ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H50251 · 2017-09-18 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda behovet av en samlad lagstiftning i syfte att tydliggöra och förstärka tystnadsplikten för tolkar och tillkännager detta för regeringen. Tolkar är viktiga för att göra det möjligt för personer som talar olika språk att på ett säkert sätt kommunicera med varandra. Det gäller för såväl teckenspråk som utländska språk. Vid myndighetsutövning på nationell nivå engageras tolkar inte minst när det gäller det rättspolitiska området men även inom och hälso- och sjukvården för att en information eller dialog ska kunna ske på ett säkert och professionellt sätt. Enligt Kammarkollegiet finns det 233 teckenspråkstolkar och 807 tolkar till utländska språk som är auktoriserade, totalt 1 040. Bland dem finns 241 rättstolkar och 166 tolkar med specialkunskap på det medicinska området. Av de ca 150 olika språk som talas i vårt land finns det licensierade tolkar till ca 35 språk. Tillgången till licensierade tolkar varierar över landet och det är utan tvekan en bristvara. Det täcker inte på långt när behovet hos alla myndigheter. Med dagens ökande antal asylsökande behövs fler kvalificerade tolkar för snabbare integration. Auktorisationen skall garantera att informationen i tolkningen i form av samtal och skrifter överförs korrekt med hög språklig standard, och tystnadsplikt gäller. När en myndighet anlitar en tolk gäller alltid tystnadsplikt enligt offentlighets- och sekretesslagen, OSL, (2009:400), oavsett om tolken är auktoriserad eller ej. Däremot gäller tystnadsplikten, enligt lagen (1975:689) om tystnadsplikt för vissa tolkar och översättare, enbart i de fall tolken är auktoriserad av Kammarkollegiet. Det innebär att om en enskild person, en organisation eller ett företag anlitar en tolk som inte är auktoriserad av Kammarkollegiet, så omfattas denne inte av lagen. Visserligen kan ett muntligt eller skriftligt avtal om tystnadsplikt upprättas men det kan inte föreligga ett straffrättsligt ansvar om tystnadsplikt om ett sådant avtal skulle brytas. Inom föreningslivet är det inte ovanligt att ta hjälp av enskilda personer som inte är auktoriserade som vid behov hjälpligt får fungera som tolk. Dels är det en kostnadsfråga, dels hänger det samman med det begränsade antalet tolkar som har auktorisation. Präster och pastorer har i sin profession en mycket hög sekretess med både tystnadsplikt och tystnadsrätt vilket innebär att de inte får röja, och inte eller heller kan avkrävas att vittna inför domstol om, uppgifter som t ex framkommit under ett själavårdssamtal. Om en icke auktoriserad tolk anlitas vid ett själavårdssamtal med en präst eller pastor omfattas det inte av vare sig eller lagen om tystnadsplikt, eftersom kyrkor och samfund inte är myndigheter. Det finns behov av att överväga en enhetlig lagstiftning som reglerar tolkars rättsliga grund ur sekretessynpunkt även när de anlitas av andra än myndigheter.
mot · H502510 · 2017-09-29 00:00:00 — Vägbelysning i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av vägbelysning i hela landet och tillkännager detta för regeringen. För att värna om trafiksäkerheten i krävs att många beståndsdelar är tillgodosedda. En av dem är att säkerställa att vägarna är ordentligt upplysta och nätter. I vissa delar av landet, främst på landsbygden, upplever de boende att vägbelysningar släcks ned. I takt med att allt fler vägbelysningar släcks, blir det också betydligt mörkare för människor som bor där. För landsbygden är detta ett stort problem. Där det tidigare funnits belysning är det numera mörkt. Belysning signalerar liv och skapar trygghet och högre trafiksäkerhet. Det vore därför önskvärt med en översyn av vägbelysningen i landet för att säkerställa att boende, framför allt på landsbygden, har upplysta vägar. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H502511 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av dubbdäcksförbuden och tillkännager detta för regeringen. Det är många som kör bil i , både ofta och långt. En hög trafiksäkerhet i hela landet är viktigt. Undersökningar visar att dubbdäck är allra bäst att använda på vinterväglag ur trafiksäkerhetssynpunkt. Enligt analyser är dubbdäck säkrare än dubbfria vinterdäck, och risken att dö i en olycka minskar om man använder dubbdäck jämfört med om man kör med odubbade däck. Frågan om förbud mot dubbdäck diskuteras ofta och vissa vill helt förbjuda användning av dubbdäck. Förespråkarna av dubbdäcksförbud menar att dubbdäck är en källa till förhöjda partikelhalter. () har genomfört en undersökning som visar att dubbdäcksanvändning bara är en av flera källor till partikelutsläpp och inte heller nödvändigtvis den största källan till de farliga partikelutsläppen. Vägbyggen, fordonsavgaser, användning av salt och sand är andra källor till partikelutsläpp. Tunnelbanepartiklar har visat sig vara farligast. En annan undersökning från visar att europeiska städer som infört dubbdäcksförbud har högst nivåer av de farliga luftpartiklarna PM10. De tre städer som i undersökningen utmärker sig med allra högst PM10-halter har alla tre totalförbud mot dubbdäck. Allra lägst PM10-halter, för såväl års- som dygnsmedelvärdet, finns i där dubbdäck är tillåtna. Det tyder på att det måste vara andra orsaker till höga partikelnivåer än just dubbdäck. Dubbdäcksförbuden utgör ett hot mot den svenska traditionen att värna en hög trafiksäkerhet. Vid torra vägbanor kan dubbfria vinterdäck vara ett alternativ. Vid mycket halt väglag är dock vinterdäck med dubb det bästa alternativet för bilister. I enlighet med den svenska traditionen att ha en hög trafiksäkerhet bör det övervägas huruvida ett nationellt förbud mot dubbdäck, men även förbud i enstaka kommuner, är lämpligt ur trafiksäkerhetssynpunkt. