mot · H5023598 · 2017-10-05 00:00:00 — Reklamen skapar och upprätthåller stereotypa idealbilder av män och kvinnor. Bilderna är nästan utan undantag retuscherade, vilket leder till att de befäster ett skönhetsideal som inte existerar i verkligheten, något som kan få framför allt unga tjejer att må psykiskt dåligt. Skönhetsideal och objektifiering i reklam kan skapa en snedvriden kroppsbild, och ge ett lägre självförtroende. Reklamen skapar och upprätthåller den heterosexuella . Könsdiskriminerande reklam påverkar formandet av människors identitet och motverkar samhällets jämställdhetssträvanden. Eftersom könsdiskriminerande reklam är ett allvarligt samhällsproblem som kräver effektivare åtgärder än vad denna branschfinansierade organisation erbjuder, menar att en lagreglering är nödvändig i enlighet med den utredning som presenterades 2008 (SOU 2008:5). Enligt vår mening är ett förbud den enda möjligheten att sätta stopp för könsdiskriminerande reklam. I våra nordiska grannländer finns redan ett förbud mot könsdiskriminerande reklam och det är hög tid att följer de andra nordiska ländernas exempel. Regeringen bör återkomma med förslag till lagstiftning om förbud mot könsdiskriminerande reklam i enlighet med utredningens förslag. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 7.2 Förstärk tillsynen av mensskydd De flesta kvinnor använder mensskydd under en stor del av livet. Det innebär en stor utgift för många och vill se att det görs en utredning av beskattningen på hygienprodukter. Under en livstid använder varje kvinna ungefär 11 000 tamponger. Men vad många inte vet är att undersökningar har visat att tamponger kan innehålla kemikalier. Tamponger är oftast tillverkade av bomull och cellulosamassan rayon. Bomullsodling kräver mycket stora mängder bekämpningsmedel om den inte är ekologisk och när cellulosamassan görs om till textil används farliga kemikalier. Rapporter visar att rester av dessa kan finnas kvar i tampongerna. Konsumenter har uppmärksammat att i en undersökning gjord i visade det sig att så många som av alla tamponger innehöll glyfosater. Det är detsamma som det verksamma ämnet i det kontroversiella bekämpningsmedlet Roundup som misstänks vara cancerframkallande. har Kemikalieinspektionen ansvar för att kontrollera mensskydd, men myndigheten har aldrig gjort något större test där de tittat på kemikalieinnehållet i tamponger, bindor eller menskoppar. Detta är självklart en stor brist. Liknande kroppsnära produkter som kondomer och plåster räknas som medicintekniska produkter och där har tillsynsmyndigheten getts ett tydligt ansvar för att kontrollera. Menskoppen som blir alltmer populär är ur ett ekonomiskt och miljömässigt perspektiv bättre än andra alternativ. Men där gäller samma brist på kontroll som med de vanligare mensskydden. Menskoppar av plast skulle kunna innehålla ftalater som gör plasten mjuk, utan att vi som konsumenter har en aning om det. Ftalater misstänks vara hormonstörande vilket betyder att det skulle kunna påverka möjligheten att få barn. Mot bakgrund av detta måste tillsynen av mensskydd avsevärt förbättras för att säkerställa att dessa är fria från farliga kemikalier. Det bör därför göras en översyn av lagstiftningen som omfattar tillsyn och testning av mensskydd. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 7.3 Stärkt lagstiftning i samband med skönhetsoperationer och kroppsbehandlingar Tusentals människor väljer att genomföra olika former av kroppsbehandlingar och marknaden växer snabbt i . finns det nästan 14 000 företag som säljer olika typer av estetiska kroppsbehandlingar. Men marknaden är delvis oreglerad och konsumentskyddet nästan obefintligt, trots att ingreppen kan ge svåra skador. finns det en uppsjö av olika ingrepp för den som vill förändra sitt utseende. Den vanligaste är tatueringar men det är även vanligt med fillerinjektioner för läppförstoring, fylliga kindben och raka näsor. Andra exempel är att använda nervgiftet Botox för att