ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5021483 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att skärpa straffen för våld mot tjänsteman och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att fler yrken ska omfattas av lagbestämmelsen om våld mot tjänsteman och tillkännager detta för regeringen. Brottet våld mot tjänsteman beskrivs i 17 kap. 1 § . Brottet innebär att den som med våld eller hot om våld förgriper sig på en tjänsteman i dennes myndighetsutövning eller tvingar eller hindrar en tjänsteman från en åtgärd i myndighetsutövningen eller hämnas för en sådan åtgärd döms för våld eller hot mot tjänsteman till böter eller fängelse i högst . Detsamma gäller om någon på detta sätt förgriper sig på en tjänsteman som har utövat myndighet för vad han eller hon har gjort eller underlåtit att göra i myndighetsutövningen. Om brottet är grovt döms man för grovt våld eller hot mot tjänsteman till fängelse i lägst och högst . Tyvärr har det blivit allt vanligare att flera olika personalgrupper både hotas och angrips i vårt samhälle. Vi ser ökande attacker med hot och våld mot polis, räddningstjänst och annan blåljuspersonal. Det har också blivit allt vanligare att medarbetare inom hälso- och sjukvården liksom personal inom utsätts för hot, våld och försök att hindra deras arbete. Utvecklingen är oacceptabel och behöver brytas som reaktionerna från samhällets sida måste vara kraftfulla. Lag och ordning måste upprätthållas och ytterst handlar det om att skydda människors liv och hälsa. återspeglar inte straffen för våld mot tjänsteman allvaret i brottsligheten. Därför behöver lagstiftningen ses över och straffen för dessa brott skärpas. Lagstiftningen behöver även ses över så att fler yrken och yrkeskategorier kan skyddas av lagbestämmelsen om våld mot tjänsteman, t.ex. anställda inom hälso- och sjukvården, och andra personer som utövar myndighetsutövning.
mot · H5021484 · 2017-10-03 00:00:00 — Skärpta straff för hot och våld mot myndighetspersoner ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att skärpa straffen för hot och våld mot myndighetspersoner och tillkännager detta för regeringen. Hot och våld mot poliser är tyvärr vanligt förekommande och även om det inte är något nytt fenomen så har utvecklingen blivit allt värre . genomförde en medlemsundersökning om våld och hot mot poliser och bilden som framträder i rapporten är dyster. Hela sju av tio poliser uppger att man känner sig mer utsatt nu än vad man gjort tidigare. Hoten inkluderar också ofta numera polisens anhöriga, även om dessa lyckligtvis sällan utsätts för våld i . har vi dessvärre också kunnat ta del av uppgifter om att även andra myndighetspersoner utsätts för och drabbas av våld, hot och andra trakasserier i större utsträckning än tidigare, t.ex. anställda i Kriminalvården eller på . Att ge sig på poliser och andra myndighetspersoner liksom deras anhöriga är oacceptabelt och här måste samhället agera kraftfullt och markera allvaret i situationen. Beteendet utgör nämligen ett hot mot både demokratin och rättssamhället. Personsäkerhetsarbetet för poliser och andra myndighetspersoner och deras anhöriga måste därför förbättras men även lagstiftningen behöver ses över i syfte att skärpa straffen för hot och våld mot myndighetspersoner.
mot · H5021485 · 2017-10-03 00:00:00 — Tung trafik och polisen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheten till en långsiktig strategi för tung trafik och tillkännager detta för regeringen. Polisen har svårt att hinna med kontrollerna av tung trafik på våra vägar vilket är allvarligt eftersom det ökar risken för olyckor som det försvårar det brottsförebyggande arbetet och arbetet med att säkerställa att konkurrensförutsättningarna hålls jämbördiga. Den tunga trafiken har ökat som antalet trafikpoliser har minskat liksom antalet kontroller av kör- och vilotider. Polisen behöver därför bli bättre och effektivare i sitt arbete med vägkontroller. är det framförallt svårt för polisen att kontrollera cabotage (yrkesmässig tillfällig inrikes godstransport). Elektronisk dokumentation kan numera avslöja hur transporter har rört sig över landet och därför behöver polisen även bättre sållningsinstrument. För att vända på utvecklingen behövs det därför en långsiktig strategi och plan för hur rätt kompetens ska kunna upprätthållas hos polisen när det gäller tung trafik, men även internutbildningen av tung trafik bör ses över.
