mot · H5022526 · 2017-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Arbetsförmedlingen kostade skattebetalarna 78,2 miljarder . I detta belopp ingår flera utgiftsposter. har flera synpunkter på dessa kostnader. Dessa synpunkter härrör sig främst utifrån de uteblivna resultaten. Arbetsförmedlingen dras år med resultat långt under de satta målnivåerna. Vid samtliga tillfällen då en aktör förfogar över skattemedel bör det ske en kontinuerlig uppföljning och utvärdering. Resultat ska vara avgörande för att få fortsatta medel från staten. Här vill vara extra tydliga. Med resultat avser vi reguljära arbeten, inte subventionerade anställningar. Målbilden för den svenska arbetsmarknadspolitiken skall alltid vara reguljära arbeten. Här skiljer sig från de andra partierna. Det finns en uppsjö av olika åtgärder, insatser och program. Arbetsförmedlingen mäts utifrån i vilken utsträckning dessa används, då användandet i sig tros leda någonvart. Resultaten visar att så inte är fallet. har inget intresse i antalet deltagare i en viss åtgärd. har sitt fokus på vad åtgärden i sig leder till. Om åtgärden inte leder till reguljärt arbete har den inget värde. finns det en uppsjö av åtgärder som Arbetsförmedlingen förfogar över. Dessa har högst varierande resultat. anser att det borde gå att få ut mer effekt av alla de miljarder som pumpas in i Arbetsförmedlingen. Som ett led i det så valde att ställa sig bakom ett tilläggsdirektiv till . Tilläggsdirektivet syftar till att ta fram förslag på hur delar av Arbetsförmedlingens uppdrag som inte innebär myndighetsutövning kan läggas ut på andra aktörer. hyser stort intresse för utkomsten av denna utredning men har i princip sitt ställningstagande klart. Arbetsförmedlingens åtgärder och program bör ersättas och öppnas upp för övriga samhällsaktörer: privata företag, sociala och icke-vinstdrivande företag, semi-privata eller andra aktörer. Utbildning och matchningsarbete upphandlas istället av de bästa aktörerna i samhället. Ett tydligt kontroll- samt tillsynssystem inrättas. Det inrättas ett konkret och framförallt transparent ”ratingsystem” där såväl kund (den arbetssökande) som upphandlare (det offentliga) medverkar. En leverantör med låg rating tillåts inte medverka i kommande upphandlingar. Ersättningen från det offentliga som erbjuds är uteslutande provisionsbaserad, det vill säga: om någon aktör lyckas förmedla ett arbete åt någon arbetssökande, så utgår en del av provisionen. Om den tidigare arbetssökande individen behåller jobbet , så utgår ytterligare en del av provisionen. Om så slutligen den tidigare arbetssökande behåller jobbet ytterligare en period, så utgår resten av provisionen. Detta ger incitament för samtliga parter att göra ett bra och i synnerhet långsiktigt jobb. Den arbetssökande i sig bör givetvis kategoriseras utifrån anställningsbarhet. Den som har varit arbetssökande i är rimligen inte i samma behov som den som har varit arbetssökande . Det rimliga är att detta kvantifieras utifrån termer av exempelvis ålder samt durationen av arbetslöshet. Provisionen för en aktör som tar sig an en långtidsarbetslös blir betydligt högre än för en aktör som tar sig an en person som sannolikt skulle kunna ha hittat ett nytt jobb på egna meriter, utan inblandning av andra. Som ett led i detta avser att avveckla Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form. Arbetslöshetsförsäkringen i sig stod för 12,4 miljarder av Arbetsförmedlingens totalkostnad på 78,2 miljarder. menar att arbetslöshetsförsäkringen är så pass central för arbetsmarknaden att den bör betraktas som en del av de generella socialförsäkringssystemen. Därav måste följande ske: Själva budgetanslaget bör flyttas från Arbetsförmedlingen till . Den bör vara obligatorisk och därför helt skattefinansierad. Den bör administreras centralt istället för att ligga på entreprenad hos fackförbund och tillhörande arbetslöshetskassa, i syfte att öka likvärdigheten. Det faktiska försäkringsskyddet bör öka. förslag är att taket höjs kraftigt till hela per dag , för att därefter minska till per dag. Det medför en kombination av stärkt försäkringsskydd och incitament att hitta ett nytt jobb. Arbetsmarknadspolitiska insatser, åtgärder och program riktar gång på gång kritik mot Arbetsförmedlingens styrning, användning och uppföljning av olika åtgärder och program. anser att detta är mycket allvarligt. Användningen av skattemedel måste vara kontrollerad. När medel spenderas på en insats eller åtgärd eller ett program så måste det vara säkerställt att det leder till en efterfrågad effekt. Den enda efterfrågade effekten är reguljärt arbete. Vissa insatser kan förvisso leda till ett förbättrat cv, men här måste avvägningar göras. Dagens arbetsmarknadspolitik leder sällan till reguljärt arbete, desto oftare till sysselsättning och därmed längre cv. Men är detta kostnadseffektivt? anser inte det. I den mån vi ska ha skattefinansierade arbetsmarknadspolitiska åtgärder, insatser och program så ska dessa vara kontrollerade, dvs det ska finnas en dokumenterad analys, utvärdering och uppföljning. Detta ska omfatta även upphandlingsstadiet. hårdare krav på effektivitet och reguljärt arbete som mål ska gälla oavsett aktör. avser därav att kraftigt minska kostnaderna för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. och arbetsvillkor för de med funktionsförmåga som medför nedsatt arbetsförmåga Delaktighet handlar om möjligheten för alla, oavsett