ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5022742 · 2017-10-04 00:00:00 — Stärk elevhälsan för ungas psykiska hälsa ställer sig bakom det som anförs i motionen om elevernas psykiska hälsa och om att se över skollagen för att tydliggöra och följa upp det hälsofrämjande arbete som elevhälsan utför i skolan och tillkännager detta för regeringen. Begreppet psykisk ohälsa är väldigt brett. Det inkluderar allt från lindriga depressioner och oro – som är naturliga reaktioner på händelser i vardagen – till bipolär sjukdom och andra psykiatriska tillstånd. Här emellan finns också ett vitt spektrum av behandlingar av olika typer och grader. hade nästan 10 000 kontakter med barn om psykisk ohälsa. Det är samtal om panikångest, om ensamhet och om självmordstankar. I finns beskrivningar om barns psykiska ohälsa, och där lyfts kopplingar till skolan och hur barnets skolgång påverkas liksom att skolan i många fall inte förmår att ge rätt stöd till barn. kommer rapporter från lärare och elevhälsa om att de inte räcker till för att stötta sina elever. Skolan är en plats där barn tillbringar en stor del av sitt liv, det är oacceptabelt att vardagen ska bestå av att må dåligt. De vuxna som finns i barnets vardag, till exempel i skolan, måste ha tid och kunskap att kunna se och möta barn som behöver lite stöd. Skolan har också avgörande betydelse för hur många som lyckas mindre väl och därigenom löper ökad risk för allvarliga psykiska problem. Allt fler tonåringar, och framför allt flickor, uppger att de mår psykiskt dåligt enligt den senaste undersökningen om skolbarns hälsovanor från . Bland 15-åriga flickor är nu andelen som rapporterar psykosomatiska besvär , den största sedan studien började . I nya skollagen som fastställdes ska fokus ligga på det hälsofrämjande arbetet. Elevhälsan ska enligt skollagen omfatta medicinska, psykosociala, förebyggande och hälsofrämjande insatser, och elevernas utveckling mot utbildningens mål ska stödjas. För medicinska, psykologiska och psykosociala insatser ska det finnas tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kurator. Här finns dock utmaningar när det gäller samverkan med hälso- och sjukvården i region/landsting. För trots satsningar på elevhälsan ökar den psykiska ohälsan på skolorna dramatiskt. Det behövs mer kunskap om hur skolan bäst kan arbeta för att främja barns psykiska hälsa, därför bör regeringen överväga att i enlighet med vad som anförs ovan se över skollagen för att tydliggöra och följa upp det hälsofrämjande arbete som elevhälsan utför.
mot · H5022743 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga satsningar på entreprenörskap i skolan och tillkännager detta för regeringen. Med vänsterregeringen riskerar företagandet i att stanna av. Få planer finns på att underlätta för företagen, och vi kan se höjda skatter på jobb och företagande som ger ökad belastning på näringslivet. Den hävstång som till exempel alliansregeringens minskade arbetsgivaravgifter utgjorde för företagen har bytts ut mot ett högre skattetryck, och ser man till vänsterregeringens budgetproposition är det så det kommer fortsätta. Vänsterregeringen behöver tänka om gällande företagandet och dessutom satsa på att främja företagsamheten . Undersökningar visar att ett tidigt inträde i företagandet ger värdefull erfarenhet som kan användas för framtida företagssatsningar. Det måste bli en självklar möjlighet för unga att starta sitt eget företag, oavsett om man precis har slutat skolan, är arbetslös eller har en anställning. Men hindren för att bli företagare kan uppfattas som höga – inte minst då den nya regeringens budgetprioriteringar bidrar till ett kallare företagsklimat. ser flertalet på entreprenörskap som startande och utvecklande av nya företag, likväl som en central faktor för ekonomisk utveckling och skapare av nya arbetstillfällen. Det ska vara lika naturligt att vara företagare som att vara anställd, men den inställningen behöver cementeras redan i skolan. Därför bör regeringen överväga