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H502512 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om användandet av friktionsdäck och tillkännager detta för regeringen. En del kommuner i har redan infört lokala dubbdäcksförbud, och fler kommuner planerar att införa lokala förbud. Dessutom pågår diskussioner om att eventuellt införa avgifter för dubbdäck. En konsekvens av detta blir att fler bilister väljer att köra med dubbfria däck, även kallade friktionsdäck eller allrounddäck, för att slippa byta däck inför och vinter. Det leder dock till försämrad trafiksäkerhet. Siffror från visar att det på vinterväglag är större risk att förolyckas i en trafikolycka med friktionsdäck jämfört med dubbdäck. Friktionsdäck försämrar trafiksäkerheten även . Tester visar att bromssträckan blir längre med friktionsdäck, jämfört med bra sommardäck. Andra tester har visat att det är lika farligt att köra med friktionsdäck som att köra med sommardäck . Gummit är för mjukt för sommarväg och viker sig mot underlaget. ger friktionsdäcken sämre grepp, längre bromssträcka och försämrad stabilitet vid en undanmanövrering än vad sommardäck gör. Användandet av friktionsdäck blir allt vanligare, trots att dess gummiblandning inte alls är anpassad för sommarbruk. Det finns därför behov av att göra en översyn av användandet av friktionsdäck och om det anses lämpligt ur trafiksäkerhetssynpunkt. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H502513 · 2017-09-29 00:00:00 — Effektivare kontroller på vägarna ställer sig bakom det som anförs i motionen om effektivare kontroller på vägarna och tillkännager detta för regeringen. Kontroll på väg av godstransporter sker av specialutbildad personal inom polisen. Det finns dock en uppdelning inom polisorganisationen gällande behörigheter i att utföra arbetsuppgifter i samband med kontroll på väg. Hastighetskontroller med laserinstrument får enbart utföras av så kallade polismän. Hastighetskontroll via uppgifter i färdskrivaren kan utföras av så kallad behörig tjänsteman. Inom polisen finns två personalgrupper som är behöriga tjänstemän, nämligen polisman och bilinspektör. Den här uppdelningen av behörigheter borde åtgärdas för att uppnå högre effektivitet vid kontroll på väg. Det är viktigt att säkerställa en hög kvalitet inom fordonskontrollområdet. Vid dagens kontroller kan en kvalitetsskillnad uppstå och åkeribranschen menar att åkarna får olika svar och bedöms olika på olika platser i landet. Dagens system innebär vidare att bilinspektören först ska utföra kontrollen och därefter övertyga en polisman att det ska rapporteras. Det förefaller ineffektivt och resurskrävande. Mot bakgrund av ovanstående vore det önskvärt med en översyn av möjligheterna att kontrollerande personal i större utsträckning kan utföra fler arbetsuppgifter. Det skulle underlätta och höja kvaliteten i fordonskontrollerna. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H502514 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om avskrivning av studieskuld och tillkännager detta för regeringen. Flera företag, framför allt de som är verksamma utanför storstäderna, upplever ibland svårigheter att hitta personal med rätt kompetens vid nyrekryteringar. Detta är en följd av att människor väljer att flytta in till storstäder istället för att stanna kvar och arbeta på mindre orter. Det försvårar företagens rekryteringsprocesser som upplever det problematiskt att kompetensen finns i storstäderna, och det finns behov av incitament att flytta från storstäderna till arbeten utanför storstäderna. har utformat en modell som ger möjligheter till avskrivning av studieskulden beroende på var i landet man väljer att arbeta och bosätta sig. Enligt den norska modellen kan personer som är bosatta och yrkesverksamma i vissa angivna kommuner få delar av sina studieskulder efterskänkta av staten. Låntagare kan ansöka om att få lånet avskrivet till dess att lånet är avbetalat. har undersökt den norska modellen och skriver i en promemoria att bland annat efterskänkning av studieskuld haft betydelse för benägenheten att flytta till och bo kvar i angivna kommuner, när det gäller personer i åldern 18–. Det vore mot bakgrund av ovanstående önskvärt att överväga möjligheterna för avskrivning av studieskulden beroende på var i man bor och arbetar. På så vis skulle unga personer som avslutat sin utbildning bli mer benägna att bo och arbeta på mindre orter och på landsbygden.