mot · H5021486 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvalitetssäkring av utbildningen av coacher samt att tillsyn av deras verksamhet införs i och tillkännager detta för regeringen. Coaching började etableras i och är en verksamhet som används såväl inom arbetslivet som i privatlivet. Coaching syftar till att stärka och utveckla individen och kan användas vid olika situationer i livet. Det kan handla om att utvecklas som ledare (chefscoaching), att hitta nya strategier i karriären eller att hitta ett nytt jobb (karriärcoaching), att nå affärsmål eller verksamhetsmål (business coaching) eller att nå mål i livet (life coaching). Allteftersom efterfrågan ökat har också antalet utövare (coacher) vuxit: Det har stått alltmer klart att det finns coacher med stora variationer vad gäller utbildning och annan relevant bakgrund/erfarenhet. Detta blev inte minst tydligt i samband med Arbetsförmedlingens upphandling av de s.k. jobbcoacherna som visade på klara kvalitetsbrister. finns det coacher som är ”certifierade” i kraft av att de gått någon form av utbildning i hur man arbetar med coachning. Problemet med detta är dock att det är fritt fram för vem som helst att utbilda och certifiera coacher. Det finns ingen tillsyn över vare sig de som utbildar eller certifierar coacher eller över de enskilda utövarna av coachning. Detta kan ställas i jämförelse med exempelvis legitimerade psykologer, läkare och andra som dels genomgår godkända akademiska utbildningar, dels står under kontroll/tillsyn. ICF () är en organisation med uppgift att utforma utbildningar och godkänner leverantörer av dessa samt kravställer vad den enskilde ska ha för utbildning/erfarenhet för att certifieras på olika nivåer. Men det här är kommersiella företag och varken de eller de som certifieras av dem står under någon oberoende tillsyn. Det är upp till dem själva vilka krav som ska ställas och hur man mäter att dessa uppnås. De ställer inte heller några förkunskapskrav på de som utbildas utan kurserna är öppna för envar. I länder som , , , och kan man få utbildning i coachning vid universitet. Något motsvarande finns inte i . Vi anser att frågan om kvalitetssäkring av coachning genom akademisk utbildning och tillsyn av verksamheten av en myndighet som bör införas i .
mot · H5021488 · 2017-10-03 00:00:00 — Ökat stöd för statlig flygtrafik ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till ökat stöd för statlig flygtrafik och tillkännager detta för regeringen. riksdag har beslutat om ett transportpolitiskt mål som betyder att det ska finnas grundläggande tillgänglighet till goda transporter i hela landet. Det innebär att staten via upphandlar icke kommersiellt bärkraftig flygtrafik från vissa orter i exempelvis norra , och inland till . Med tanke på de långa avstånden och den låga kvaliteten på tåg- och väginfrastruktur i dessa delar av landet är flyget en förutsättning för att utveckla näringsliv, attraktiva samhällen och livsmiljöer. Dessvärre har det visat sig fungera väldigt dåligt med de upphandlade transporterna i norr. har det statliga stödet för denna typ av trafik minskat . Den låga ersättningen har sammantaget medfört att bolagen som trafikerar dessa flygplatser har fått pressa sina kostnader till nivåer som riskerar passagerarnas säkerhet. Det har även kommit till vår kännedom att många företag och privatpersoner väljer bort de berörda flygplatserna på grund av inställda turer och kraftiga förseningar. Detta beror förstås på att flygbolagen har äldre flygplan, inga reservplan att ta till och minimalt med personal. För att minimera olägenheten för turisterna har turistföretag i inland i flera fall uppmanat sina gäster att istället flyga till för att sedan bussas . Det säger sig självt – hur många turister kan man locka på dessa premisser? Totalt upphandlas turtrafik av staten till en kostnad av