möjligheten att se över att hur ett större inslag av entreprenörskap i skolan kan åstadkommas. I yrkespraktik ska man inte bara lära sig yrket utan även få en inblick i företagandets villkor. Dessutom är entreprenörsövningar för unga vuxna ett sätt att egga igång deras professionella självförtroende, och börja tänka i banor som de kanske inte har gjort. Ung Företagsamhet har spelat en viktig roll på landets gymnasieskolor för att få fler unga att testa på att driva företag. Ung Företagsamhet är en politiskt obunden, ideell utbildningsorganisation. har de utbildat gymnasieelever i entreprenörskap genom processutbildningen UF-företagande. arbetar de även på . Sedan starten har ca 360 000 personer drivit UF-företag. Ung Företagsamhet kan visa eleverna vägen till framtidens jobb och företagande. Entreprenörskapet är på frammarsch i och alla gymnasieelever oavsett program bör få möjlighet att driva UF-företag på gymnasiet. Det är viktigt att uppmana den nu sittande vänsterregeringen att se kopplingen mellan att främja spänningen med att driva företag för våra unga vuxna, och ett levande och välmående näringsliv. Det är således betydelsefullt att fortsätta stärka verksamheter som engagerar sig i detta, så att alla gymnasieelever som vill ska få möjligheten att driva UF-företag.
mot · H5022744 · 2017-10-04 00:00:00 — Nationell strategi för att förebygga och eliminera sexualbrott i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell strategi för att specifikt förebygga sexuella ofredanden i svensk skola och tillkännager detta för regeringen. var det få av de mer vanligt förekommande brottstyperna som ökade lika mycket som sexuella ofredanden. För riket som helhet blev det rekord med 9 676 anmälningar, vilket var en ökning jämfört med året innan. Mest utsatta är kvinnor mellan . Enligt lag innebär sexuellt ofredande bland annat att kränka någons sexuella integritet i ord eller handling. Blottning räknas som sexuellt ofredande. I brottet ingår även att sexuellt beröra eller förmå ett barn att medverka i en sexuell handling. Skolan är den offentliga miljö i vilken de flesta fysiska sexuella ofredandena äger rum och sker då främst mellan elever. Det framgår i Polisens lägesrapport ”Lägesbild över sexuella ofredanden samt förslag till åtgärder”. Att bli kallad hora, slampa, att bli tafsad på, att få ens kropp kommenterad och att få sexuella bilder skickade till sig – ja, det är en vardag för elever i skolor. pekar även på att ungdomar som identifierar sig som homosexuella, bisexuella eller transpersoner är särskilt utsatta för mobbning och trakasserier. Det är fullständigt oacceptabelt. Hela rättsväsendet och samhället i stort måste agera mot attityder och beteenden som normaliserar olika former av sexuella ofredanden. Denna typ av brott påverkar arbetsmiljö, elevers skolprestationer, relationer, självbild, sexualitet, hälsa och framtid. Skolan måste jobba mer med frågor kring jämställdhet och sexualitet och klargöra var gränsen för brott går men också ha tydliga regler för att brott som begås anmäls, att offer får det stöd som behövs, att tydligt klargöra för alla elever att förövaren alltid bär skulden. Ansvaret att utreda sexuella trakasserier i skolan ligger delat på och Skolinspektionen. En utredning som är ute på remiss föreslår att ansvaret enbart ska ligga på Skolinspektionen. Det måste finnas en tydlig strategi från politiskt håll för att förebygga sexuella ofredanden i skolan. Skolan ska vara fri från allt sexuellt våld och det ska gälla alla skolor. De skolor som inte håller måttet klarar inte heller att bedriva en verksamhet där man kan försäkra eleverna trygghet. Genom att inte ta denna problematik på allvar förminskar vuxenvärlden det barnen varit med om, och de sexuella trakasserierna normaliseras och blir en del av elevernas vardag. Det kan ge mycket allvarliga konsekvenser för den enskildes framtid men också för hela samhället. Det krävs en nationell strategi för att specifikt förebygga sexuella ofredanden i alla skolor.