ta bort rynkor eller kosmetiska tatueringar för att skapa nya ögonbryn, och trådlyft hissar upp och slätar ut ansikten. Många utövare av skönhetsoperationer är seriösa, men tyvärr finns ett antal oseriösa utövare, vilket har lett till att människor fått stora skador efter ingreppen och i vissa fall har skadorna blivit bestående. Flera myndigheter har olika tillsynsansvar och det är oklart var deras ansvar börjar och slutar. I många fall görs det ingen löpande tillsyn alls. Det ställs inga särskilda kompetenskrav för att få utföra olika behandlingar och bristen på statistik gör att ingen vet hur vanligt det är med komplikationer eller oseriösa utövare. Enligt SVT har ett stort antal patienser fått bestående men i samband med näsoperationer som utförts på en privatklinik i . Flera av dem uppger att deras näsöppningar har blivit så trånga att de fått svårt att andas. uppger att –2013 smittades 71 personer med hepatit C till följd av en tatuering eller en piercing och de stora akutsjukhusen uppger att den vanligaste komplikationen som leder till ett besök är efter en bröstplastikoperation. Komplikationer till följd av laserbehandlingar och injektioner är också vanliga. Trots att ingreppen kan innebära stora hälsorisker är kontrollen av utövarna dålig och konsumentskyddet mycket svagt. Det finns ingen samlad reglering för under vilka förutsättningar skönhetsingreppen får göras. står därför bakom förslagen i den statliga utredningen för ett stärkt konsumentskydd (SOU 2015:16) om att det behövs en ny lagstiftning gällande kroppsbehandlingar. Utredningen bedömer att kroppsbehandlingar som görs i syfte att förändra utseendet är en konsumenttjänst vilket innebär att det är de konsumentskyddande reglerna som gäller och därför är det konsumentskyddet som måste stärkas, dvs. inte hälso- och sjukvårdens regelverk. Avgörande är att syftet med behandlingarna inte handlar om att medicinskt förebygga, utreda och behandla skador eller sjukdomar. Utan en lagstiftning på området hamnar den här typen av behandlingar lätt mellan stolarna och ingen tar något egentligt ansvar. Utredningen föreslår bl.a. att det införs krav på tillstånd för verksamheter som erbjuder kroppsbehandlingar och att ett nationellt register upprättas över de verksamheter som har tillstånd. Dessutom föreslås att kirurgiska ingrepp och injektioner enbart får utföras av särskilda, legitimerade yrkesgrupper. Utredningen föreslår även att en webbaserad oberoende informationstjänst inrättas. Detta är bra förslag som vi ställer oss bakom. vill även utreda ett eventuellt införande av ansvarsförsäkringar, dvs. att det är operatören och andra inom skönhetsindustrin som står ansvariga genom en försäkring som de måste ha för att kunna utföra behandlingar. Försäkringen ska täcka uppenbart felaktiga behandlingar. Det är klinikerna som ska betala om de orsakar skador genom felbehandlingar. Ytterligare en aspekt är avsaknaden av åldersgränser som blir påtaglig när det saknas ett konsumentskydd. Unga människor kan köpa tjänster av oseriösa aktörer och få men för livet. Regeringen bör därför komma med förslag till ny lagstiftning om kroppsbehandlingar. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8 Barn i konsumtionssamhället Enligt FN:s konvention om barnens rättigheter () ska barnets bästa komma i främsta rummet i alla åtgärder som rör barn. Den kommersiella pressen på konsumenter är stor och marknadsföringen är i många fall påträngande. Barn och unga är en särskilt utsatt grupp då de genom sin bristande erfarenhet är extra mottagliga för kommersiella budskap och inte har samma förmåga som vuxna att kritiskt granska marknadsföringen. Därför är barn och unga en extra skyddsvärd grupp, vilket även kommer till uttryck i marknadsföringslagen. Det är mot den bakgrunden beklämmande att behöva konstatera att marknadsföring till barn ofta är både aggressiv och omfattande, och särskilt oroande är utvecklingen av reklam riktad mot barn på internet. Företag använder