon, till exempel vid social fobi som utgör ett hinder för den som ska söka ett arbete. Förebyggande arbete med tidiga insatser som är samordnade, gränsöverskridande och koordinerade ska prioriteras. Att bli sjukskriven är påfrestande för den enskilda individen, både för hälsan och för privatekonomin. Det innebär också svårigheter för arbetsgivaren och för samhället i stort. I tider av skenande sjukskrivningar är det viktigare än någonsin att vi inte sjukskriver arbetsföra människor ut i utanförskap. Sjukskrivningen i sig blir vi inte friska av, det är behandlingen som är viktigast. Däremot mår vi bra av ett socialt sammanhang och ett arbete att gå till. Arbetsgivare behöver stöd och hjälp för att medverka till minskade sjukskrivningar genom ökad kunskap om rehabiliteringsansvaret. vill att regeringen ger ett uppdrag till för att ge bättre riktlinjer och underlag till arbetsgivare. vill se en sjukförsäkring som ger tidigt stöd och hjälp till återgång i arbete med coachning, täta uppföljningar och avstämningar liksom en förstärkt rehabilitering och en återinförd bortre gräns i sjukförsäkringen. Då den bortre gränsen nås ska man prövas mot arbetsmarknaden för att finna lämpligt arbete i lämplig omfattning. Den som inte kan arbeta ska få sjukersättning eller under speciella förhållanden fortsatt sjukpenning. Det är viktigt att sjukskrivna människor inte lämnas utan kontakt. Tidig och tät kontakt mellan den sjukskrivna, arbetsgivaren, och läkaren är nyckeln till att snabbt börja jobba igen. Den vanligaste första sjukskrivningens längd är utan någon kontakt med läkare, arbetsgivare eller . Det är för långt. vill att rekommendationen för den första sjukskrivningen ändras till och att den då följs upp. Det behövs även riktlinjer för att sjukskriva fler på deltid än på heltid, så att fler behåller en fot på arbetsplatsen istället för att stå med båda utanför. Hänsyn måste alltid tas till sjukskrivningens anledning. kan återgången i arbete efter sjukskrivning upplevas stelbent och skapa stress för den som är sjukskriven. Det kan försvåra vägen till att börja jobba igen. agerar utifrån fasta procentuella gränser. vill se en flexibel återgång i arbete genom en retroaktiv inrapportering till med rörliga procentsatser. Det viktiga är att den sjukskrivna börjar arbeta i någon form och bryter isoleringen eller aldrig hamnar i isolering. Detta måste även fungera smidigt för arbetsgivaren. vill också att bättre följer upp sjukskrivningar. För såväl arbetsgivare som arbetstagare är det avgörande att en person inte behöver sitta hemma och vänta på en operation. Det är en av anledningarna till att vill att den som vill ska kunna teckna en privat sjukvårdsförsäkring eller använda en försäkring som jobbet tecknar som en löneförmån. Ersättningen ska bedömas utifrån medicinsk grund. Inte sällan står operationssalar tomma på sjukhusen. Genom privata sjukförsäkringar kan operationstider och andra läkartider nyttjas. Platsen i kön går till andra och fler får vård snabbare. Då en sjukskrivning beror på arbetet kan stöd behövas för att hitta ett nytt arbete. vill att regeringen agerar för att samverkan mellan stärks och utvecklas för människor i behov av omställning. Tidiga möjligheter till omställning och coachning kan vara en viktig del. En annan del i omställningen är att öka rörligheten på arbetsmarknaden. man inte arbetar eller är arbetssökande på grund av sjukdom är en karensdag. vill att möjligheten att ersätta karensdagen med ett mer rättvist karensavdrag i enlighet med det förslag som presenterades i den parlamentariska socialförsäkringsutredningen ses över. Arbetsförmedlingen klarar inte stora delar av det uppdrag den är satt att sköta. vill därför att ett system med arbetsförmedlarpeng, som följer med den arbetssökande till den arbetsförmedlare som hen väljer, ersätter Arbetsförmedlingen. Med en arbetsförmedlarpeng skulle även långtidssjukskrivna kunna erbjudas hjälp för att byta jobb för att varaktigt komma tillbaka till arbete efter en längre sjukskrivning. Förbättrad trygghet för pensionärerna Många pensionärer, till största delen kvinnor, lever med mycket små pensioner. Det är svårt att få pengarna att räcka ens till det nödvändigaste och kostnaderna varierar kraftigt beroende på var i landet man bor. De pensionärer som har det allra sämst, oftast kvinnor, är de med garantipension eller låg inkomstpension. Höjd pension, höjt bostadstillägg eller en översyn av skatten skulle snabbt kunna göra stor skillnad för dessa pensionärer. Det är åtgärder som är angelägna och brådskande. Levnadsvillkoren skiljer sig kraftigt åt för pensionärer beroende på vilken kommun de bor i. Det är inte acceptabelt. vill att regeringen gör en översyn av kommunernas kraftigt varierande kostnader för äldre gällande vård och omsorg samt vad som ingår i försörjningsstöd, existensminimum och förbehållsbelopp för äldre. Det behövs förändringar som förbättrar för de som har det sämst ställt. Många pensionärer lever med mycket små pensioner och har svårt att betala för grundläggande behov såsom bostad, mat, kläder och mediciner. För att undvika att den skeva fördelning i pension som vi ser ska fortsätta för de som är i arbetsför ålder vill att pensionsrätt mellan föräldrarna delas under småbarnsåren, då arbetsbelastningen i hemmet är extra stor. Vi behöver förlänga arbetslivet och göra det mer lönsamt att arbeta längre upp i åldrarna. Därför vill vi bland annat sänka arbetsgivaravgiften och dubbla jobbskatteavdraget för personer . Delar av pensionssystemet behöver även begränsas genom att inte låta nyanlända tillgodoräkna sig arbetsliv automatiskt och därmed få garantipension, utan istället betraktas som alla andra människor i . i (C) Per Lodenius (C) Per Åsling (C)