ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5022496 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheterna till en översyn av allemansrätten och tillkännager detta för regeringen. Vid kommersiell användning av någons mark, såsom vid omfattande bärplockning, förekommer det att marken blir förstörd efter att den har missbrukats under exempelvis bärplockarnas framfart. Det borde inte vara på detta sätt som vår allemansrätt är tänkt att nyttjas. Att plocka bär är tillåtet enligt allemansrätten, även i stor skala och för försäljning. Men det får inte innebära orimliga problem för markägaren. Allemansrätten är en fantastisk möjlighet att vara i naturen för oss alla. Det är djupt olyckligt när nedskräpning, skadegörelse eller olovlig terrängkörning blir ett problem för markägare och andra. Enligt allemansrätten ska vi alla ha tillgång till naturen. För att inga problem ska uppstå är det värdefullt att arrangören pratar med markägaren, och kommunen innan verksamheten startar. Många av problemen skulle på detta sätt kunna undvikas om arrangörer av organiserad bärplockning tar kontakt med markägare i förväg. Dock sker detta inte alltid, vilket kan orsaka stora bekymmer för våra markägare. I skyddad natur, exempelvis nationalparker och naturreservat, finns särskilda bestämmelser som kan innebära att allemansrätten är begränsad om det behövs för att uppnå syftet med naturskyddet. finns inga vägledande domar som reglerar allemansrätt och bärplockning. Vi föreslår att regeringen överväger att se över möjligheten till en översyn av allemansrätten för att om möjligt undvika att kommersiella verksamheter kan nyttja mark utan markägarens godkännande.
mot · H5022497 · 2017-10-04 00:00:00 — Byt ut begreppet begravningsavgift mot kyrkogårdsavgift ställer sig bakom det som anförs i motionen om att byta ut begreppet begravningsavgift mot kyrkogårdsavgift och tillkännager detta för regeringen. skildes från staten och statens uppbörd av skatt till kyrkan upphörde. Begreppet kyrkoskatt byttes ut och uppdelades i en kyrkoavgift samt en begravningsavgift. Erfarenheten med begravningsavgift visar att många människor som på sin skattsedel ser att det betalar begravningsavgift uppfattar att de får kostnaderna för sin begravning täckta av denna inbetalda avgift. Tanken är inte helt ologisk och de anhörigas frustration är stor över att få betala för en begravningsgudstjänst om man vill ha en sådan och inte tillhör . Begreppet kyrkogårdsavgift speglar på ett bättre sätt vad avgiften omfattar. Det är en frustration när man konfronteras med begreppet begravningsavgift och den inte täcker kostnader för själva begravningen. Vi tycker därför att benämningen begravningsavgift bör bytas mot kyrkogårdsavgift i lagen om .
mot · H5022498 · 2017-10-04 00:00:00 — Bättre information och större flexibilitet vid uttag av tjänstepension ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av bättre information och större flexibilitet vid uttag av tjänstepension och tillkännager detta för regeringen. Tjänstepensionen har blivit och kommer att bli en allt viktigare del av den totala pensionen. Uttagstiden av tjänstepension varierar mellan olika avtal och olika individer. En ökande trend är dock att allt fler tar ut hela tjänstepensionen . Bekymret är att alla inte är medvetna om vilka konsekvenser detta får . Den som tar ut tjänstepensionen får mer i plånboken som pensionär, men denna inkomstnivå minskar sedan drastiskt – därefter har pensionären få möjligheter att öka sin inkomst. Detta är särskilt allvarligt när individen inte har uppmärksammat vilka följder valet av uttagsperiod skulle få. Pensionssystemet som sådant är krångligt och pensionen kommer från skilda håll med olika regler. Detta gör det svårt för många att göra välinformerade och medvetna val. Det är viktigt med valfrihet och att själv kunna välja det som passar just den enskilde. har konstaterat att det krångliga systemet resulterar i att många inte gör aktiva val eller att man väljer utan att förstå de ekonomiska konsekvenserna. Detta betyder att valfriheten blir begränsad och att pensionen kan bli sämre än nödvändigt. Detta är inte en önskvärd utveckling. För det första behöver informationen förbättras och individen ges en bättre överblick av pensionens olika delar och vilka val som kan göras. Fördelar och nackdelar med olika val av uttag måste bli tydliga. Utformningen av blanketter och förvalen på desamma kan ha en betydande inverkan på människors val – det är inte rimligt att en kort uttagstid är förval när kunskapen om dess konsekvenser är låg bland individerna som ska välja. En bättre samordning av informationen om pensionens olika delar är således angelägen, och att effekterna av olika val tydliggörs likaså. För det andra bör man överväga att införa större flexibilitet i uttaget av tjänstepensionen. Ett sätt skulle kunna vara att göra det möjligt för den enskilde att göra uppehåll i utbetalningarna och förändra utbetalningstiden från exempelvis till . För det tredje bör det undersökas om de temporära uttagen av tjänstepensioner bör och kan begränsas på något sätt eller till någon del, vilket också rekommenderat. Detta förutsätter dock att människors valfrihet till stor del inte hämmas och att information och kunskap om uttaget av tjänstepension förbättras avsevärt.