sig ofta av säljfrämjande åtgärder som utdelning av leksaker och gratiserbjudanden. Det blir också allt vanligare att produkter marknadsförs i handeln och placeras i t.ex. varuhus på ett sådant sätt att barn och unga konsumenter lockas till påverkan och köp. 8.1 Reklam riktad till barn Det är alltid förbjudet att rikta direkta köpuppmaningar till barn . Det gäller i alla typer av medier, och gäller även köpuppmaningar som förmedlas till barn via deras mobiltelefoner. Reklam får inte heller uppmana ett barn att övertala sina föräldrar eller andra vuxna att köpa något åt barnet. Barn kan ha svårt att skilja på reklaminslag och tv-program. De förstår inte heller alltid att syftet med reklam är att locka till köp. Därför får det inte förekomma någon reklam över huvud taget före eller efter ett barnprogram som riktar sig till barn . Barnprogram får inte heller brytas av reklam. har vi i en radio- och tv-lag som förbjuder reklam till barn (SFS 2010:696). Detta gäller dock inte tv som sänder från länder utanför . Det är därför fritt fram med reklam riktad till barn i dessa kanaler. Det vore rimligt att i EU agerar för ett förbud mot tv-reklam riktad mot barn inom hela EU. Det finns inget förbud mot att rikta reklam på internet till barn. Däremot finns det regler som skyddar barn när det gäller hur reklamen får se ut och vad den får innehålla. Reklam på internet finns i många olika former. Det kan vara annonser, banners, reklam i tv-inslag eller som delar i spel eller annat som barn ofta använder när de är på internet. finns inte något specifikt regelverk som begränsar reklam riktad till barn på internet. Marknadsföringsåtgärder och reklam som sker på internet lyder liksom annan reklam och marknadsföring under den mer generella marknadsföringslagen (SFS 2008:486). Barns mediekonsumtion har förändrats i snabb takt med en allt högre grad av internetanvändning, dataspel och andra digitala medier. Forskningsrapporten ”Rörlig måltavla – internetreklam riktad till barn” som tagits fram av en forskargrupp i , CAI@LU (Children, Advertising, and Internet at ) visar att internetreklamen riktad till barn har vuxit alltmer. Vuxna kan lära sig att bortse från reklam på internet, en förmåga som barn oftast saknar då deras hjärnor inte har utvecklats så att de viljemässigt kan titta bort från färg, rörelser och starka effekter som drar till sig uppmärksamheten. vill därför att skyddet för barn ska stärkas till att även täcka reklam riktad till barn på internet, bl.a. eftersom mediet har en stark genomslagskraft och målgruppen har svårt att skilja produktinformation från reklam. Reklam via sms räknas som direktreklam och får inte skickas till barn . Men när telefonen används för att komma åt internet finns det inget förbud mot reklam till barn. Då gäller samma regler som när man använder en dator. Företag som riktar sig till barn med tjänster som ringsignaler eller spel till mobilen har blivit allt vanligare. Det rör sig om tjänster som ofta marknadsförs som gratis eller med en engångsavgift, men som fortsätter som en prenumeration och är svåra att ta sig ur. Att ingå avtal med barn är inte lagligt, men företagen menar att föräldrarna automatiskt godkänt avtalen vid tecknandet av mobilabonnemanget oavsett om det sedan är ett barn som använder telefonen. Etiska Rådet för Betalteletjänster (ERB) har tagit fram riktlinjer för hur marknadsföring av betalteletjänster får utformas. Riktlinjerna innebär att marknadsföring av betalteletjänster är förbjuden om den väsentligen riktar sig till barn och kostnaden för tjänsten är mer än . Visserligen förbjuder direktivet om otillbörliga affärsmetoder direkta köpuppmaningar som riktar sig till barn, men enligt vår mening bör ytterligare åtgärder vidtas för att skydda barn från en alltför stark exponering. anser att regelverket kring utformningen av reklam och möjligheten att göra köp i appar bör förstärkas. Även barns matvanor påverkas i hög grad av aggressiv marknadsföring av