ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4023702 · 2017-04-06 00:00:00 — med anledning av skr. 2016/17:138 om transparensen i budgetpropositionen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge regeringen i uppdrag att återinföra redovisningen av sysselsättningseffekter i budgetpropositionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge regeringen i uppdrag att sätta utgiftstaken så att de återfår sin styrande effekt, och detta tillkännager för regeringen. Regeringen har sedan tillträdet 2014 valt att – till skillnad mot alliansregeringen - inte beräkna och analysera sysselsättningseffekter av den förda politiken. Alliansen har påpekat de negativa konsekvenserna detta kan få för säkerheten i de offentligfinansiella beräkningarna och bedömningarna. I om transparensen i budgetpropositionen påtalas för regeringen att ”en förbättrad analys av offentligfinansiella risker bör utgöra en central del av budgetpropositionen och i riktlinjekapitlet i vårpropositionen”. Därtill poängterar att hållbarheten i den offentligfinansiella budgeten till stor del påverkas av arbetsmarknadens funktionalitet och förmågan att integrera och sluta den tudelning som finns på svensk arbetsmarknad mellan utrikes- och inrikes födda. Det är därmed anmärkningsvärt och oroväckande att regeringen vidhåller sitt beslut att inte vara transparenta med sysselsättningseffekterna av den förda politiken och de reformer regeringen genomför. Regeringen bör, för att öka transparensen kring den förda ekonomiska politiken, återinföra redovisningen av sysselsättningseffekter. Detta bör ge regeringen tillkänna. Också när det gäller utgiftstaken finns skäl för regeringen att ta till sig av synpunkter när det gäller det högt satta budgettaket och de stora budgeteringsmarginalerna. Det leder till att utgiftstakens roll i det finanspolitiska ramverket försvagas. menar att regeringens stora marginaler till utgiftstaket kan indikera att regeringen tar höjd för stora, men icke aviserade, utgiftsökningar . Därtill frångår regeringen principen om utgiftstaket som styråra i den offentliga budgeten då taken är satta med så stora marginaler att de i stort förlorar sin styrande effekt. Vi anser därför att regeringen borde sätta utgiftstaken så att de återfår den styrande effekten. Regeringen borde också som regel förklara hur de avser att använda och/eller hantera eventuella stora marginaler till budgettaket.
mot · H4023708 · 2017-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:128 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen senast bör återkomma och fastställa konkreta nationella mål för att kunna utvärdera de insatser som genomför i , och detta tillkännager för regeringen. Alliansen ställer sig bakom propositionens förslag om att ställa en svensk väpnad styrka till MINUSMA:s förfogande fram till . Det är dessutom positivt att en taktisk flygtransportförmåga adderas till det svenska bidraget i med början . Vi välkomnar den svenska insatsens bidrag till förstärkt säkerhet och stabilitet i i enlighet med FN:s säkerhetsråds mandat. Insatsen i är nu inne på sitt tredje år och regeringen betonar i propositionen att styrkebidraget till MINUSMA ska vara långsiktigt. Det är bra att regeringen ser långsiktigt på insats mot sönderfall och terrorism i en orolig del av världen. För att ska kunna göra maximal nytta krävs dock att det finns konkreta nationella mål för att kunna utvärdera de insatser som gör i . På sidan 13 i propositionen skriver regeringen bland annat att målen för deltagande i insatsen är att bidra till att uppfylla MINUSMA:s mandat enligt säkerhetsrådets resolution och därigenom bidra till förbättrad säkerhet i , till att återfår kontroll över hela landet och till att understödja långsiktigt hållbara lösningar på krisen i landet. Den ansats till mål för deltagande i insatsen som presenteras i propositionen är dock inte tillräckligt konkret för att vara meningsfull. Regeringen måste kunna precisera relevanta målsättningar för insatsen i på ett bättre sätt än vad som görs i den aktuella propositionen. Det finns dessutom ett tillkännagivande som riktade till regeringen senaste gången när beslut togs om att förlänga insatsen. I utskottets betänkande, 2015/16:UFöU3, skrevs då följande i ställningstagandet: En förutsättning för att kunna genomföra en utvärdering är att konkreta, uppföljningsbara mål formulerats för den svenska insatsen. I den utredning (SOU 2017:16) som presenterades av den svenska insatsen i betonas att först vidtogs åtgärder i riktning mot en mer samlad och samordnad styrning av engagemanget. En viktig lärdom som utredningen pekar på är att vid svenskt deltagande i en omfattande, komplex, långsiktig och riskfylld internationell insats behövs en särskild ordning för strategisk styrning, analys och uppföljning. Vi måste lära oss av de misstag som gjorts vid tidigare insatser för att pågående och framtida internationella insatser ska kunna fungera optimalt, särskilt om närvaron är långsiktig. Regeringen bör därför återkomma , i exempelvis budgetpropositionen , och fastställa konkreta nationella mål för att kunna utvärdera de insatser som genomför i .
