mot · H5023789 · 2017-10-05 00:00:00 — vill se ett jämställt . jämställdhetspolitik bygger på liberal feminism med ett intersektionellt perspektiv. Vägen till jämställdhet ser olika ut för människor beroende på livssituation och var vi bor. Familjer måste till exempel ha frihet att själva, hemma vid köksbordet, planera både familjens tid och ekonomi. är ett feministiskt parti som utmanar de maktförhållanden och strukturella ordningar som står i vägen för ett jämställt samhälle där vi behandlas utifrån de individer vi är och inte efter vilket kön vi tillhör. Vi strävar efter jämställdhet mellan könen, värnar individens frihet och tror på människors förmåga att ta ansvar för sina val. har kommit långt på jämställdhetsområdet, men vi har mycket kvar att göra. Kön, etnicitet, sexuell läggning, ålder, social bakgrund och mängder av andra saker skapar förväntningar på oss och påverkar våra val och möjligheter. Det ovan nämnda intersektionella perspektivet i vår politik beaktar att de olika diskrimineringsgrunderna samverkar, det handlar inte bara om kön. Utgångspunkten för jämställdhetsarbetet bör alltid vara kön, men inte bara kön. En högutbildad svenskfödd kvinna har i det svenska samhället ett annat utgångsläge än en invandrad kvinna som saknar utbildning. Ojämställdheten finns med genom hela livet, i hela samhället. Elever begränsas av traditionella könsnormer vid studie- och yrkesval. Flickor ges inte samma möjligheter som pojkar att idrotta och slutar idrotta i tidigare åldrar än pojkar. Makt och inflytande är ojämnt fördelat mellan könen och vi har könsrelaterade skillnader i lön och karriär. Kvinnor utför mer obetalt arbete än män och har lägre pensioner som en följd av lägre livsinkomst. Kvinnor utsätts oftare för grovt våld i hemmet än män. För att bryta ojämställdheten vill se fler kvinnor på ledande positioner, driva på för möjligheten för fler kvinnor att starta företag, öka den ekonomiska friheten för såväl kvinnor som män och motverka våld i nära relationer och sexualiserat våld. Det är en långsiktigt hållbar väg för individen och för samhället. Vår vision är ett helt jämställt samhälle där kvinnor och män, flickor och pojkar har samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Fortsätt att utveckla utifrån befintlig organisation Utveckla analysen av den ekonomiska jämställdheten Lägstanivådagar blir garantidagar som kan fördelas över hela föräldraledigheten Informerade val i skolan Utbildad personal på skolorna Skollagen ska gälla alla Säkerställ att vårdsektorn följer lagen Våld i nära relationer och sexualiserat våld ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att genomföra en genomgripande utredning som behandlar och belyser statens, näringslivets, samhällets och individens totala kostnader för ojämställdhet, relaterade till de mål för jämställdhetspolitiken som antagit, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att arbetet med jämställdhetsintegrering stärks och att alla myndigheter får direktiv, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att könsuppdelad statistik används i arbetet med jämställdhetsintegrering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om genderbudgeting och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att Nationellt centrum för kvinnofrid, NCK, ska behålla sitt nationella uppdrag som kunskaps- och resurscentrum, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att i och i ska behålla sina uppdrag på delmålsområdet mäns våld mot kvinnor och att de ska permanentas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringens bilaga till budgetpropositionen om ekonomisk jämställdhet bör utvecklas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att genomföra en bred analys av vad som hindrar jämställd idrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en nationell jämförelse som redovisar hur mycket medel som kommunerna fördelar till barn- och ungdomsidrott samt hur fördelningen ser ut för pojkar respektive flickor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ser över den befintliga skattelagstiftningen som gör det dyrare och svårare för företag att sponsra damlag än herrlag, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för fler kvinnor i ledningsgrupper, styrelser och som