drygt 900 miljoner . Av denna summa går nästan 500 miljoner till färjetrafik, det vill säga mer än hälften. För att kunna fortsätta att garantera säkerhet, flygstandard och turtrafik utan större förseningar behöver regeringen därför se över den summa som tilldelas för grundläggande tillgänglighet till transporter i hela landet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H5021491 · 2017-10-03 00:00:00 — Invånarna på vill kunna se hela utbudet på SVT Play ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdraget till bör innefatta möjlighet för invånarna på att ta del av hela utbudet i SVT Play och tillkännager detta för regeringen. Invånarna på har sändningarna från som sin dominerande tv-källa. Sedan jag motionerade till om att invånarna på vill kunna se på SVT Play är detta nu delvis möjligt. De har dock inte möjlighet att utnyttja tjänsten SVT Play fullt ut. Detta beror på upphovsrättsliga orsaker. Jag anser att i samarbete med sin finska motsvarighet bör få i uppdrag att försöka undanröja de återstående upphovsrättsliga problemen, så att invånarna på kommer att kunna utnyttja tjänsten SVT Play fullt ut.
mot · H5021492 · 2017-10-03 00:00:00 — Beloppsgränsen vid avdrag för resor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda avdraget för resor i deklarationen i syfte att inte missgynna de resenärer som saknar tillgång till kollektivtrafik, och detta tillkännager för regeringen. Regeringen föreslog i sin budget att beloppsgränsen vid avdrag för resor mellan bostaden och arbets- och utbildningsplatsen höjs . Så som reseavdraget är konstruerat slår det hårt mot de människor som bor på landsbygden och som inte har något annat val än att köra bil till och från sitt arbete. Bor man i en stad eller på en större ort finns det oftast en utbyggd kollektivtrafik att tillgå vilket gör att det är lättare att välja bort bilen när avdragsmöjligheterna försämras. Detta är positivt i storstäder då biltrafiken minskar och miljön förbättras. Men befinner man sig exempelvis i områden där man inte har något annat alternativ än bilen, så blir det än mer kostsamt. I skogslänen och andra delar av är avstånden oerhört stora. Människor som bor på gles- och landsbygden får ofta pendla långa sträckor för att komma till och från sina arbetsplatser. Minskade möjligheter till skatteavdrag för bilresor bidrar till ytterligare kostnader för landsbygdens invånare. Det ökar åter klyftan mellan de som bor i staden respektive omlandet och är inte acceptabelt. I och hade man tidigare ett system som liknar det i . Där har man reseavdrag som enbart beror på avståndet mellan hem och arbetsplats. Det har dessutom gjort att fusket i sig i stort har upphört, eftersom den avdragsmodellen är enklare att kontrollera. För att alla ska ha likvärdiga möjligheter till arbetspendling kan det inte vara rimligt att öka kostnaderna för dem som har längst att pendla. Vi borde därför utreda ett nytt system för reseavdrag som baseras på avstånd och utan beloppsgränser. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H5021493 · 2017-10-03 00:00:00 — Plats för idrott vid nybyggnation ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur man vid nybyggnation av bostäder kan säkerställa närhet till anläggningar för föreningsdrivna idrottsaktiviteter och tillkännager detta för regeringen. I de växande storstäderna prioriteras ofta idrottsytor bort i planeringen när städerna förtätas eller nya bostadsområden byggs. Därför behöver idrott bli ett naturligt inslag i samhällsplaneringen, på översiktlig liksom på detaljerad nivå. Det har visat sig allt svårare för idrottsrörelsen att få tillgång till de idrottsytor som efterfrågas, inte minst vid nybyggnation av bostadsområden. Bristen på idrottsytor blir bara större och större i våra växande städer. Att det byggs upp en infrastruktur med idrottsytor och idrottsmiljöer som