mot · H5022500 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att konkurrensutsätta Arbetsförmedlingen och tillkännager detta för regeringen. Arbetsförmedlingen är största förmedlare av arbeten. Deras uppgift är att på ett så effektivt sätt som möjligt sammanföra de som vill anställa med dem som söker jobb. Trots sin storlek och betydande inflytande har Arbetsförmedlingen inte lyckats uppnå goda resultat. inte fungerar tillfredsställande är ett hinder för jobb och tillväxt i . Företagen i väljer i allt högre grad att rekrytera via andra kanaler än Arbetsförmedlingen . Det kan vara genom informella kontakter, spontanansökningar, bemanningsföretag eller privata arbetsförmedlingar man söker framtida medarbetare. Arbetsförmedlingen har inte förändrats i takt med arbetsmarknaden och behovet hos dess aktörer. Det finns valfrihet inom ramen för stöd och matchning, dock har antalet leverantörer minskat avsevärt. Valfrihetssystemet kan liknas vid en pool av leverantörer som användaren kan välja fritt från för utförandet av tjänster och skulle kunna användas på många fler områden . De behov som har växt fram av individualiserade tjänster och nära kontakt med enskilda arbetsgivare kommer att öka när graden av specialisering hos aktörerna ökar. Det gör det svårt att på ett bra sätt fullgöra uppdraget för en enda aktör. Genom att öppna för privata aktörer ökar möjligheterna till specialisering. Det i sin tur kan leda till att matchningsprocessen går snabbare, vilket är positivt både för arbetsgivaren och för den arbetssökande. Vi föreslår därför att regeringen bör överväga att se över Arbetsförmedlingens roll på svensk arbetsmarknad och öppna för en ökad konkurrensutsättning av densamma.
mot · H5022501 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till att införa en modell för borgen för körkortslån och tillkännager detta för regeringen. tar allt färre ungdomar körkort i samband med att de fyller . Att inneha körkort öppnar många möjligheter vad gäller flexibilitet och inte minst att kunna vara tillgänglig på arbetsmarknaden. Kostnaden för att ta körkort har ökat kraftigt , vilket bidragit till att många väntar med att ta detsamma med allt vad det innebär av begränsningar på arbetsmarknaden. Ett problem med att många dröjer med att ta körkort är att man senare i livet, trots måhända högre inkomster, har en större försörjningsbörda, varför kostnaden då kan vara väl så betungande. Dessutom kan detta sammanfalla med finansiering av de egna barnens körkort. är det tyvärr ett känt faktum att ungdomars genomsnittliga debut på arbetsmarknaden som heltidsförsörjning ligger en bit , att jämföra med då motsvarande debutålder var . Det ligger såväl i den enskildes som i samhällets intresse att så många människor som möjligt har körkort och därmed kan vara mer tillgängliga att komma ut i arbetslivet för den egna försörjningen. Svårigheterna att finansiera ett körkort märks även bland till invandrade personer. För många av dessa är trösklarna till arbetsmarknaden redan höga och begränsas än mer av att man inte har råd att ta körkort. Utan fast inkomst är möjligheterna små att ta banklån för att finansiera ett körkort vilket skulle kunna vara en språngbräda till ett arbete. Ett tydligt moment 22 med andra ord. Dagens arbetsmarknad erbjuder allt större arbetsregioner och ställer ökade krav på den enskilde arbetstagarens rörlighet varför många arbeten kräver att man har körkort. Det är därför angeläget att så många som möjlighet har tillgång till körkort för att svara upp emot denna verklighet. Att vara utan körkort är på många sätt att vara i utanförskap med begränsningar till arbetsmarknaden och minskad personlig flexibilitet. Med ett förlegat uttryck kan man säga att innehav av körkort blivit en klassfråga. Körkortsutbildningen kan därför jämföras med högre utbildning som det finns väl utbyggda finansieringssystem för. För att få fler människor att göra sig tillgängliga på arbetsmarknaden bör regeringen därför se över möjligheten till särskild lånefinansiering av körkort. En CSN-modell med tydliga återbetalningsvillkor kan vara en möjlig väg att gå.