chefer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriterierna för de generella företagsstöden bör ses över av regeringen för att främja såväl kvinnors som mäns företagande på lika villkor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka kvinnors företagande bl.a. för tjänstesektorn, t.ex. genom att se över möjligheterna för att bredda och höja taket i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att deltidsnormen för kvinnor på arbetsmarknaden bör brytas, bl.a. genom att se över hur arbetsmarknadens parter kan skapa rätt förutsättningar för fler att arbeta heltid, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försvara familjers valfrihet genom att värna och se över möjligheterna att vidareutveckla barnomsorgspengen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av föräldraförsäkringen utifrån hur regelverket kan bli mer flexibelt och bättre passa föräldrar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att föräldraförsäkringen öppnas upp för ytterligare två närstående samt att införa en vab-bonus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att lägstanivådagar döps om till garantidagar och får fördelas över hela föräldraledigheten, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att forskningsmedel bör fördelas jämställt och att en plan för att uppnå målen bör upprättas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en mer aktiv studie- och yrkesvägledning och ett tydligare genusperspektiv genom hela skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att personal på skolor löpande bör utbildas i jämställdhet och hur sexuella trakasserier, könsrelaterat våld och kränkningar uppmärksammas och åtgärdas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att handlingsplaner mot hedersförtryck samt handlingsplaner mot kontroll av individer ska finnas i grund- och gymnasieskolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bekämpa hedersrelaterat förtryck och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att vårdsektorn följer lagen bl.a. avseende s.k. oskuldskontroller, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jämställdhetsaspekten av sjukskrivningarna bör bli belyst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för förebyggande insatser och strukturella åtgärder inom utbildning och arbetsmarknad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att belysa jämställdhetsaspekten av de ökande sjukskrivningarna där kvinnor är överrepresenterade och kvinnor med funktionsnedsättning extra utsatta, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att en ny nationell handlingsplan mot våld i nära relationer, sexualiserat våld och hedersrelaterat våld och förtryck tas fram med både förebyggande och akuta delar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att polisen i större utsträckning utreder behov av besöksförbud och andra personskyddsåtgärder vid anmälan om våld i nära relationer och att elektronisk fotboja ska kunna användas vid fler fall av kontaktförbud och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för hur grundläggande kunskaper om våldsutsatthet och normaliseringsprocessen kan bli en obligatorisk del av utbildningen till alla yrken som kommer i kontakt med våldsutsatta personer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa fler mansjourer, skyddade boenden och liknande verksamheter för män som utsatts för våld i nära relationer, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för att personer som utsatts för våld i nära relationer ska säkerställas en fungerande utslussning efter att ha befunnit sig i skyddat boende eller liknande verksamhet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för att personer utsatta för våld i nära relationer kan få förtur i bostadsköerna, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för att kvinno- och mansjourerna får en långsiktig och mer stabil finansiering, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vårdgivare bör skapa rutiner vid vårdmöten att ställa frågor om våld till både kvinnor och män för att tidigt upptäcka våldsutsatthet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rättsväsendet och psykiatrin ska använda evidensbaserade och välbeprövade riskbedömningsinstrument för att bedöma risken för framtida våld i nära relationer, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rutinerna