ger alla möjlighet att ta del av svensk idrott är viktigt, inte minst för folkhälsan men även som en del av ett socialt hållbart samhälle. Idrottsytor bidrar också till en mer levande, hälsosam, attraktiv och trygg närmiljö. Är det dessutom gång- eller cykelavstånd till idrottsanläggningen så ger det fler möjlighet att delta. Ju längre avståndet från bostaden till idrottsanläggningen är, desto färre barn och ungdomar har möjlighet att delta i idrottsutövandet. Det drabbar i första hand redan utsatta barn och familjer vilket i sin tur skapar ett allt mer exkluderande samhälle. Per Lodenius (C)
mot · H5021494 · 2017-10-03 00:00:00 — Leaderområden behövs i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att se över möjligheten att tillskjuta medel för att alla Leaderområden ska få finansiering avseende lokalt ledd utveckling –2020 och tillkännager detta för regeringen. 2015 fattade beslut om vilka områden som skulle premieras för att få del av medlen för lokalt ledd utveckling (Leader) –2020. Av totalt 53 områden beviljades alla utom fem, vilket i praktiken betyder att Leader i , Leader Bergslagen, Leader Bergslag, Leader Sommenbygd och Leader /blir utan möjligheter att bedriva lokalt ledd utveckling de kommande fem åren. Ovan nämnda områden omfattar 437 000 invånare i 31 kommuner i åtta län. Beslutet från minskar till stor del möjligheterna att bedriva landsbygdsutvecklingsarbete i de berörda bygderna, och att hänvisa till att man kan söka medel från landsbygdsprogrammet, länsstyrelserna eller de regionala strukturfondsprogrammen är inte argument nog. Det är en utopi att tro att lokal utveckling på landsbygden kan ske i tillräcklig omfattning utan Leaderområden. Det småskaliga arbetet med föreningar, byalag och organisationer som sker nära människor och som verkligen påverkar invånarna på daglig basis är inte prioriterat i dessa program. De bygger på större regionala eller nationella planer och prioriteringar och där står de små, lokalt viktiga frågorna inte så högt på agendan. Vi anser att det är viktigt att Leadersatsningen går till gles- och landsbygd i hela landet och att borde ha fördelat tillgängliga medel så att även de fem bortvalda områdena skulle ha fått bilda Leaderområden. Dessa fem är alla områden som funnits med tidigare och där lokal kompetens och erfarenhet byggts upp . Att inte inkludera dessa leder till en mindre sammanhållen landsbygdspolitik och är högst olyckligt. I beslut om budgetfördelning ställs dessutom högre krav än det som EU rekommenderar, vilket gjort att fem Leaderområden inte fått finansiering. Dessvärre är beslutet kring budgetfördelning redan taget, men för att hela ska leva och för att alla Leaderområden ska få möjlighet att jobba med landsbygdsutveckling på lokal nivå skulle det vara välkommet om regeringen kunde se över möjligheterna att bistå med den summa som fattas. Detta bör ges regeringen till känna. Per Lodenius (C)
mot · H5021495 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta ytterligare initiativ som utvecklar det svensk-norska samarbetet för planläggning och projektering av en driftssäker och snabb järnvägsförbindelse där resan tar högst mellan och , och detta tillkännager för regeringen. Arbetet med att stärka tågens betydelse, kapacitet och konkurrenskraft pågår i såväl som . Det genomförs projekt och utredningar för att analysera och beskriva förutsättningarna för investeringar i olika stråk och korridorer, . Engagemanget och samarbetet mellan regionerna har stärkts och det har bildats bolag –2.5 AB i syfte att påskynda utbyggnaden av bättre tågtrafik mellan och . Allt fler offentliga och privata aktörer lyfter nu betydelsen av en snabb järnvägsförbindelse och intresset ökar bland investerare och företag. Analyser som gjorts visar att sträckan har unika förutsättningar att vara en samhällsekonomisk investering. 