mot · H5022745 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att avskaffa fribeloppsgränsen för studiemedel och tillkännager detta för regeringen. Ungdomsarbetslösheten och en framtida brist på kompetent arbetskraft är fortsatt två stora samhällsutmaningar. Till skillnad från nuvarande regering prioriterade alliansregeringen att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för unga. Det är tydligt, med den nuvarande regeringens budget, att alliansregeringens prioritering på arbete för unga inte kommer att avspeglas . Ett avskaffande av fribeloppet vore dock ett betydelsefullt kliv framåt, oavsett regering eller syn på arbetslinjen. Fribeloppet innebär att studenten kan ha en viss inkomst under ett kalenderhalvår utan att dennes studiemedel minskas. Om studentens inkomst överstiger detta så kallade fribelopp reduceras studiemedlet. Fribeloppet höjdes under Alliansen och ligger på runt . Prövningen sker halvårsvis, och med studier på heltid är fribeloppet för det kalenderhalvåret (2017). En student som kämpar för en bättre tillvaro genom att jobba extra och tjäna pengar och därmed får en inkomst som överstiger fribeloppsgränsen riskerar att bli återbetalningsskyldig till CSN. Studenten måste då betala tillbaka sitt studiemedel, såväl lån som bidrag. Trots höjningar av gränsen och förbättrad periodisering, är grundproblematiken densamma. Studenter tvekar inför att jobba extra och lov i rädsla för att bli återbetalningsskyldiga. Marginaleffekterna motverkar att fler studenter jobbar. Det finns också en risk att studenter hellre jobbar svart för att inkomsten på det sättet inte ska synliggöras, vilket då skulle kunna påverka studiemedlen. Svartjobb sätter hinder för bidragandet till den gemensamma välfärden och måste motverkas. Eftersom studiemedelssystemet ställer krav på studieresultat finns inget motsatsförhållande till att avskaffa fribeloppsgränsen. Den student som vill studera och därtill vill arbeta och lov ska uppmuntras att göra detta – inte hindras. Bristande arbetslivserfarenhet är ett av de vanligaste skälen till att nyutexaminerade akademiker inte får jobb. Av det skälet bör all kontakt med arbetsmarknaden uppmuntras. Det gör att studenten tidigare kan använda sina teoretiska kunskaper i praktiken och kan tjäna lite extra pengar. Även för arbetsgivarna är det en vinst i att studenter har arbetslivserfarenhet. bör överväga att se över hur och när fribeloppsgränsen för studenter kan avskaffas, kostnaden för detta samt vad det beräknas ge i ökade skatteintäkter genom att fler jobbar och att svarta inkomster kan komma att minska.