funktionsförmåga, att vara delaktiga inom samhällets alla områden, till exempel på arbetsmarknaden. anser att det är av största vikt att personer med nedsatt arbetsförmåga ska kunna delta i samhälls- och i arbetslivet, i önskad utsträckning. Lönebidrag och andra åtgärder som finns att tillgå för att detta ska vara möjligt ska således finnas kvar och i vissa delar utökas. Avveckla instegsjobb och nystartsjobb Etnisk diskriminering på arbetsmarknaden sker primärt genom instegsjobben, där man genom lagstiftning sett till att svenska medborgare diskrimineras då en arbetsgivare som anställer nyanlända invandrare får av den totala lönekostnaden finansierad av skattebetalarna. Det som sker är skattesubventionerad diskriminering av den svenska befolkningen. Dessutom har de utvärderingar som skett visat att instegsjobben är väldigt ineffektiva som åtgärd, med relativt få som övergår i ett reguljärt, ej skattesubventionerat arbete efter perioden. Regeringen har tidigare aviserat förändringar när det gäller nystartsjobben. En av dessa förändringar är att även nystartsjobben ska fokusera på nyanlända och utrikes födda. anser att båda åtgärderna därmed är diskriminerande och ineffektiva och skyndsamt bör avvecklas. Stöd till start av näringsverksamhet behöver fler företag och ett förbättrat företagsklimat. Det finns möjlighet att få stöd till start av näringsverksamhet. Dock riktas detta stöd till arbetssökande och hanteras av Arbetsförmedlingen. För att få delta i programmet ska man vara arbetssökande och uppfylla ett antal andra kriterier. vill ändra på dessa kriterier. Unga arbetssökande ska kunna söka stödet, istället för dagens ålderskrav . Stödet ska också förlängas från dagens . har ett system där samtliga gymnasieutbildningar måste leda till så kallad högskolebehörighet och där också en påtagligt hög andel ska eller bör studera vidare på just högskola och universitet. Möjligheten bör finnas, men det bör vara upp till den nybakade gymnasiestudenten själv att avgöra hur vederbörande vill lägga upp sina planer. Denna iver att öka just kvantiteten av högskoleplatser i kombination med en övertro på teoretiska utbildningar för alla studenter visar på en nedlåtande syn på traditionella hantverksyrken. Detta har hämmat förmåga att upprätta ett väl fungerande lärlingssystem. En helt ny anställningsform bör införas, i lag: lärlingsanställning. Rent juridiskt bör den jämföras med nuvarande provanställning, men ska kunna gälla högst . Lärlingssystemet inriktar sig i första hand mot ungdomar som börjar på gymnasiet, men bör vara öppet för äldre som av olika skäl inte slutfört sin gymnasieutbildning. Vad avser äldre som saknar gymnasieexamen så förespråkar en utbyggnad av komvux där man kan läsa ihop sina betyg. Den som studerar på komvux i syfte att läsa ihop till en gymnasieexamen är därmed också kvalificerad för en lärlingsutbildning, oavsett ålder. är traditionellt försvarare av den svenska modellen, där det är i huvudsak parterna själva som löser olika frågor, exempelvis vad avser lönebildning. Den nya anställningsformen som vi föreslår – lärlingsanställning – måste dock betraktas som ett slags hybrid mellan det offentliga och det privata så avseende just denna anställningsform bör politiken sätta upp vissa regler: Arbetsgivaren är helt befriad från att betala arbetsgivaravgifter. Ska betalas ut i efterhand som ett stöd till arbetsgivaren. Lärlingsanställningen jämställs med en provanställning, det vill säga att arbetsgivaren kommer inte dras till Arbetsdomstolen vid tvister. En minimilön lagfästs, och är tillika ”fredad”, det vill säga den ersätter inte andra inkomster eller försörjningsstöd. En person som saknar gymnasieexamen och uppbär försörjningsstöd har således mycket starka incitament att färdigställa sin examen för lärlingsutbildning hos ett företag. Reformen finansieras helt och hållet genom att slopa nystartsjobben. För att nå en välmående arbetsmarknad krävs inte bara balans mellan arbetskraftsutbud och arbetskraftsbehov utan också klara regler och villkor för både företag och de som arbetar. är det verktyg vi har för att kontrollera arbetsmiljön på våra arbetsplatser och här fortsätter med en hög ambitionsnivå. vill även uppmuntra till arbetet med (systematiskt arbetsmiljöarbete) – detta genom tre viktiga ställningstaganden. besked och information till företag, fler inspektioner samt ett förtydligande att är en föreskrift som samtliga företag skall följa samt att man jobbar för att även implantera det i offentlig sektor. ser positivt på ett nationellt kunskapscenter för arbetsmiljö för att via forskning kunna hantera olika arbetsmiljöfrågor och deras effekter för samhället. välkomnar därav sittande regerings satsning inom området men avsätter än mer medel. vill även fortsätta sitt arbete mot olyckor på våra arbetsplatser samt trakasserier och mobbing som är vanligt förekommande, samt arbeta för trygga arbetsplatser såväl inom offentlig som privat sektor. avser att satsa medel på övriga aktörer som agerar på arbetsmarknaden och arbetar riktat med matchning. avvecklas så kommer andra aktörer att sköta matchningsuppdraget. Inom detta anslag ryms även kontroll och uppföljning av dessa aktörers resultat. Tabell 1 Anslagsförslag 2018 för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Avvikelse från regeringen (SD) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Internationella arbetsorganisationen () om och utvärdering av arbetsmiljö