16 företag från nio länder har haft ett första arbetsmöte i för att diskutera intäktsmodeller, finansieringsmodeller och modell för samverkan mellan företag, kommun och stat. Behovet av investeringar i infrastruktur är betydligt större än vad som kan göras med statlig anslagsfinansiering. Det är därför positivt att fler aktörer engagerar sig i frågan och ser betydelsen av att bygga infrastruktur som stärker den norsk-svenska arbetsmarknaden, ökar företagskontakterna, investeringarna och pendlingen. Sträckan ––är den mest intressanta när det gäller möjligheterna att få fler att resa med tåg istället för flyg, då ökningstakten är mycket högre på denna sträcka jämfört med till exempel –eller –. Antalet flygresenärer kommer troligtvis att öka från dagens 1,2 miljoner –till över 2 miljoner/år om 10–. Förstudier har visat att det är fullt möjligt att nå restider non-stop och runt med 8 stopp på sträckan. Marknadsunderlaget är beräknat för 4–5 tåg i var riktning –. Det betyder att många städer utmed stråket kan få ett eller flera stopp om man lägger upp ett alternativt stoppmönster. Kombineras detta med godstrafik får en snabb tåglinje god driftsekonomi och kan enligt gjorda beräkningar skrivas av . Möjligheten i god tågekonomi är att öka farten, få fler passagerare på tåget och ha dubbla spår och stationer som kan hantera både gods och persontrafik. Den nordiska tågmarknaden kan med fördel ha kombinationslösningar med höghastighetståg, regionaltåg och godstransporter. En ny höghastighetståglinje mellan och kan kopplas på Ostlinken vid och därmed också . kan den ingå i en tågsträckning från Bergen/via /till . Detta skulle öka trafikunderlaget och stärka det ekonomiska samarbetet i med . Det kan också vara en framtida länk till /och vidarekopplas till de nya segelvägarna i . Cirka 25 000 boende arbetspendlar från till . Det är fler än som arbetspendlar till . De regionala arbetsmarknaderna får med en snabbare järnväg möjlighet att växa då arbetspendling med längre avstånd blir möjlig. Det är viktigt att lägga grunden för en långsiktig utveckling och integration mellan våra nordiska länder. En framtidsinriktad satsning på järnvägen ––behöver planeras . Det är bra för tillväxten, arbetsmarknaden och miljön.
mot · H5021496 · 2017-10-03 00:00:00 — Ekonomiska frizoner för företag i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta ekonomiska frizoner för företag i ett visst antal utpekade områden och tillkännager detta för regeringen. Allt fler upplever ett tudelat där jobb och investeringar koncentreras till de större städerna. Detta ställs i bjärt konstrast till de en gång så framgångsrika och starka industri- och bruksorterna som byggde landet. Många av dessa präglas av hög arbetslöshet och bristande framtidstro. Tomma gapande lokaler vittnar om en svunnen framgångsrik era. Denna strukturomvandling gör att många mindre orter och landsbygdskommuner har svårt att leverera den service och den välfärd som medborgarna har rätt till. Företag och arbetstillfällen flyttar från kommunerna och många invånare i arbetsför ålder följer med. Ett vikande befolkningsunderlag leder till minskade skatteintäkter och försämrad service i en allt snabbare takt och nedåtgående spiral. För att fler områden ska ha möjlighet att växa, utvecklas och stå på egna ben behöver vi tänka utanför de givna ramarna. Därför föreslår vi att regeringen ser över möjligheten att inrätta skattefria zoner för företag under ett begränsat antal år. Detta är en metod som är väl beprövad på flera håll – inte minst i europeiska länder som och med positiva resultat och provas nu även i . I finns 44 områden, så kallade Enterprise Zones, där både nystartade och befintliga företag lockas att etablera sig genom att slippa betala bolagsskatt . Dessutom får dessa företag tillgång till exempelvis snabbt bredband och enkla planprocesser. Satsningen har