mot · H5022502 · 2017-10-04 00:00:00 — Erkänn älvdalskan som ett minoritets- eller landsdelsspråk i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att erkänna älvdalskan som ett minoritets- eller landsdelsspråk i och tillkännager detta för regeringen. talas älvdalska av 3 000–6 000 människor, varav de flesta bor kvar i i mitt hemlän . Denna språkliga varietet har traditionellt räknats som en svensk dialekt. Älvdalskan är utvecklad ur fornnordiskan och påminner allra mest om det språk som talades över hela för 1 . Språket har ett helt eget ordförråd, en annorlunda grammatik och kan ofta te sig oförståeligt för oss som talar svenska. Men det finns även likheter med nutida språk. Många älvdalska ord påminner om engelska, och skriftspråket använder sig av samma slags tecken som isländskan. Bland en stor del av befolkningen i finns det ett starkt intresse för att de kommande generationerna ska få lära sig älvdalska. fick en förskoleavdelning där det enbart pratas älvdalska, något som ses som mycket positivt hos invånarna. Barnens rätt att utveckla och tillägna sig det egna modersmålet förankrad i den svenska språklagen, som tillkom 2009. 2016 erkändes älvdalskan som ett eget språk och tilldelades en egen ISO-språkkod av organisationen . Älvdalskan har trots detta ännu inte erkänts som minoritetsspråk i . I en rad motioner har riksdagspolitiker från olika partier tagit upp älvdalskans ställning. De har i huvudsak gått ut på att höja älvdalskans status och att vidta åtgärder för att den ska leva vidare. Som ett led i detta har det föreslagits att älvdalskan ska få status som nationellt minoritetsspråk eller landsdelsspråk. Därför bör regeringen utreda möjligheterna att erkänna älvdalskan som minoritets- eller landsdelsspråk i . Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H5022503 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda huruvida all scenkonst, även biofilmer, bör omfattas av samma sexprocentiga kulturmoms och tillkännager detta för regeringen. Det är skillnad på scenkonst och scenkonst. Inom scenkonstområdet kan olika momssatser gälla för olika uppdrag. Eller lika uppdrag också för den delen. Scenkonst som direktsänds på biograf har moms medan scenkonst visad i repris på samma bio har moms. höjdes skattesatsen för entré till biografföreställning från . Entréavgifter till andra kulturella evenemang ska även fortsättningsvis beskattas . Vill man att filmen ska behandlas som en naturlig del av den övriga kulturpolitiken bör filmen också omfattas av samma sexprocentiga kulturmoms. Den kraftiga momshöjningen drabbar biografer och besökare, men också kulturens tillgänglighet för alla, ett stort syfte i svensk kulturpolitik. Kulturen är en viktig del av samhället och bidrar till förståelse, bildning och utveckling. Men en biograf eller utomhusbio som direktsänder en operaföreställning ska tillämpa en annan skattesats om de visar samma operaföreställning dagen efter i bandad form. Högre biljettpriser för exakt samma innehåll alltså. Det är orimligt och känns mer byråkratiskt än genomtänkt.
mot · H5022504 · 2017-10-04 00:00:00 — Arbetsmarknad för personer med funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka insatser för att fler personer med funktionsnedsättning ska kunna komma i arbete och tillkännager detta för regeringen. Enligt undersökning ”Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2016” uppger av befolkningen i åldern 16–att de har någon funktionsnedsättning vilket motsvarar omkring 900 000 personer. Bland personer med funktionsnedsättning, bedömer att funktionsnedsättningen medför nedsatt arbetsförmåga. Det innebär att i befolkningen 16–har nedsatt arbetsförmåga, vilket motsvarar drygt 600 000 personer. Bland personer med funktionsnedsättning med nedsatt arbetsförmåga som inte är sysselsatta uppger att de skulle