mot · H4023709 · 2017-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:128 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över och öka nivån på humanitärt bistånd i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenska polisens bidrag till Maliinsatsen bör dras tillbaka och tillkännager detta för regeringen. Enligt regeringens proposition är de humanitära behoven i och regionen omfattande. En humanitär kris pågår i hela Sahelområdet, vilken i huvudsak beror på torka, höga spannmålspriser och ekologisk degradering. Enligt FN är ca 3,7 miljoner människor i drabbade av matosäkerhet och i behov av humanitärt stöd, till skillnad från 2 miljoner förra gången denna fråga var uppe för behandling i . kommer 620 000 barn att vara i behov av nutritionsbehandling. Särskilt drabbad är regionen där av befolkningen lider av akut undernäring. uppgick det humanitära stödet till och 2016 till , detta trots att behovet av humanitärt stöd ökat enligt FN:s statistik. Mot bakgrund av detta anser vi att bör se över vilka förstärkningar av de humanitära insatserna i som är relevanta för att medverka till en minskning av påfrestningarna för den civila befolkningen. Svenska polisen bistår med personal till insatsen i . Med hänsyn till polisens ansträngda läge på nationell nivå bör avstå från att skicka poliser till internationella insatser likt Minusma. Enligt vår mening är det viktigt att vi från politiskt håll tar ett helhetsansvar för att försäkra oss om att arbete för att få ordning på sin organisation underlättas. Därför bör vi politiker vid varje givet tillfälle bistå polisen med detta. Det finns goda skäl i ett läge där polisens organisation fungerar att skicka polisiär personal till insatser likt Minusma, detta eftersom de poliser som åker på dessa utlandsinsatser i varierande grad tillskansar sig kompetens som höjer polisens totala förmåga. Däremot anser att nuvarande överansträngning för medför att det inte finns utrymme för att undvara personal.