dessutom visat sig vara en succé och har både lockat till sig stora privata investeringar och lett till många nya företagsetableringar. Det gör att den brittiska regeringen nu väljer att utöka antalet zoner. I och med att lands- och glesbygd ofta har svårare än städer att locka till sig både kapital och arbetstillfällen, inte minst på grund av konkurrensnackdelar såsom långa avstånd och gleshet, kunde en satsning på så kallade ”enterprise zones” bidra till fler företagsetableringar, nationellt och kanske till och med internationellt kapital. Detta skulle vara väl värt att testa genom att man och inom ett visst antal utpekade områden kunde inrätta skattefria zoner för företag. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H5021497 · 2017-10-03 00:00:00 — Låt berörda kommuner/regioner ta del av vind- och vattenkraftens värden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över om berörda kommuner/regioner ska få behålla en rättmätig del av vind- och vattenkraftens värden och tillkännager detta för regeringen. De sju skogslänen bidrar med av vattenkraft. Vattenkraften produceras lokalt, men är en av de viktigaste förutsättningarna för hela gemensamma välstånd. Ett normalår produceras grön förnybar el genom kraften i det strömmande vattnet, vilket är nästan hälften av landets elproduktion. producerade vindkraften el. I den nödvändiga omställningen till ett klimatsmart och långsiktigt hållbart samhälle, kommer vind- och vattenkraftens betydelse och värde att öka ytterligare. I finns ett system som innebär att kommuner och län ersätts för de ingrepp i naturen som kraftbygget innebär. Här är det en självklarhet att kraftkommunerna ska kompenseras för vattenkraftsutbyggnadens negativa påverkan på jord- och skogsbruk, renskötsel, fiske och turism. Dessa miljarder används sedan för att ge medborgare och företag bra service och goda förutsättningar för utveckling. I är situationen annorlunda. Här får de kommuner och bygder, där vattenkraftproduktionen sker, en mycket begränsad kompensation för de omfattande ingrepp i miljön som utbyggnaden har inneburit. Lokalt stannar endast de så kallade bygdemedlen. Summan uppgår till , för hela landet. Om man verkligen vill att hela landet ska växa och utvecklas måste förutsättningarna vara mer likartade. Så är det inte . Centraliseringen och urbaniseringen av fortsätter och många säger att detta bara är tidens tand. Ofta utmålas landsbygden och skogslänen som tärande och städerna beskrivs som tillväxtmotorer. Det är en bild som inte stämmer. Landsbygden bidrar inte enbart med maten som invånarna i städerna konsumerar, utan även med värdefulla resurser som exempelvis el, skog och malm. Problemet är att de värden och vinster som skapas på landsbygden inte kommer landsbygden till godo. Därför är det orättvist att vattenkraftskommuner som t ex , , , och ständigt ska tvingas kämpa med ekonomiska problem och höra till de kommuner som har högst skattetryck. Detta trots att skogslänen i princip levererar all vattenkraft som finns i landet. Fastighetsskatten för vattenkraftanläggningar uppgår till , men de producerande kommunerna får bara dela på de, i sammanhanget, bygdemedlen. Allt går till staten, vilket är en total avvikelse från hur andra jämförbara länder hanterar frågan. När det gäller nivån på den statliga fastighetsskatten för vindkraftsfastigheter, så är den relativt liten och därför enkel att överföra till kommunerna. Detta är rimligt eftersom det är den lokala miljön som påverkas. Det är en viktig del av en kraftfull regional utvecklingspolitik att alla delar av har likvärdiga förutsättningar för utveckling och tillväxt. Därför föreslår vi att en utredning tillsätts för att utforma ett långsiktigt system där landets berörda kommuner/regioner får behålla en rättmätig del av vind- och vattenkraftens värden. Detta bör ges regeringen till känna.