vid risk- och hotanalyser som görs hos polisen vid anmälan om våld i nära relationer, följt av handlingsplaner och stöd, ska ses över och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska bli lättare att få byta identitet när det finns ett allvarligt och långvarigt hot mot hälsa och liv i en nära relation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nolltolerans mot våld i nära relationer – där ofta kvinnor är offer – ska gälla alla som bor i , även personer i anknytningsrelationer med tillfälligt uppehållstillstånd, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kräva bättre samordning mellan ansvariga myndigheter som kommer i kontakt med våldsutsatta personer, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att genomföra informationskampanjer om sexköpslagen i och internationellt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att öka stödet till kvinnor som befinner sig i prostitution, i riskzonen för prostitution eller som vill lämna prostitution, där insatser riktas mot särskilt utsatta grupper, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör säkerställas att arbetet med människohandel, koppleri och sexköp prioriteras av polisen och att på så vis fler fall upptäcks och lagförs, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ha ett tydligt jämställdhetsperspektiv i flyktingmottagande och asylprocesser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra tvåårsregeln så att kvinnor som behandlas illa i ett förhållande ska kunna lämna förhållandet utan att riskera att förlora sitt uppehållstillstånd, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ett utökat uppdrag till att med ett jämställdhetsperspektiv förbättra boendetryggheten för asylsökande under deras väntan på beslut, och detta tillkännager för regeringen. Ojämställdhet finns i alla delar av samhället. De kostnader och den outnyttjade potential som är relaterade till ojämställdheten är inte belagda. Bara vad det gäller ett av och regeringens fyra jämställdhetsmål finns det beräkningar på kostnader. Det handlar om kostnader för våld mot kvinnor. I en rapport från (Kostnader för mäns våld mot kvinnor – en samhällsekonomisk analys) uppskattas kostnaderna för våld mot kvinnor i nära relationer till omkring 2,7–3,. Ett område där det saknas beräkningar är det obetalda arbetet. En av de få kostnadsberäkningar som finns på det ojämnt fördelade hem- och omsorgsarbetet visar att kvinnor bara i utför motsvarande mer i arbete än män i i form av anhörigvård. Kostnaderna för ett jämställt samhälle är fortfarande i stort sett en vit fläck på både forskarnas och politikernas karta. För att snabbare kunna åstadkomma förändringar är det viktigt att frågan får en grundlig belysning ur ett nationalekonomiskt perspektiv. Politiken behöver oberoende siffror på vad ojämställdheten kostar för staten, samhället och för individen. Med en sådan rapport får vi underlag för att, förutom den mänskliga aspekten, också visa på att det även kan vara ekonomiskt motiverat att göra något åt ojämställdheten. Utredningen bör relateras till de mål för jämställdhetspolitiken som antagit. Sifforna bör uppdateras regelbundet. En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva medborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjligheter att ge och få omsorg på lika villkor. Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. För att de jämställdhetspolitiska målen ska nås behöver vi arbeta strukturerat med jämställdhetsintegrering, vilket innebär att jämställdhet blir en del av det ordinarie arbetet. Jämställdhet är en vinst både för invånarna och för t.ex. kommuner och landsting. Det är bra för samhällsekonomin och det främjar högre kvalitet i alla verksamheter. Könsuppdelad statistik förenklar jämställdhetsintegrering och möjliggör att vi ser hur beslut, åtgärder och bemötanden faller ut för kvinnor och män så att vi kan upptäcka skillnader och göra något åt dem. Jämställdhetsintegrering säkrar att väntetider, resursfördelning, behandling och bemötande utgår från individen, utan att snedvridas av fördomar, okunskap eller vana. Det handlar om rättvisa för kvinnor och män, flickor och pojkar, men det är också en fråga om effektivitet och kvalitet. Arbetet med jämställdhetsintegrering behöver