snabbmat, godis, läsk och andra livsmedel med höga fett- och sockerhalter. Ofta har förpackningarna figurer och färgsättningar som riktar sig till barn. Inte sällan kan ökad konsumtion av de olika produkterna vara till nackdel för barnens hälsa. som snabbmatsreklamen m.m. påverkar barns matvanor så möts barn och unga även av sådan reklam i tv, i tidningar och på affischer ute på ”stan” som tydligt signalerar och befäster vilka kropps- och utseendeideal som är rådande. Detta påverkar barns och ungdomars uppfattning av sitt utseende och skapar en orealistisk självbild för många. ansvarar för att gällande regelverk rörande barnreklam efterlevs. Mot bakgrund av vad som ovan angetts anser vi att både det legala skyddet i sig samt tillsynen av lagar och riktlinjer vid marknadsföring riktad till barn bör stärkas. Enligt vår uppfattning finns det dessutom anledning att utreda om marknadsföringslagens bestämmelser om reklamidentifikation behöver förstärkas. Det bör därför göras en översyn av lagar och riktlinjer som rör marknadsföring som riktar sig till barn. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Det behöver även vidtas åtgärder för att förstärka tillsynen och uppföljningen av att lagar och riktlinjer följs vid marknadsföring riktad till barn. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8.2 Ge barn en giftfri vardag Ett stort problem är de farliga kemikalier som är tillåtna i alltifrån matförpackningar till leksaker och kläder. Särskilt allvarligt är det i produkter som används av barn. Eftersom barns kroppar inte är färdigutvecklade är de mer känsliga för kemikalier än vuxna. När de utsätts för samma mängd av ett ämne som en vuxen får de i sig mer i förhållande till sin vikt. Immunförsvaret och hjärnan är särskilt känsliga eftersom de fortsätter att utvecklas mycket efter födseln. Barn andas snabbare och äter och dricker mer i förhållande till sin vikt jämfört med vuxna. När det gäller leksaker för barn är lagstiftningen relativt väl utbyggd. Många farliga kemiska ämnen är förbjudna i leksaker och barnavårdsartiklar som tillverkas i eller importeras till EU från andra delar av världen. Kemiska ämnen som vi vet kan ge cancer, skada arvsmassan eller påverka möjligheten att få barn är förbjudna eller får bara förekomma i låga eller mycket låga halter, men fortfarande förekommer farliga kemikalier i leksaker. Vi noterar även att det fortfarande finns mängder av äldre giftiga leksaker i barns vardag på förskolor, skolor och i hemmen. Kläder som är mycket populära bland barn och ungdomar har visat sig ofta innehålla stora mängder gifter. I ett test som tidningen och Rön genomförde kom man fram till att en t-shirt av märket innehåller höga halter av ftalater som kan vara hormonstörande och påverka fertilitet, ämnesomsättningen, immunförsvaret och blodtrycket. I en rapport från Kemikalieinspektionen visade sig 350 hälsofarliga ämnen finnas i textiler. Endast 53 av dem är förbjudna inom EU. Ett annat exempel på en farlig produkt är t.ex. solskydd i sprejform som har visat sig kunna innehålla nanopartiklar av titandioxid som vid inandning kan orsaka skador på lungorna, skriver tidningen . Små barn är särskilt känsliga och forskning har visat att partiklarna kan vara cancerframkallande. vill se en lagstiftning som stoppar farliga eller skadliga ämnen i vår vardag när det t.ex. gäller kemikalier i leksaker, kläder, livsmedel, möbler och andra produkter, och att särskild hänsyn tas till barnperspektivet. Vi vill se ett totalförbud av bisfenol A, som är hormonstörande. När det gäller nanoteknologi behövs ett bättre regelverk, en spårbarhet och en effektiv tillsyn så att reglerna följs. Dessutom vill vi se betydligt mer forskning runt riskerna om hur vi påverkas av att utsättas för mindre mängder av olika kemikalier . Om ett ämne är farligt ska det självklart vara förbjudet och om forskningen inte är entydig bör alltid försiktighetsprincipen gälla. Vi menar att kan gå före på det här området och visa vägen. Det bör därför göras en översyn av lagstiftningen i syfte att skapa en giftfri vardag för barn och förbjuda skadliga kemikalier, metaller och doftämnen i leksaker, kläder och andra produkter som är anpassade för och används av barn. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Slutligen bör regeringen ta initiativ för att lyfta frågor kring leksaker, kläder och andra produkter som barn använder inom ramen för EU:s leksaksdirektiv och i andra relevanta forum. Regeringen bör ta initiativ inom EU för att förbjuda skadliga kemikalier, metaller och doftämnen i leksaker, kläder och andra produkter som är anpassade för och används av barn. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 9 En giftfri konsumtion De kläder och textiler vi köper kan vara farliga både för oss själva och för vår miljö. Antibakteriella ämnen tillsätts i textil för att förhindra bakterietillväxt, till exempel för att motverka svettlukt i en strumpa. De är inte bara giftiga mot bakterier, utan kan potentiellt även innebära en hälsorisk för dig som använder plagget. Därutöver kan de skapa antibiotikaresistens och skada vattenlevande organismer om de hamnar i våra vattendrag. Det har dessutom visat sig att kläder behandlade med antibakteriella ämnen snabbt tappar sin effekt eftersom ämnena tvättas ur och därför att effekten och nyttan av att använda medlet är klart tveksam. bör utgå från försiktighetsprincipen och gå i spetsen för ett totalförbud av antibakteriella medel i EU. Högfluorerade kemikalierna används inom en lång rad områden och kan finnas i allt från allvädersjackor, möbeltyg, mattor, regnskydd och stekpannor till brandskum, rengöringsmedel och elektronik. Kunskapen om hälso- och miljöpåverkan för dessa kemikalier är begränsad men vi vet att de är extremt svårnedbrytbara. Det betyder att det kommer ta innan exponeringen upphör även om användningen av dessa ämnen skulle ta slut . De hamnar i miljön eftersom de släppts ut i naturen vid produktion och användning. Genom vattnet kan många av dem tas upp av levande varelser och lagras i t.ex. levern, hjärnan och blodet, hos både djur och människor. Vissa av de högfluorerade ämnena har visat sig påverka hälsan negativt, men de allra flesta av de ca 3 000 befintliga högfluorerade ämnena vet vi väldigt lite om. anser att försiktighetsprincipen bör tillämpas och att alla högfluorerade ämnen bör begränsas tills vi har mer kunskap om hur de påverkar oss och vår natur. Därför behöver också samhället satsa på mer forskning för att hitta alternativ som är belagt ofarliga. Övriga kemikaliefrågor tas upp i motion (2017/18:2334). 10 Stärkta åtgärder mot överskuldsättning Överskuldsättning är en katastrof för dem som drabbas och särskilt för dem som fastnar i skuldfällan , s.k. evighetsgäldenärer. Anledningen till överskuldsättning varierar självklart, men orsaken är oftast personliga tragedier som arbetslöshet, skilsmässa, sjukdom eller konkurs. beräknar att det finns ca 400 000 överskuldsatta i och att den siffran varit ganska . Överskuldsättning har ett högt pris för både den enskilde och samhället. Överskuldsatta personer har t.ex. sämre hälsa och arbetar mindre än genomsnittsbefolkningen. Förutom konsekvenser för enskilda har undersökningar visat att samhällets kostnader för överskuldsättning kan vara så stora som 30 till (). Barn i överskuldsatta familjer drabbas ofta hårt. beskriver i en utredning att barn som växer upp i överskuldsatta familjer drabbas hårt av ett mycket utsatt ekonomiskt läge och menar att dessa familjers livsvillkor sannolikt hör till de sämre i samhället. Barnen upplever ofta att de väldigt tidigt måste sätta sig in familjens ekonomiska situation, vilket kan göra att skola och fritid blir lidande. En del barn berättar att de känner sig utanför i skolan eftersom de inte kan följa med på olika aktiviteter. Forskning har visat att barn som vuxit upp i social utsatthet står inför en större risk att själv hamna utanför, jämfört med andra barn. ställde sig