mot · H5022750 · 2017-10-04 00:00:00 — Lagstiftning mot diskriminering av arbetstagare som ger omsorg till anhöriga ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av lagstiftning mot diskriminering av arbetstagare som ger omsorg till anhöriga, och detta tillkännager för regeringen. konstaterar i en rapport (2014) att staten inte har gett goda förutsättningar för ett stöd till anhöriga omsorgsgivare som motsvarar behoven. En aspekt som tar upp är anpassning av arbetsmarknadslagstiftningen. Den svenska välfärdsmodellen är uppbyggd utifrån att samhället har ansvaret för vård och omsorg. Länder som har en mer familjecentrerad vård och omsorg har fört in mekanismer i arbetsmarknadslagstiftningen för att skydda anhöriga. Exempelvis har infört flera åtgärder som stärker möjligheterna för anhöriga att förena arbete med omsorg och en av dessa är lagstiftning mot diskriminering av arbetstagare som ger omsorg. Skyddet i lagstiftning mot diskriminering av arbetstagare som ger omsorg till anhöriga finns i i två lagar. I , och i ”The Equality Act” (2010) och i i ”Disability Discrimination Act” (1995). Att till exempel inte bli erbjuden ett jobb eller att få sämre arbetsförhållanden än någon annan, på grund av ansvaret att vårda en anhörig, är sålunda olagligt. Trots att det i är samhället som har ansvaret för vård och omsorg måste i praktiken de anhöriga, en majoritet kvinnor, ofta ta ett stort ansvar för att denna ska fungera. En del av detta ansvar kan direkt eller indirekt påverka arbetssituationen. Det kan exempelvis handla om att behöva ta ledigt från arbetet med kort varsel för att vårda en anhörig eller att ta ledigt för inplanerade läkarbesök eller kontakter med myndigheter. Arbetsmarknadslagstiftningen i är inte anpassad för detta, enligt forskaren , fil dr och expert på anhörigvård (som refereras till i ). Att diskriminera en arbetstagare som vårdar en anhörig är inte olagligt i . En förändring av arbetsmarknadslagstiftningen som gör sådan diskriminering olaglig behövs, så att den som tar ansvar för att sköta om närstående inte drabbas vid anställningsbeslut, arbetsförhållanden eller befordran. Anhörigvårdare fyller en väldigt viktig roll i samhället och en sådan lagstiftning mot diskriminering skulle innebära ett viktigt stöd för dem och deras anhöriga som är i behov av vård eller omsorg.
mot · H5022752 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till en fortsatt reformering av strandskyddet och tillkännager detta för regeringen. Under alliansregeringen gjordes en omfattande reformering av strandskyddet. Syftet var att ge ett ökat skydd till unika kustnära områden samt ge en ökad möjlighet att öppna upp användningen av mindre skyddsvärda områden. Men strandskyddet har trots denna intention varit föremål för omfattande kritik. Många markägare har gett uttryck för att strandskyddet hindrat förutsättningarna att bygga på och använda sin mark på ett rimligt sätt. Vidare hindras många kommuner från att tillåta exploatering av områden som skulle kunna bli lönsamma genom närheten till vatten. Dispens i frågan om strandskyddet kan komma att betyda mycket för landsbygden då outnyttjad strandnära mark finns tillgänglig, men där de boende är få. Att kunna erbjuda strandnära tomt kan attrahera människor att etablera sig på landsbygden, och det är därför olyckligt att det fortfarande finns så stora begränsningar i strandskyddet. Det behövs därför en större reform av det generella strandskyddet. Framförallt behöver landsbygdskommuner kunna skapa boendemiljöer i attraktiva naturområden för att locka till sig nya invånare. Det är ofta svårt att få byggprojekt att löna sig i glest befolkade delar av landet eftersom byggkostnaderna ofta är högre än marknadsvärdena. För att klara ett marknadsmässigt byggande behövs attraktiva boendemiljöer i vackra naturområden. Det behövs därför en mer balanserad och flexibel lagstiftning som skyddar stränder och natur där det är som viktigast som de generella markrestriktionerna reduceras.