stärkas. Gender budgeting handlar om att synliggöra människorna bakom siffrorna i en budget. Det synliggör hur de offentliga resurserna fördelas mellan könen, hur det möter kvinnors och mäns, flickors och pojkars behov och vilka effekter det ger. Budgetprocesser inom stat, landsting/regioner och kommuner kan lämpligen utformas så att metoder för gender budgeting tillämpas. I årsberättelser och övrig budgetuppföljning i offentlig sektor syns då utfall utifrån gender budgeting. Arbetet med gender budgeting behöver stärkas. Regeringen beslutade att en ny jämställdhetsmyndighet ska inrättas för att bidra till en strategisk, sammanhållen och långsiktig styrning samt ett effektivt genomförande av jämställdhetspolitiken. Myndigheten bör enligt regeringen ansvara för uppföljning, analys, samordning, kunskap och stöd utifrån de jämställdhetspolitiska målen. Statskontoret fick av regeringen i uppdrag att lämna förslag på hur en strategiskt tydlig och hållbar styrning, organisering och ansvarsfördelning kan uppnås avseende de nationella uppdrag som , (Nationellt centrum för kvinnofrid), i och i har på delmålsområdet mäns våld mot kvinnor. Alla dessa myndigheter är berörda av regeringens beslut om att bilda en ny jämställdhetsmyndighet. Statskontoret bedömde att det fanns flera risker med att förändra organisationen och ansvarsfördelningen för de berörda myndigheternas uppdrag. Det kan leda till både minskad produktivitet och minskad effektivitet. De bedömde att det förelåg en överhängande risk att den uppbyggda kompetensen går förlorad och att formerna för samverkan måste byggas upp på nytt igen – något som ytterst kommer att drabba de våldsutsatta kvinnorna. Statskontoret såg inte tecken på betydande brister i verksamheterna eller större rollfördelningsproblem, därför kunde inte Statskontoret se att vinsterna med en förändring av ansvaret för frågorna överväger dessa risker. Anmärkningsvärt är att regeringen inte alls följde Statskontorets analys och förslag. Fortsätt att utveckla utifrån befintlig organisation fanns det inget sammanhållande ansvar för måluppfyllelse och uppföljning av de jämställdhetspolitiska målen; det ansvaret behövde tydliggöras. ansåg, och anser fortfarande, att arbetet med jämställdhet ska vara integrerat i alla myndigheter men för att det ska genomföras mer effektivt så ville vi att regeringen skulle samla uppdragen för stöd, metodutveckling och erfarenhetsutbyte, måluppfyllelse och uppföljning på jämställdhetsområdet under en myndighet för att undvika ett otydligt ansvar som faller mellan stolarna. Men ville inte införa en ytterligare myndighet, utan istället samla ansvaret under en befintlig. Det tar tid att bygga upp expertkunskap och att etablera samverkan och nätverk mellan myndigheter. Inför den kommande strategin om mäns våld mot kvinnor finns det därför skäl för regeringen att ta vara på den kompetens, de samverkansformer och strukturer för kunskapsspridning som har byggts upp i befintliga organisationer. instämmer därför i Statskontorets analys och förslag. Vi vill trots de ändrade förutsättningarna värna delar av den tidigare organisationen och ansvarsfördelningen så att den struktur som har byggts upp inte går förlorad och att inte resurser läggs på att börja om arbetet från noll igen. Vi ansåg inte att behov fanns för regeringen att förändra organisationen av de delar som fungerade eller att ansvarsfördelningen mellan dessa befintliga myndigheter skulle ändras, utan tvärtom ville vi att deras uppdrag skulle permanentas och utvecklas i befintliga organisationer. Vi vill därför att NCK:s, i och i läns uppdrag på delmålsområdet mäns våld mot kvinnor permanentas och utvecklas i de tidigare befintliga organisationerna. Utveckla analysen av den ekonomiska jämställdheten ligger i topp på flertalet internationella jämställdhetsindex, men en hel del ekonomiska och karriärmässiga skillnader mellan kvinnor och män kvarstår. ligger på plats 38 på () ranking av länder utifrån deras andel kvinnliga chefer. har en ojämställd, könssegregerad arbetsmarknad, där kvinnor arbetar mer deltid än män, tar ut markant mer föräldraledighet än vad män gör och de svenska välfärdssystemen generellt inte ger kvinnor incitament att satsa på sin karriär på arbetsmarknaden. En ojämställd arbetsmarknad leder till