kunna utföra ett arbete om de fick en eller flera typer av stöd eller anpassning. En funktionsnedsättning ska inte begränsa möjligheterna för den som kan och vill jobba att bidra utifrån sin förmåga. I ska alla ha möjlighet att delta i samhället utifrån sina förutsättningar. Men många människor med funktionsnedsättning saknar arbete trots att de både vill och kan arbeta. Fler arbetsgivare behöver se den kompetens som finns hos en person med funktionsnedsättning och att arbetet anpassas, på så sätt blir det en gynnsam arbetsmarknad för alla parter. Minsta lilla arbetsförmåga ska föranleda alla krafter att stärka arbetslinjen. Man gynnar såväl den enskilde, som ges möjlighet att känna arbetsgemenskap och glädje i att utvecklas, som samhället i stort att motverka det nya utanförskapet. Det måste också finnas bättre möjligheter att kombinera stöd från socialförsäkringen och arbete så att den som har ett långvarigt behov av stöd, ändå kan arbeta i viss mån. Det finns risk för att individer fastnar i sjukförsäkringssystemet. Redan efter tre månaders sjukskrivning sjunker exempelvis möjligheten markant att snabbt komma åter i arbete. Det är mycket viktigt att alla möjligheter till sysselsättning och egen försörjning är uttömda inför en prövning av aktivitetsersättning. Arbetsförmedlingen har ett särskilt uppdrag att hjälpa fler arbetslösa med funktionsnedsättning till jobb eller studier. använder myndigheten inte alla pengar man har till sitt förfogande. räknar man med att ”spara” 1,2 miljarder avsedda för bland annat lönebidrag för arbetslösa med funktionsnedsättning – pengar som alltså inte kommer att utnyttjas. Man bör titta på möjligheten till en ökad samordning mellan arbetsförmedling, socialtjänst och försäkringskassa för att alla skall arbeta mot samma mål för de enskilda. Allas arbetsförmåga måste tas tillvara för att ge fler människor med funktionsnedsättningar fler och snabbare möjligheter att komma in på arbetsmarknaden, insatserna måste stärkas. Detta kräver ett stabilt och långsiktigt ansvarstagande från samhällets sida.
mot · H5022505 · 2017-10-04 00:00:00 — Arbetsterapeuter i elevhälsan i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetsterapeuter i elevhälsan och tillkännager detta för regeringen. Ämnet arbetsterapi omfattar kunskaper om människors vardagliga aktiviteter och dess relation till delaktighet och hälsa. Inom ämnet arbetsterapi bedrivs grundforskning och tillämpad forskning. Grundforskning i arbetsterapi omfattar hur resurser och begränsningar hos personen och i omgivningen påverkar människors möjlighet till aktivitet, delaktighet och hälsa. Tillämpad forskning i arbetsterapi omfattar hur aktivitetsbaserade hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser kan främja aktivitet och delaktighet samt hälsa. Så beskriver Arbetsterapeuter vad en arbetsterapeut är. mår många barn i skolan dåligt. Elevhälsan i skolan ska ta hand om allt fler. Eleverna ska ha tillgång till medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska kompetenser. Elevhälsan kan bidra till att skapa miljöer som främjar elevernas lärande, utveckling och hälsa. I lagen anges att elevhälsan ska stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål. För att tillgodose lagens krav och elevernas behov kan arbetsterapeuter göra en stor nytta. De har en speciell kompetens som passar väl in i elevhälsan. Det kan till exempel röra råd och samtal i olika former för att aktivt stödja elever att förändra sina vanor till en mer hälsosamt livsstil vad gäller fysiskt aktivitet, hälsosamma matvanor, riskbruk av alkohol och tobak. Det kan också ge en breddad arbetsmarknad för arbetsterapeuternas kompetens och kunskap. Arbetsterapeuter är en profession som i mycket högre utsträckning skulle kunna användas för att förstärka elevhälsan och det behövs i svensk skola.