mot · H4023710 · 2017-04-20 00:00:00 — med anledning av skr. 2016/17:164 om statliga investeringar i allmänna farleder ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för en i allmänhet tydligare motivering och större transparens när det gäller infrastrukturinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge tydligare riktlinjer för hur de samhällsekonomiska analyserna och deras tillämpning i beslutsprocessen ska användas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydligare verka för att fyrstegsprincipen följs och att undantag och avsteg från denna tydligt motiveras och presenteras, och detta tillkännager för regeringen. instämmer i regeringens ståndpunkt att rekommendationer och slutsatser i högsta grad är relevanta. Det är därför glädjande att regeringen också avser att vidta, och i viss mån redan vidtagit, åtgärder. Däremot anser vi att regeringens åtgärder inte är tillräckligt långtgående och att problemen som pekar på bara är en del av ett större systemfel gällande infrastrukturpolitiken. påtalar att det i urvalsprocessen gällande vilka projekt som ska bli aktuella för genomförande saknas transparens och tydlighet, och att det ibland är oklart varför det ena projektet blir prioriterat framför det andra – trots en prognostiserad likvärdig samhällsekonomisk nytta. Detta menar vi är allvarligt, då infrastrukturprojekt i regel är kostsamma och påverkar samhället över . anser att handhavandet av skattebetalarnas pengar kräver yttersta respekt och att regeringen är skyldig folket ett ansvarsfullt hanterande av dessa. Oklarheter kring urvalsprocessen är därför synnerligen allvarliga då de riskerar att skada förtroendet för staten och därmed viljan att bidra och i förlängningen skattemoralen. Som aktuellt exempel kan nämnas att , där många slussar enbart har en teknisk livslängd beräknad till 2030 och där stora behov av jordskredssäkring föreligger, enbart finns med i nuvarande transportplan under Utpekade brister. ger konkreta förslag för hur den s.k. fyrstegsprincipen bättre ska kunna följas, och vi menar att kritiken och förslagen bör följas upp hårdare. För att de samhällsekonomiska analyserna ska kunna ligga till grund för prioriteringar och beslut gällande genomförande krävs att dessa är både jämförbara och rättvisande. slår fast att det i vitala delar finns brister gällande dessa hänseenden. Detta gäller inte bara farledsinvesteringar, utan är även tydligt när det gäller t.ex. Sverigeförhandlingen. Det är därför för oss tydligt att det krävs en höjd ambitionsnivå om dessa kalkyler ska kunna användas på det sätt de är tänkta, och för att förtroendet för urvalsprocessen ska kunna bibehållas. Per Klarberg (SD)
mot · H4023717 · 2017-04-21 00:00:00 — med anledning av skr. 2016/17:176 om arbetskraftsinvandring ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att utveckla regelverket och tillämpningen av regelverket för arbetskraftsinvandring och tillkännager detta för regeringen. I nu aktuell rapport kommer till slutsatsen att det bör vara möjligt dels att minska tiden för handläggning av arbetstillstånd, dels att förbättra kontrollen av villkoren. Alliansen delar bedömning. Regeringen har, enligt vår bedömning, inte vidtagit tillräckliga åtgärder mot vare sig problemet med långa handläggningstider eller missbruk av arbetskraftssystemet. Det finns dessutom andra problem på fältet för arbetskraftsinvandring med allvarliga konsekvenser, detta utan att verkningsfulla åtgärder vidtas från regeringens sida. Regeringen bör mot denna bakgrund vidta ytterligare åtgärder för att utveckla regelverket och tillämpningen av regelverket för arbetskraftsinvandring. Vi vill att förutsättningarna för arbetskraftsinvandring förbättras. Det gäller inte minst i yrken där det råder brist på arbetskraft i . måste missbruk av regelverket stävjas. Alliansens förslag på området utvecklas närmare i det följande och i motion 2016/17:3267. Alliansen vill korta handläggningstiderna för arbetstillstånd och utöka möjligheterna till digital hantering. Vi vill även införa en 30-dagarsgaranti hos vid komplett ansökan. Om man gör en ansökan om arbetstillstånd, som inte kräver kompletteringar, ska det inte dröja längre än innan arbetstillståndet är utfärdat. Det ska vara lätt att jobba och göra rätt för sig i . Då krävs att inte stelbenta regler eller onödig byråkrati sätter hinder i vägen. I stället måste en helhetsbedömning göras. Det är t.ex. orimligt att en arbetskraftsinvandrare utvisas enbart på den grunden att han eller hon har fått sin anställning via en rekryteringskanal av exempelvis Linkedins storlek och räckvidd, vilket det finns exempel på. Här måste regler och/eller regeltillämpningen förändras. Det finns ett tillkännagivande i på detta område från . Det har fortfarande inte tillgodosetts på ett godtagbart sätt. Viktig tid går förlorad till nackdel för enskilda och för arbetskraftsinvandringen i stort. Arbetskraftsinvandring bidrar till bättre kompetensförsörjning och ökade möjligheter för företag att växa och anställa. förekommer dåliga villkor, falska anställningar och handel med anställningsavtal. Alliansen anser att alla former av missbruk av regelverket för arbetskraftsinvandring måste motverkas. Alliansen föreslår två nya insatser för att motverka missbruk av arbetstillstånd. För det första vill vi att man inför direktåtkomst för till vissa uppgifter hos bl.a. . Genom direktåtkomst till uppgifter om t.ex. antalet anställda i verksamheten, omsättning, resultat, inbetalda skatter och avgifter kan kontrollera att regelverken efterlevs på ett mer effektivt sätt. Här finns utredningsförslag klara . Regeringen måste lägga fram ny lagstiftning till . Vi vill även se ett särskilt regeringsuppdrag till som syftar till att förstärka arbetet mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring utifrån gällande regelverk.