att kvinnliga pensionärer i genomsnitt har av vad manliga pensionärer har i inkomst. För att tydliggöra detta behöver politiska beslut analyseras mer ingående, statistik behöver offentliggöras och jämställdhet behöver tas med i betydligt större utsträckning vid beslutsfattande. Regeringens bilaga till budgetpropositionen om ekonomisk jämställdhet är bra och beskriver väl den allmänna fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor. Bilagan bör även fortsättningsvis redovisa den könsspecifika ekonomiska utvecklingen. Däremot behöver bilagan utvecklas till fokus på förutsättningar och normer, inte enbart utfall som . Bilagan behöver ett tydligare syfte, ett permanent upplägg som gör att det år går att följa utvecklingen lättare. Likaså behövs mer könsuppdelad data/statistik över bland annat kvinnors företagande, hälsa, hur skatteförändringar slår fördelningspolitiskt vad gäller inkomst på kön, utbildning, ansvar för hem och barn, karriär och makt. Explicita mål bör analyseras snarare än att allmänt redogöra för fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Dessutom bör information om analysen förbättras så att den kommer allmänheten till del. anser att vårt transportsystem ska vara likvärdigt för kvinnors respektive mäns olika behov. Så är det inte . I kommittémotion som behandlar infrastruktur skriver vi om det. Flickor slutar idrotta i en tidigare ålder jämfört med pojkar. Vi vet att idrott är bra både för det fysiska och psykiska välbefinnandet och då är det viktigt att ta reda på orsaker till att flickor slutar tidigare så att effektiva åtgärder kan sättas in. Det har också visat sig att spontanidrottsplatser lockar fler pojkar och män än flickor och kvinnor. Idrotten är också ett exempel på ett område där en analys bör göras för att kunna åstadkomma förändring. Att påverka normer tar tid, men regeringen sitter på verktyg som snabbt skulle kunna användas för att minska de systembrister som försvårar för tjejer och kvinnor att utöva idrott på lika villkor. Vi vill därför att en bred analys av vad som hindrar jämställd idrott genomförs, så att utifrån det kan få ett tydligare uppdrag för att uppnå jämställdhet inom svensk idrott. Flera åtgärder skulle kunna föreslås för att synliggöra ojämställdheten inom idrotten. Enligt saknas det en nationell jämförelse som redovisar hur mycket medel som kommunerna fördelar till barn- och ungdomsidrott samt hur fördelningen ser ut för pojkar respektive flickor. Regeringen borde verka för att en sådan nationell jämförelse kommer till stånd. Även kommunerna kan göra sitt för att minimera ojämställda villkor inom idrotten genom att införa jämställdhetsbudgetering. Det är ett verktyg som kan bidra till att säkerställa att våra gemensamma skattemedel fördelas jämställt mellan flickor och pojkar som idrottar på lokal nivå. Ojämställdheten inom idrotten börjar redan från de första knaggliga träningarna på småbarnsben och är ett problem som multipliceras . Att föreslå lösningar som lyfter bort uppenbara skattetekniska hinder som står i vägen för jämställd sponsring är regeringens ansvar och borde stå högt upp på prioriteringslistan för den feministiska regeringen. Vi anser därför att regeringen har ett ansvar att se över den befintliga skattelagstiftning som gör det dyrare och svårare för företag att sponsra damlag än herrlag. Som vi ser det är det skatterättsliga regelverket på detta område till stor del styrt av praxis som i vissa fall går tillbaka till 1970-talet. För en livskraftig och jämställd idrott behöver nu regelverket ses över. Det första regeringen skulle kunna göra är att tillsätta en utredning som ser över det daterade regelverket. Därför vill vi att regeringen tar fram förslag för att underlätta jämställd sponsring och att en utredning tillsätts som ser över den befintliga skattelagstiftning som gör det dyrare och svårare för företag att sponsra damlag än herrlag. För att fullt ut ha möjlighet att bestämma över sitt liv, ta ansvar för sina val och få belöning för sitt arbete måste kvinnor själva kunna bestämma var de ska jobba, hur de vill göra karriär och få upp sin lön för att påverka sin livsinkomst. Men kvinnor har mindre makt och inflytande än män. Fler män är höginkomsttagare, företagsledare, chefer, styrelseordförande och styrelseledamöter.