mot · H502515 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till bekämpning av mygg och tillkännager detta för regeringen. Den förra alliansregeringen har tidigare avsatt medel för att säkra finansieringen av åtgärder för att begränsa massförekomsten av översvämningsmyggor i nedre . Möjligheter att utnyttja ekonomiska medel för i har erhållits från samt . Massförekomsten av stickmyggor vid nedre har gjort förhållandena olidliga för människor och djur. Utan bekämpning får myggen även stora negativa konsekvenser för det lokala näringslivet, och både turist- och lantbruksnäringen drabbas hårt. Då stickmyggorna kan flyga riskerar allt fler områden att drabbas om inte bekämpningen får fortsätta. Ett effektivt sätt att bekämpa den stora mängd mygg som vi nu upplever är att även i fortsättningen använda ämnet BTI. Den tidigare alliansregeringen gav även tillstånd för biologisk bekämpning av mygglarver med medlet Vectobac G. För att få använda de båda medlen krävs att man kan uppmäta vissa nivåer av mygg per natt. Snabb handläggning av Kemikalieinspektionen och länsstyrelserna är av allra största vikt. Om ansvariga myndigheter inte ger klartecken för användning av bekämpningsmedlen riskerar man att missa chansen att bekämpa säsongens kläckning, vilket i sådana fall gör att insatsen till slut blir näst intill verkningslös. är det viktigt att vi ständigt utvärderar de bekämpningsmetoder vi använder oss av , så att vi kan garantera att de är långsiktigt hållbara för natur, djurliv och samhället. Med tanke på den rådande situationen vore det önskvärt med en översyn av möjligheten till myggbekämpning även . Det är grundläggande för tillvaron hos de boende i de berörda områdena, och för att besöksnäringen inte ska drabbas negativt.
mot · H502516 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om enskilda vägar och tillkännager detta för regeringen. Det finns 35 000 samfällighetsföreningar som förvaltar enskilda vägar. Över två miljoner fastigheter har andel i skötseln av dessa vägar och respektive fastighets andelstal används för fördelning av föreningarnas kostnader på fastighetsägarna. Andelstalen är i mycket stor utsträckning inaktuella och uppgifter i fastighetsregistret om andelstal saknas eller är felaktiga. Det beror på att nya fastigheter har tillkommit och att användningen av fastigheter förändrats utan att andelstalen ändrats. Enskilda vägar är den allra största delen av vägnät, totalt , varav endast 7 får statsbidrag. Kartläggningar visar att minst 5 000 lantmäteriförrättningar skulle behöva göras för att åtgärda felaktigheterna i andelstalen. Lantmäteriet klarar inte av att hantera så många omprövningsförfattningar till skäliga kostnader och inom ramen för rimliga handläggningstider. Det bör övervägas huruvida lagstiftningen bör ändras så att vägsamfälligheterna själva kan ändra andelstalen för de fastigheter som ingår i föreningen genom kvalificerad majoritet på föreningens stämma och att Lantmäteriet godkänner den beslutade ändringen innan registreringen sker i offentliga register.