mot · H4023718 · 2017-04-21 00:00:00 — med anledning av skr. 2016/17:176 om arbetskraftsinvandring ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera högkvalitativ framför lågkvalitativ arbetskraftsinvandring och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har lämnat en skrivelse med anledning av om arbetskraftsinvandring (RiR 2016:32) som genomförts efter att man har sett behov av att granska systemet kring arbetskraftsinvandring efter reformen 2008 samt om dess syften blivit uppfyllda. Den slutgiltiga bedömningen av är att det bör vara möjligt att både minska handläggningstiderna för arbetstillstånd och förbättra kontrollen av villkoren. delar syn på detta, och menar att tydliga åtgärder krävs för att förbättra rådande situation. Vi är därför positiva till att regeringen i stor utsträckning valt att vidta vissa åtgärder för att få till förbättringsåtgärder på området. Långa handläggningstider och bristande kontroller är dock inte det enda problematiska med nuvarande arbetskraftsinvandring. I granskning framgår att arbetskraftsinvandringen inte är ”obetydlig inom lågkvalificerade överskottsyrken”. Statistik visar att den största enskilda yrkesgruppen bland arbetskraftsinvandrarna, som innehar en fjärdedel av samtliga tillstånd, är bärplockare. Andra yrkesgrupper som fått ett tillskott utifrån är bl.a. köks- och butiksbiträden, tidningsutdelare och städare. har förespråkat ett införande av behovsprövning vid arbetskraftsinvandring till . För oss är det en självklarhet att arbetstillstånd ska kunna ges till de som innehar kompetenser det råder brist på i det svenska samhället. Men att bevilja arbetstillstånd till yrkesgrupper som inte kräver några särskilda yrkeskunskaper är inget annat än orimligt. Enligt vår mening bör de arbetslösa som redan finns i det svenska samhället slippa konkurrera om enklare jobb eller överskottsyrken med, i praktiken, arbetstagare i hela världen. När siffror visar att av alla arbetskraftsinvandrare kommer till överskottsyrken, är detta något som måste åtgärdas. Tyvärr gör regeringen inte samma bedömning. I sin skrivelse nämner regeringen förvisso observation gällande lågkvalificerad arbetskraftsinvandring till överskottsyrken, men endast som en bisats där problemet med dåliga arbetsvillkor och bristande kontroller står i fokus. Det faktum att sådan invandring över huvud taget sker problematiseras inte. mening är att bör ge regeringen i uppgift att, med bakgrund i ovanstående resonemang, presentera ett system för behovsprövning vid arbetskraftsinvandring. Detta bör ges regeringen tillkänna. Fram till dess att ett sådant system är på plats vill vi uppmana regeringen att ge tydliga riktlinjer om att prioritera handläggningen av högkvalificerad arbetskraftsinvandring framför lågkvalificerad. Även detta bör därför ges regeringen tillkänna.