mot · H5022753 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett veterancentrum för personal som deltagit i internationella fredsfrämjande insatser, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att etablera ett sådant veterancentrum i samverkan med, och i geografisk närhet till, den norska veteranverksamheten i Bæreia och tillkännager detta för regeringen. De personer som deltar vid internationella fredsfrämjande insatser har gjort betydande uppoffringar och tagit stora personliga risker för att förverkliga svensk utrikes- och försvarspolitik. bidrag till dessa insatser utgör en central del av vår säkerhetspolitik. Staten har därför ett stort ansvar att ge dessa personer ett starkt stöd före, under och efter dessa fredsfrämjande insatser. Utredningen veteranpolitik – Ett ansvar för hela samhället (SOU 2014:27) föreslog att ett veterancenter för militär och civil personal bör upprättas. Veterancentret bör syfta till att hjälpa de personer som deltagit i internationella insatser och som har ett behov av psykiska och fysiska stödinsatser. Vidare kan ett veterancenter bidra till att förbättra forskningen kring de utmaningar som veteraner ofta drabbas av såväl under insatser som vid hemkomsten. Det kan även fungera som nätverksbildare för organisationer som arbetar med veteraner. På det sättet skulle ett veterancentrum kunna bli en mötesplats för personer som deltagit i internationella insatser och deras anhöriga. har tillkännagett för regeringen att ett veterancenter bör etableras. invigde Försvarsmakten ett veterancenter på i . Det är ett viktigt steg i arbetet med att utveckla en sammanhållen svensk veteranpolitik. Men detta nya veterancenter erbjuder inte veteraner och deras anhöriga en plats för återhämtning och rekreation så som föreslagits i utredningen veteranpolitik. har en väsentligt mer utvecklad veteranpolitik än som det finns skäl att dra lärdom av. Ett svenskt veterancentrum bör därför etableras i samverkan med, och i geografisk närhet till, den norska veteranverksamheten i Bæreia utanför Kongsvinger. Kongsvinger ligger från den svenska gränsen. I finns det genom , MSB och Försvarshögskolans ledarskapscentrum unika kunskaper om rekrytering och urvalstester för internationella insatser, forskning kring ledarskap, krishantering och traumahantering samt praktiska erfarenheter från insatser vid katastrofer. Genom att förlägga det svenska veterancentret i geografisk närhet till Bæreia kan de praktiska förutsättningarna för gränsöverskridande samverkan mellan veteranorganisationer, växeltjänstgöring, erfarenhetsutbyte och gemensamma forskningsprojekt utvecklas.
mot · H5022754 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över talerätten vid jaktfrågor och tillkännager detta för regeringen. är part till konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor, den så kallade Århuskonventionen. Detta medger miljöorganisationer som har fler än 100 medlemmar rätt att överklaga beslut om licens- och skyddsjakt genom den så kallade talerätten. Det har visat sig ha genomgripande konsekvenser för utförandet av jakten i ljuset av att såväl licens- som skyddsjakt av varg ofta präglas av utdragna överklaganden som i slutändan ofta omöjliggör effektuerandet av dessa beslut på processuella grunder. Enligt tidningsuppgifter har det även framkommit att vissa av dessa miljögrupper inte kunnat styrka sina medlemsantal genom listor med fullständiga namn och kontaktuppgifter av medlemmarna. I några fall ska det till och med ha handlat om att Facebookgrupper använt talerätten till sin fördel. Med anledning av detta bör talerätten justeras så att det krävs väsentligt fler medlemmar än 100 personer i en organisation för att den ska anses ha talerätt vid jaktfrågor. Vidare bör medlemskapet i en sådan organisation kunna styrkas genom en aktuell medlemsmatrikel.
mot · H5022755 · 2017-10-04 00:00:00 — Ändrad indexuppräkning på drivmedel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ta bort den nya indexuppräkningen på bensin- och dieselskatten samt tillkännager detta för regeringen. Regeringen har föreslagit en ny modell för att göra en indexuppräkning av skatterna på drivmedel . Den är satt till konsumentprisindex (KPI) plus . En rad intressenter så som t.ex. åkerinäringen och lantbruket pressas av en mycket hård internationell konkurrens. Genom att införa nya indexuppräkningar på drivmedel förvärras den situationen. har högsta skattetryck på drivmedel som vi är ett av till ytan största länder med mycket stora avstånd och långa transportvägar. Regeringen borde presentera nya förslag som stärker konkurrenskraft och underlättar för företag att växa och anställa fler människor, i stället för att öka beskattningen på människors och företags transporter.