mot · H502517 · 2017-09-29 00:00:00 — Underlätta pendling mellan och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att prioritera en utbyggnad av med cykelbana mellan och i planering, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för arbetspendling mellan och län och tillkännager detta för regeringen. E18 ingår i det nationella stamvägnätet och är en del av den nordiska triangeln som binder samman –––. Kring städer och på vissa sträckor på landsbygden är det bitvis motorväg och i övrigt består E18 av landsväg och motortrafikled. har byggt om E18 mellan och till motorväg, en sträcka på . Efter det att sträckorna –Västjädra byggts om till motorväg återstår nu bara delarna –Västjädra () för att få motorväg hela vägen från till . Syftet med att bygga om sträckorna till motorväg är att förbättra förutsättningarna för den regionala utvecklingen och öka framkomligheten på vägen. Utbyggnaden av till riktig motorväg mellan –har varit positiv för hela arbetsmarknadsregionen i då pendlingen underlättats ytterligare. Något som dock saknas är en cykelbana med samma sträckning. I planering bör det även övervägas en cykelbana på sträckan –. Alltfler väljer cykeln som ett miljövänligt alternativ. Cykling är en skonsam träning som ger välmående och i ett bredare perspektiv stärker folkhälsan. Möjligheten att cykla istället för att ta bilen medför också att man kommer närmare naturen och den mångsidiga kultur som finns i som utsläppen av klimatgaser reduceras till noll. Det finns därmed en rad fördelar med att även anlägga en cykelbana –. Det är även mycket viktigt att underlätta för arbetspendling mellan län och . Utbyggnaden av mellan –har varit positiv för hela arbetsmarknadsregionen i då pendlingen underlättats ytterligare och det är därför viktigt att fortsätta med att ytterligare underlätta denna arbetspendling på flera sätt och för olika trafikslag.
mot · H502518 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheterna att skynda på utbyggnaden av mellan och och tillkännager detta för regeringen. E18 ingår i det nationella stamvägnätet och är en del av den nordiska triangeln som binder samman –––. Kring städer och på vissa sträckor på landsbygden är det bitvis motorväg och i övrigt består E18 av landsväg och motortrafikled. Efter det att sträckorna –Västjädra och Sagån–byggts om till motorväg återstår nu bara –Västjädra för att få motorväg hela vägen från till . Syftet med att bygga om sträckan till motorväg är att förbättra förutsättningarna för den regionala utvecklingen och öka framkomligheten på vägen. har tagit fram en förstudie för E18 mellan och Västjädra (). Om vägen byggs ut till motorväg skulle det innebära förbättringar för miljön som olycksriskerna kraftigt skulle minska. På grund av den intensiva person- och lastbilstrafiken är den nuvarande vägen ofta drabbad av olyckor och långa stopp i trafiken. Stoppen bidrar till att trafiken måste ledas om till mindre vägar. Särskilt drabbas av omledningen då E18-trafiken tvingas in på gator som är dimensionerade för lokal trafik. Mot bakgrund av ovanstående är det en allvarlig brist att en uppgradering av till motorväg på sträckan –Västjädra inte ännu är gjord. Ska , och utvecklas så måste vi fortsätta att satsa på att bli det infrastrukturnav som har potential att bli. En utbyggnad av är en av de viktigaste infrastruktursatsningar som bör göras i och vi anser därför att det bör övervägas inför nästa nationella plan.
mot · H502519 · 2017-09-29 00:00:00 — Fler undervisningsdagar i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa fler skoldagar per läsår och utöka den garanterade undervisningstiden i , och detta tillkännager för regeringen. Svenska elever går i skolan färre timmar än jämförbara länder. är det OECD-land som har minst antal undervisningstimmar bland högstadieelever. Svensk grundskola har också färre skoldagar än många andra länder. Detta innebär att eleverna i ska lära sig i princip lika mycket som elever i andra länder i vår omvärld, men med färre undervisningstimmar. Det är också så att antalet skoltimmar varierar mellan olika kommuner vilket innebär att skolplikten ser annorlunda ut beroende på i vilken kommun man bor. Alliansregeringen utökade antalet timmar i matematik vilket är positivt, men antalet undervisningstimmar bör ligga i paritet med åtminstone vår närmaste omvärld. Vi har sett att ett antal elever lämnar utan att vara godkända i samtliga ämnen. Det är även många elever och lärare som tydligt uttrycker att arbetsmiljön är stressig i skolan. Därutöver finns det ett behov av att tidigare upptäcka barn med behov av särskilt stöd. En ytterligare utökad garanterad undervisning skulle därför vara ett led i att minska stressen och öka möjligheterna för att fler elever ska hinna uppnå de grundläggande kunskapsmålen. Ytterligare längre skoldagar skulle riskera fler trötta elever och lärare, medan fler skoldagar skulle kunna möjliggöra ökad undervisningstid utan att varje skoldag behöver bli längre. Då skulle fler elever kunna nå målen.