bakom och välkomnade den nya skuldsaneringslagen (2016:675) som bl.a. innebär att det har blivit enklare att genomföra och få skuldsanering. Lagen innebär att betalningsplanen i fler fall ska kunna bestämmas till än , vilket vi anser är ett steg i rätt riktning. menar dock att det finns utrymme för ytterligare förbättringar. Enligt vår mening borde betalningsplanen som huvudregel bestämmas till tre i stället . Sådana kortare betalningsplaner i kombination med två betalningsfria månader skulle ge ännu bättre förutsättningar för överskuldsatta att klara av en skuldsanering och få en andra chans utan alltför hård belastning på gäldenären och hens familj. av skuldsaneringsgäldenärerna har enligt den statliga utredningen ur skuldfällan hemmavarande barn. Många av dessa barn förvägras rätten att leva normala liv. De har inte råd att spela fotboll för att fotbollsskorna är för dyra, eller gå i musikskola för att avgiften är för dyr, gå och fika med kompisar, gå på bio eller andra fritidsaktiviteter som kostar pengar. En femårig betalningsplan innebär att många av dessa barn tvingas leva under mycket svåra ekonomiska förhållanden under större delen av sin barndom och uppväxt, vilket kan få omfattande negativa konsekvenser. Det är också viktigt att komma ihåg att de flesta överskuldsatta har levt på existensminimum , även innan skuldsaneringen trädde i kraft. Det är också rimligt att ha två betalningsfria månader . Detta innebär att den skuldsatta kan få ett andrum i samband med sommar och jul. Det är något som särskilt skulle gynna barnfamiljer. Det kan betyda oerhört mycket om man som barn får göra en utflykt eller få en julklapp till jul. Regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att huvudregeln för betalningsplanens längd vid skuldsanering för privatpersoner minskas från fem till med två betalningsfria månader. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. I den senaste utredningen i kreditsamhället? (SOU 2013:78) föreslås att det ska införas en slutlig preskriptionstid för skulder, motsvarande det system som finns i . Det skulle innebära att preskriptionstiden börjar löpa efter att betalningsfastställelse beslutas och att det sedan finns två preskriptionstider för slutlig preskription, 15 eller . När en fysisk person förelagts betalningsskyldighet till en juridisk person är preskriptionstiden . När en fysisk person har en skuld till en fysisk person, eller om skulden grundar sig på ett brott för vilket gäldenären dömts till fängelse eller samhällstjänst, är preskriptionstiden . Utredningen föreslog även att preskriptionsregeln för slutlig preskription inte bör gälla enbart nya, utan också existerande, fordringar. För de överskuldsatta utan hopp om att någonsin komma ur en skuldspiral, som innebär att varje extra intjänad krona ska mätas ut, skulle en slutlig preskriptionstid ha stor betydelse för möjligheten till rehabilitering och omstart. En preskription skulle sätta stopp för en accelererande och alltmer omöjlig situation. För en svårt överskuldsatt person är skuldsanering en mera verkningsfull, men också mera svåråtkomlig och svårgenomförbar, process. Slutlig preskription är således inte ett fullgott alternativ, utan ska ses som en komplettering till möjligheten att få skuldsanering. Dessa åtgärder står inte heller i vägen för varandra. En slutlig preskriptionstid syftar till att säkerställa att den som levt med statliga tvångsåtgärder mot sig åtminstone ska garanteras att situationen inte förvärras utan faktiskt kan gå åt rätt håll. Regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att det införs en slutlig preskriptionstid för skulder. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Det är oerhört viktigt att förhindra att människor hamnar i överskuldsättning och därför är det förebyggande arbetet av mycket stor betydelse. I detta sammanhang spelar den kommunala budget- och skuldrådgivningen en central och avgörande roll. Då gäller det förstås att det finns resurser.