mot · H5022506 · 2017-10-04 00:00:00 — Stärk konkurrenskraft och innovationskraft ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av att långsiktigt stärka konkurrenskraft och innovationskraft genom utbildning och rätt kompetens för att öka antalet naturvetare och tekniker och tillkännager detta för regeringen. Samhället är mer teknikberoende än någonsin och står inför globala utmaningar där kompetens inom teknik och naturvetenskap kommer att vara avgörande framgångsfaktorer. Det står tomma högskoleplatser inom dessa områden som det saknas förutsättningar för att bedriva en modern teknikundervisning som fångar ungas intresse för dessa utbildningar. Konkurrensen om arbetskraften är stor. Så många som 60 000 medarbetare kommer att behövas inom IT-branschen . Vi vet att det kommer att saknas 50 000 ingenjörer i . vittnar om att av företagen som behöver rekrytera medarbetare har svårt att hitta folk och hittar ingen alls. Konkurrensen om arbetskraften kommer med andra ord att öka och riskerar att utarma flera branscher då företagen måste slåss om ett fåtal medarbetare, och förlorarna får antingen flytta sin verksamhet utomlands eller lägga ner. Det saknas 20 000 lärare inom teknik, matematik och naturvetenskap. Detta påverkar också situationen. För att säkra landets konkurrens- och innovationskraft behöver vi säkerställa att vi kan förse företag och organisationer med rätt kompetens nu och . Av alla ungdomar som väljer gymnasiet i är det som väljer teknik. Av dessa är flickor. finns i landet 19 science centers, som arbetar tillsammans med 250 kommuner. Science centers arbetar med ortens och regionens skolor, företag, universitet/högskolor och organisationer. Dessa center tar emot ca 2 miljoner besökare, varav ca 300 000 är elever som deltar i skolprogram. Science centers fortbildar ca 30 000 lärare i teknik, naturvetenskap och matematik. Arbetet med insatser för skolan är etablerat och väl utvecklat. Science centers är ett komplement till skolan. De erbjuder lärare en miljö för kollegialt lärande och utformar kompetensutveckling utifrån sin inriktning och de pedagogiska resurser man har. Program utformas med stöd av de nationella kursplanerna. Science centers erbjuder en miljö som skolan saknar. De erbjuder också en attraktiv arbetsplats för både lärare/pedagoger och ingenjörer och fungerar som mötesplats mellan skolan, akademin och näringslivet. Finansieringsformen har stor betydelse för utvecklingen av science centers. har man fått statsbidrag, men det utgör bara en liten del av intäkterna som kommer från stiftelser, kommunala bidrag, företag etc. Dessa kortsiktiga bidrag försvårar naturligtvis långsiktigheten och planeringen av verksamheten vid science centers. För att utveckla science centers behövs ett tydligare och utökat mandat för verksamheten samt också att man säkerställer de ekonomiska resurserna. På detta sätt kan man utveckla och kvalitetssäkra verksamheten och ger hela landet likvärdiga förutsättningar. Detta skulle långsiktigt stärka konkurrens- och innovationskraft och borga för att antalet naturvetare och tekniker ökar.
mot · H5022507 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att starta ett nationellt Björlingcenter i och tillkännager detta för regeringen. har ett rikt kulturarv. Vi har många kända personligheter i form av konstnärer och musiker som alla bidrar till att fortsatt ska vara en plats dit turister gärna kommer för att semestra. Vi har kända konstnärspersonligheter som och som närmast personifierar . Vi har också stora konstnärer vars eftermälen vi inte vårdar i den omfattning som vore önskvärt. En av de största, vars kulturella arv inte vårdas i den omfattning som vore rimligt i proportion till hans storhet, är givetvis . Därför är det önskvärt att uppvärdera musikaliska arv med ett nationellt kulturcentrum beläget i . är en av de största operasångarna som världen skådat. För många människor runt om i hela världen är han en av de största och intresset för att besöka hans uppväxtmiljö torde därför vara stort. Att uppmärksamma hans storhet är en angelägenhet inte bara för hans födelsestad utan för hela . De turister som kommer för att besöka ett Björlingcenter kommer att handla, äta och besöka andra turistattraktioner i länet. Turistnäringen i hela skulle gynnas. Möjligheterna att starta ett nationellt centrum för i bör därför ses över.
mot · H5022508 · 2017-10-04 00:00:00 — Nationell strategi för idrotts- och kulturevenemang ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell strategi för idrotts- och kulturevenemang och tillkännager detta för regeringen. Turism är en framtidsbransch i hela . är trots sin storlek ett av tio länder med störst intäkter från turism i , och det med störst intäkter i . Enligt siffror från genererade utländsk turism i i momsintäkter till svenska staten . Utöver det skapade den även sysselsättning och en större marknad för våra företag. Det finns många sätt ett land kan marknadsföra sig på. Ett exempel är olika typer av idrotts- och kulturevenemang, vilket vi i har varit duktiga på . Vi har flera städer som är duktiga på att anordna större evenemang. Bland dem finns som är värd för det årliga , Åre som har stått värd för alpina och som har varit värd för i längdskidor . Evenemangen är ett bra sätt för att synas på och bidrar till att locka fler turister till vårt land. Många länder i världen har fått en ökad internationell status och attraktionskraft hos turister efter att de har varit värdar för större evenemang, t.ex. . Ett större evenemang är ett unikt sätt att visa upp landet på och ger genomslag i flertalet olika mediekanaler. Evenemang som , och leder till många utländska besökare vilket i sin tur genererar hotellnätter, restaurangtimmar och tv-tid. I förlängningen har det en positiv inverkan på sysselsättningen i landet och bidrar även med intäkter till företag, regioner och staten. Jag föreslår därför att regeringen bör överväga att ta fram en nationell strategi för hur vi ska kunna söka större internationella evenemang samt hur finansiering av dessa i sådant fall bör se ut.