mot · H50252 · 2017-09-18 00:00:00 — Tillgången till tolktjänst i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör ta ansvar för att möjligt rätta till den uppenbara regionala snedfördelningen i statsbidraget till teckenspråkstolkning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda inrättandet av en språkmyndighet med samlat statligt ansvar för språktolkning och teckenspråkstolkning och tillkännager detta för regeringen. Enligt Kammarkollegiet finns det i vårt land drygt 233 teckenspråkstolkar och 807 tolkar till utländska språk som är auktoriserade, totalt 1 040. Bland dem finns 241 rättstolkar och 166 tolkar med specialkunskap på det medicinska området. Tillgången till tolkar för såväl teckenspråk som utländska språk varierar över landet och det är i många fall en bristvara. För teckenspråkiga varierar möjligheten att få tillgång till s.k. vardagstolkning stort, beroende på att statsbidraget i huvudsak fördelas utifrån invånarantal och inte utifrån antalet brukare. Detta leder till orättvisor och bristsituationer på orter med många teckenspråkiga. Det tydligaste exemplet är där av döva bor medan invånarantalet i län utgör av riket. Därmed skiljer det ca per tolkuppdrag i statsbidrag mellan län som får minst och det län som får mest. Detta är inte acceptabelt och måste rättas till. Motsvarande problematik finns när det gäller behovet av kvalificerad språktolkning, dvs tolkning mellan svenska och utländska språk. Svårigheterna med att regionalt möta behoven av såväl kvalificerad språktolkning som teckenspråkstolkning leder till slutsatsen att staten bör ta ansvar för en samordnad funktion. Utredningen samlad tolktjänst (SOU 2011:83) föreslog att resurserna för teckenspråkstjänster skulle samlas och samordnas till en huvudman. Detta har dock ännu inte lett fram till någon förändring. Eftersom det finns behov av att samordna och effektivisera både språktolkning och teckenspråkstolkning skulle staten kunna ta ansvar för att kvalificerad tolktjänst finns tillgänglig oavsett var i landet man bor. Detta underlättas av teknikutvecklingen, där bildtelefoni medger möjligheter till tolkning även om tolken inte är geografiskt närvarande. Det är inte rimligt att vare sig statsbidrag eller hemspråk avgör förutsättningarna för tillgången till tolktjänst. Med staten som huvudman för samordningen och finansieringen av såväl teckenspråkstolkning som språktolkning finns större möjligheter att säkra tillgången till kvalificerad tolktjänst över hela landet. Det samlade statliga ansvaret för tolkverksamheten skulle med fördel kunna utgöra en central del av en samlad statlig språkmyndighet. Denna myndighet skulle, förutom tolkverksamhet, även ansvara för bland annat språkvård och tillsyn av språklagen och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. En sådan myndighet bör utredas.
mot · H502520 · 2017-09-29 00:00:00 — En statlig skola för likvärdighet ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett återförstatligande av skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som tar fram formerna för en modern skola med staten som huvudman för de offentliga skolorna, och detta tillkännager för regeringen. Kunskap och bildning är den viktigaste faktorn för att stärka den enskilda människans möjligheter till ett gott liv. Utbildning ger alla möjlighet att, utifrån sina egna förutsättningar, förbättra sin livssituation. Kunskap bryter barriärer, minskar klyftor, öppnar nya vägar och stärker den enskildes förmåga att orientera sig och fatta egna självständiga beslut. Utbildningssystemet ska ställa höga krav och ha höga förväntningar i en skola där alla elever oavsett var de bor har samma möjligheter. För att ge alla elever en likvärdig skolgång i hela landet bör staten ta tillbaka ansvaret för skolan. Liberalernas uppfattning är att kommunaliseringen av skolan är huvudförklaringen till skolans minskade likvärdighet, försämrade kunskapsresultat samt försämrade arbetssituation och status för lärarna. Liberalerna drev i regeringsställning igenom förändringar där staten tog ett allt större ansvar för skolan. Det handlade om skärpta krav på behöriga lärare, om tydligare kunskapsmål, mer statlig inspektion av skolorna och statligt stöd i miljardklassen till både högre lärarlöner och fortbildning. måste nästa steg tas. Liberalerna anser att staten ska ta över hela huvudansvaret för skolan. Staten ska vara arbetsgivare för rektorerna och lärarna och ansvara för uppföljning så att eleverna får så mycket kunskaper som möjligt med sig. Självfallet måste omfattande strukturreformer av detta slag genomföras med omsorg och föregås av gedigen analys och utredningsarbete. har presenterat två alternativa förslag på ökad styrning och delfinansiering av det offentliga skolväsendet. Inget av dessa alternativ innebär att skolan återförstatligas. Liberalerna föreslår därför att det tillsätts en utredning som tar fram förslag på formerna för en modern skola med staten som huvudman för de offentliga skolorna där kvalitet och likvärdighet säkras genom statlig finansiering, nationella mål, utvärderingar och tillsyn.