mot · H5023421 · 2017-10-05 00:00:00 — förekommer det och är problematiskt att många barn placeras och omplaceras gång på gång i nya familjehem. Detta ger inte den långsiktiga stabilitet och kontinuitet som är eftersträvansvärd. Frågan bör därför ställas om man bör låta systematisk adoption eller vårdnadsöverflyttning vara ett alternativ till långvariga placeringar av små barn. Föreskrifterna gällande föräldrars ålder vid ansökan om adoption bör också ses över brett. Ge i uppdrag att ta fram riktlinjer för kunskapskrav för att få arbeta med särskilt svårt utsatta barn och unga. Inför nationella specialistutbildningar för myndighetsutövning gällande barn och unga. Ge i uppdrag att ta fram handlingsplan och strategi för att stärka arbetet med att hjälpa utsatta familjer att fokusera på barnens utbildning och resultat. Förstärk tillsynen och tillståndsprövningen av familjehem. Ge i uppdrag att ta fram långsiktig och hållbar strategi för nationella adoptioner. Ta fram en ny modern socialtjänstlag Socialtjänstlagen var avsedd att fungera som en övergripande ramlag. Ett drygt hundratal förändringar, varav ett sjuttiotal stora förändringar, av lagen har dock vidtagits . Socialtjänstlagen är som ett lapptäcke av olika föreskrifter och genomförandeplaner som riskerar att ta ut varandra. Socialtjänstlagen har därmed blivit mer svåröverskådlig. Det medför svårigheter vid tillämpning av lagen. Den upplevs som otydlig och saknar ett väl fungerande användarperspektiv. Detta underlättar inte en enhetlig och rättssäker tillämpning av lagen. Den nya socialtjänstlagen ska också möjliggöra förenklade biståndsbedömningar. Den ska tydligt bidra till att minska den administrativa bördan kopplad till biståndsbedömningar. Socialtjänstlagen och offentlighets- och sekretesslagen bör också utformas så att dessa lagar underlättar, inte försvårar, ökat användande av digital teknik inom . Vi föreslår att tillkännager för regeringen att den skyndsamt bör ta fram underlag som möjliggör framtagande av en ny modern framtidsinriktad socialtjänstlag. Regeringen slår fast i budgetpropositionen att den inte avser att tillgodose ett tillkännagivande från som handlar om vikten av generell tillståndsplikt för verksamhet inom områden. [46] Detta beroende på dels kommunernas övergripande roll och ansvar, dels att det skulle innebära en inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Därtill skulle tillståndsprövning innebära en detaljstyrning av ett redan lagstadgat ansvar. [47] Vårt fokus är inriktat på att säkra kvalitet, valfrihet och mångfald inom all välfärdsverksamhet. För att säkra långsiktighet och kvalitet oavsett regi anser vi att det bör råda en generell tillståndsplikt för att få bedriva hälso- och sjukvård, omsorg och verksamhet inom socialtjänst och LSS. Detta är i enlighet med ett tidigare tillkännagivande i finansutskottet (bet. 2015/16:FiU26). De verksamheter som allvarligt bortser från kvaliteten i sin verksamhet och som inte kommer till rätta med bristerna ska kunna bli av med sitt tillstånd. Detta alldeles oavsett driftsform och utförare. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att generell tillståndsplikt för verksamhet inom ansvarsområden med fungerande tillståndsgivning är avgörande för konkurrensneutralitet. Alla aktörer och utförare av verksamhet inom områden måste i möjligaste mån ges lika förutsättningar för att valfrihet och mångfald ska säkras för den enskilde. Ta fram en ny och modern framtidsinriktad socialtjänstlag. Inför generell tillståndsplikt för verksamheter inom områden. Den ska gälla alla aktörer oavsett driftsform. Stimulera och samordna digitaliseringen har mycket goda möjligheter att ta tillvara digitaliseringens möjligheter. är många utmaningar olösta. Därtill ligger vi efter och inte i framkant när det gäller användande av digitaliseringens möjligheter såväl inom vård, socialtjänst, äldreomsorg och apotek. En av de främsta utmaningarna handlar därför om att möjliggöra mer av ett metodiskt, samordnat och strukturerat användande av digital teknik och modern informationshantering i vården, men även inom äldreomsorgen, och apoteken. Vi föreslår att beslutar att dagens lagstiftning gällande digital patientinformation reformeras genom att ta utgångspunkt i individen, inte vilken organisation som registrerar informationen om den enskilda patienten. Patienter har stora förväntningar på vården gällande service, information och svar på var i vårdprocessen de befinner sig. Det finns därtill redan förväntningar hos en del att kunna skriva i sin egen journal och lämna egna uppmätta värden om blodtryck och ekg och annat som kan skickas in digitalt. Kan material som är känsligt för den enskildes integritet hanteras via banker så ska det också kunna fungera så inom vården. Dagens lagstiftning behöver ses över. Personlig integritet måste alltid vägas mot öppenhet gällande nödvändig information som förbättrar patientens vård och stärker patientsäkerheten. Möjligheten för alternativa vårdgivare att få tillgång till digital information bör underlättas. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att en nationell samlad digital läkemedelslista ska inrättas skyndsamt. Regeringen bör ges i uppdrag att knyta samman den långsamma process som ändå pågår. I departementspromemorian Nationell läkemedelslista är utgångspunkten tydligt uttalad – att förbättra patientsäkerheten. En stor utmaning är att uppgifter om patienters läkemedel är utspridda på många olika informationskällor i olika delar av vården samt i de register över recept och uthämtade läkemedel som förs av . Det behövs därför en nationell samlad läkemedelslista för att stärka patientsäkerheten i vården. En nationell digital läkemedelslista ska kunna länkas samman med journalsystemen. Det behövs ett samlat nationellt helhetsgrepp gällande patientsäkerhet och läkemedelsanvändning. Överväganden bör ske bland annat avseende behov av tydligare nationell styrning för att kunna säkra hantering av information i läkemedelsprocessen. Därtill måste det finnas ett tydligt gemensamt åtagande som möjliggör för alla patienter att själva ta del av sin egen samlade läkemedelslista. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att digitala vårdbesök ska ersättas på ett sådant sätt att utvecklingen mot virtuella lösningar inte förhindras. Det ökar tillgängligheten och medför möjligheter till effektivare och snabbare vård. Om patienten kan använda sin egen dator, smarta telefon eller läsplatta i kontakter med vården kan användningen av tid och resurser effektiviseras för såväl vården som patienterna. Genomförda utredningar visar att det finns ett växande behov av mer nationell samordning gällande digitalisering. Det är en betydande utmaning att 21 regionala och 290 lokala huvudmän agerar självständiga beställare av digitala system. Vi föreslår att beslutar att den nationella samordningen gällande digitaliseringen av vård, äldreomsorg, socialtjänst och apotek behöver stärkas. Modern teknik kan förbättra livskvaliteten för äldre. Möjligheten att på ett enkelt sätt komma i kontakt med sin familj och släktingar kan vara skillnaden på att tillbringa ensam eller inte. Ett samtal eller några meddelanden via en applikation kan räcka för att känna sig delaktig. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att man bör se över lagstiftningen gällande att införa och använda nya digitala tjänster och teknik inom äldreomsorgen som den personliga integriteten för äldre som bor i äldreboende eller har hemtjänst ska värnas och säkras. Digitaliseringen inom äldreomsorg har påbörjats men sker långsamt och i högst varierande omfattning. Ny digital teknik kan vara så kallade smarta golv, kameror som kan reagera på udda rörelser och olika sorters robotar. Detta är exempel på hjälpmedel som gör att äldre kan klara vardagslivet bättre, öka de äldres integritet och självständighet samt bidra till trygghet i hemmet eller på äldreboendet. Det saknas dock tillräcklig samordning, samarbete och samverkan mellan olika kommuner och andra utförare av äldreomsorg. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att den ska ge Myndigheten för delaktighet, , Kommuner och Landsting och i uppdrag att ta fram nationell strategi för digital struktur som underlättar införandet av digitala tjänster inom äldreomsorgen i hela landet. Därtill en sammanhållen digital struktur i . Vi föreslår att tillkännager för regeringen att den ska ge i uppdrag att genomföra utvecklingsprojekt som mäter effekterna av att införa digital teknik inom äldreomsorgen. Nya tekniska hjälpmedel kan emellertid aldrig ersätta de avgörande mänskliga kontakterna. sticker ut genom att vi utvecklar ny digital teknik som ett led i att öka människors självständighet och förmåga att klara sig själva. Ny digital teknik har stora möjligheter att växa fram som ett bra komplement till övrig hemtjänst och äldreomsorg. En mer digitaliserad socialtjänst kan stödja och avlasta medarbetare och underlätta för den som söker kontakt med . Detta gäller inte minst många ungdomar, men också många vuxna som har stor vana vid och gillar att kommunicera via mobiler, datorer och läsplattor. Nya tekniska hjälpmedel kan emellertid aldrig ersätta mänskliga kontakter och möten. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att nationella mål med digitalisering av för hela landet bör tas fram och inrättas. Att ta fram nationella mål för digitalisering av i hela landet handlar bland annat om att minska tidsåtgång för administration, underlätta hanteringen av ärenden, förbättra och utveckla mer avancerade beslutsstöd samt förbättra uppföljningen av resultat. Digitalisering av är en avgörande strategisk ledningsfråga. Det handlar bland annat om att kunna motverka den stora tidsåtgång som behövs för det administrativa rutinarbete som socialsekreterare tvingas genomföra . Den tid som med fördel i stället bör ägnas åt att möta, samtala med och stödja klienterna. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att den ska ge i uppdrag att genomföra utvecklingsprojekt för att mäta effekterna av att införa digital teknik inom . Ge Myndigheten för delaktighet, , Kommuner och Landsting och i uppdrag att ta fram en sammanhållen digital struktur i syfte att underlätta införande av digitala tjänster inom och äldreomsorgen i hela landet. Ta fram och inrätta nationella mål med digitalisering av . Ge i uppdrag att genomföra projekt för att mäta effekterna av att införa digitalteknik inom . Se över lagstiftningen gällande att införa och använda nya digitala tjänster inom äldreomsorgen. Finn (M) [1] Källa: . [2] Källor: Effektiv vård, SOU 2016:2 och Euro Health Consumer Index 2016 samt Kommuner och Landstings internationella jämförelse 2015. [3] Källor: Produktivitetsskillnader mellan akutsjukhus i av C. och vård, SOU 2016:2. [4] Källa: Effektiv vård, SOU 2016:2. [5] Källa: Forskningsrapport vid , publicerad i 2017. [6] Källa: Effektiv vård, SOU 2016:2. [7] Källa: Effektiv vård, SOU 2016:2. [8] Källor: Kommuner och Landstings sammanställning av väntetider i vårdgarantin, Öppna jämförelser 2016 samt Cancerfondsrapporten . [9] Källa: . [10] Källor: , Health at a Glance 2013 samt Den sjuka vården av S. Fölster m.fl. 2014. [11] Källa: Effektiv vård, SOU 2016:2. [12] Källa: Effektiv vård, SOU 2016:2. [13] Källa: Träning ger färdighet – Koncentrera vården för patientens bästa, SOU 2015:98. [14] Källa: Träning ger färdighet – Koncentrera vården för patientens bästa, SOU 2015:98. [15] Källa: Träning ger färdighet – Koncentrera vården för patientens bästa, SOU 2015:98. [16] Källa: Effektiv vård, SOU 2016:2. [17] Källa: Myndigheten för vård- och omsorgsanalys rapport utmaningar i vården av personer med kronisk sjukdom, 2014. [18] Källor: , samt vårdförbundets . [19] Källor: nationella planeringsstöd 2017, samt . [20] Källor: Hjärnrapporten , Hjärnfonden samt Sjukfrånvaron i psykiska diagnoser , samt Mental Health and Work, 2013. [21] Källa: , 2014. [22] Källa: Kommuner och Landsting 2015, uppföljning av vårdgarantin. [23] Källa: Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Rapport 2015:10 Psykisk hälsa – ett gemensamt ansvar. [24] Källa: . [25] Källa: . [26] Källa: Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Rapport 2017:2 Lag utan genomslag. [27] Källa: Nästa fas i e-hälsoarbetet, SOU 2015:32. [28] Källa: Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Rapport 2017:2 Lag utan genomslag. [29] Källa: , Vård efter förlossning – en nationell kartläggning av vården till kvinnor efter förlossning, rapport . [30] Källa: , Vård efter förlossning – en nationell kartläggning av vården till kvinnor efter förlossning, rapport . [31] Källa: . [32] Källa: , Nationella planeringsstödet 2017. [33] Källa: , 2015. [34] Källa: årliga undersökning till alla äldre med äldreomsorg. [35] Källa: Senior alert, ett av fyra som alliansregeringen valde ut för utvecklingsstöd i syfte att kunna identifiera förbättringsområden för de mest sjuka äldre. [36] Källa: bostadsenkät för . [37] Källa: Läs mig! Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer, SOU 2017:21. [38] Källa: Effektiv vård, SOU 2016:2. [39] Källa: , yrkesregistret 2015. [40] Källa: Svenskt Demenscentrum. [41] Källor: arbetskraftsbarometer, , enkätundersökning samt . [42] Källa: Tidsstudie avseende socialsekreterares tid för enskilda samtal med barn och unga i behov av stöd och hjälp, nationella samordnaren för barn- och ungdomsfrågor. [43] Källor: arbetskraftsbarometer och Personalchefsbarometern samt , enkätundersökning. [44] Källor: , samt en undersökning av Novus utförd på uppdrag av . [45] Källor: , samt en undersökning av Novus utförd på uppdrag av . [46] Källa: regeringens budgetproposition 2017/18:1 utgiftsområde 9 sid. 108. [47] Källa: regeringens budgetproposition 2017/18:1 utgiftsområde 9 sid. 108. [48] Källa: Nationell läkemedelslista, Ds 2016:44.