mot · H5022756 · 2017-10-04 00:00:00 — Översyn av det nordiska skatteavtalet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det nordiska skatteavtalet bör ses över i syfte att underlätta för det ekonomiska utbytet mellan och och tillkännager detta för regeringen. är viktigaste handelspartner och gränsen mellan de båda länderna är den längsta i . Trots detta finns fortfarande många hinder som försvårar handel, pendling och flyttande mellan länderna. jobbar av befolkning i , och i gränskommunerna arbetar närmare var fjärde person i . Majoriteten av arbetspendlarna arbetar i . De flesta som arbetar i framhåller att problemen med regelkrångel och byråkrati framförallt ökar när de ska vara föräldralediga, sjuka eller blir arbetslösa. Människor som söker sig till regioner där det finns arbetstillfällen ska inte bestraffas med byråkratiska flaskhalsar. Det utgör också ett stort problem att många jobbar i men har kvar sin familj och sina sociala utgifter på den svenska sidan. Om de inte arbetar i en norsk gränskommun tvingas de betala skatt i . Det finns därför skäl att utvidga begreppet gränskommun bortom de kommuner som faktiskt har en geografisk gräns mellan sig eftersom detta inte speglar den faktiska arbetsmarknadspendlingen mellan och . Därför bör det nordiska skatteavtalet som reglerar detta förhållande ses över.
mot · H5022758 · 2017-10-04 00:00:00 — Bättre kontroll av slakterier ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad kontroll vid slakt, bättre rättssäkerhet i tillsyn och tillämpning samt höjda bötesstraff för misskötsel av djur och tillkännager detta för regeringen. Vid slakt ska djurens hälsa kontrolleras. Officiella veterinärer från står för kontrollerna i samband med slakt. Det försäkrar att djuren är friska, vilket förhindrar att smittor sprider sig vidare till människor. Djurägaren intygar via en djurägarförsäkran att djuret är friskt och det slutgiltiga ansvaret ligger hos slakteriet. Kontrollerna är även till för djurens hälsa. För att djuren ska kunna slaktas måste de bedövas innan. De ska bedövas på rätt sätt och hanteras väl också vid slakt. Djurskyddet innebär att kontrollerar djurens hälsotillstånd innan och även kontrollerar hur slakten har utförts efter. Kontrollerna har resulterat i att flera fall har upptäckts och polisanmälts, exempelvis när kor kommer till slakteriet högdräktiga med kalvar, djur täckta av gödsel som fräter på huden och djur med inåtväxande horn. Det är bra att skärper sina kontroller av slakterier. Fallen med de misskötta djuren visar att vissa djurägare inte ser de nuvarande bötesstraffen och kontrollerna som tillräckligt avskräckande. Miljö- och jordbruksutskottet skriver i betänkande 2015/16:MJU16 Djurskydd att ”[r]egeringen har bedömt att djurskyddskontrollens kvalitet, effektivitet och rättssäkerhet kontinuerligt förbättras men att det fortfarande utförs för få kontroller”, och det är en bedömning som utskottet delar. Medierna har också uppmärksammat olikheter i tillsyn och tillämpning av djurskyddslagstiftningen över landet. Det är rättsosäkert och urholkar tillämpningen av djurskyddslagen. Därför behöver regeringen se till att kontrollerna utökas, rättssäkerheten blir bättre och bötesstraffen höjs för misskötsel av djur. Nuvarande regering har ännu misslyckats med att lägga fram en proposition om ny djurskyddslag. De motioner om förbättrat djurskydd som lämnades in under förra är behandlade av utskott och kammaren och de flesta har avslagits med anledning av att en ny djurskyddslag väntades. Utredaren lämnade ett förslag till ny djurskyddslag . Förslaget bereddes i . Redan förra regeringen kritiserades av oppositionen för att inte ha lagt fram förslaget till . Nuvarande regering har dock inte lagt fram någon ny djurskyddslag utan enbart aviserat propositionen för att sedan senarelägga den igen och igen. Det förtjänar den skarp kritik för. Det är oklart om propositionen kommer innan valet. Motionen ovan är till viss del behandlad innan den nya djurskyddslagen finns på plats, men frågan kommer möjligen att beröras av den nya lagstiftningen, så med anledning av detta lägger jag denna motion igen.