mot · H4023720 · 2017-04-27 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:179 Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2017 avslår proposition 2016/17:179 Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2017. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett förslag om att fasa ut elcertifikatssystemet genom att inte tilldela ytterligare anläggningar elcertifikat och tillkännager detta för regeringen. Regeringen föreslår att elcertifikatssystemet ska förlängas till 2045 och utökas med nya elcertifikat. anser inte att regeringen härvidlag lyckats greppa den större bilden gällande elmarknaden och elcertifikatsystemet med de subventioner som riktas mot främst väderberoende kraftslag. Därför är det angeläget att reflektera kring hur överutbudet på kraftmarknaden uppstått som så kraftfullt har pressat elpriserna. Den akuta energimarknadskrisen har primärt uppstått kopplat till politisk klåfingrighet där man pumpat in otaliga subventionsmiljarder i det man på ideologisk grund tyckt ha varit fint och gott. Elcertifikatssystemet som infördes , med senare kraftiga ambitionshöjningar under alliansregeringen, har skapat ett kraftigt överutbud av produktionskapacitet som marknaden inte har efterfrågat. Således har elpriserna pressats nedåt så att i princip ingen elproducent kan få kalkylerna att gå ihop. Problemet är bara att när subventionerna går till opålitliga och väderberoende energislag så är det svårt att ta bort något annat ur systemet då landet måste ha beredskap för kalla vinterdagar utan vare sig sol eller vind. Det är viktigt att komma ihåg att det är den akuta energimarknadskrisen som gjort att partierna blocköverskridande kunnat sätta sig ner och söka breda överenskommelser. Men trots läget väljer nu regeringen att förlänga och höja ambitionsnivån i elcertifikatssystemet med långtgående mål om främst väderberoende elproduktion. Man anmodar alltså mer av samma medicin som skapade problemen från första början. Det finns således all anledning till oro över att man inte gjort upp med grundorsakerna till varför vi fick en kris från början. bör med anledning av detta avslå propositionen. Utfasning av befintligt system Elcertifikatssystemet syftar till att stimulera det som brukar betecknas förnybar elproduktion. Vi menar dock att detta stödsystem snedvrider konkurrensen till förmån för sådana energislag (bl.a. sol- och vindkraft) som inte nödvändigtvis kan tillhandhålla effekt när efterfrågan är som störst. Vidare har elcertifikatssystemet medverkat till att det har uppförts produktionsanläggningar som inte kan bära sina egna kostnader. Lönsamheten sviktar och det blir svårt att finansiera investeringar och renoveringar av dessa anläggningar. Det förekommer även att vindkraftsparker rivs , eftersom subventionerna är tillräckliga, och är risken påtaglig att systemet kväver sig självt. Vill vi gå mot en fungerande elmarknad behöver vi sanera marknaden från konkurrenssnedvridande stöd. Regeringen bör därför återkomma till med förslag om att elcertifikatssystemet ska fasas ut genom att nya investeringar i förnybar elproduktion inte längre ska tilldelas elcertifikat.
mot · H4023723 · 2017-05-02 00:00:00 — Motion till 2016/17:3723
mot · H4023733 · 2017-05-03 00:00:00 — med anledning av skr. 2016/17:98 Redovisning av skatteutgifter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i kommande skrivelser med redovisning av skatteutgifter bör analysera enskilda skatteutgifters samhällsekonomiska effektivitet och sysselsättningseffekter för att öka öppenheten i och kunskapen om effekterna av den förda politiken, och detta tillkännager för regeringen. Regeringen ska lämna en redovisning av skatteutgifter till . En lång rad remissinstanser är kritiska till vilka effekter regeringens politik får för jobben och anser att regeringen underskattar de negativa sysselsättningseffekterna. Samhällsekonomisk effektivitet innebär att samhällets resurser används på ett effektivt sätt för att skapa så hög välfärd i samhället som möjligt. Sysselsättningseffekter är en betydelsefull del av detta. Skrivelse 2016/17:98, Redovisning av skatteutgifter , redogör för effekten på skatteintäkterna av särregler i skattelagstiftningen. Skrivelsen har två syften: dels att synliggöra stöden till företag och hushåll på budgetens inkomstsida för ett bredare underlag för politisk prioritering, och dels att beskriva graden av enhetlighet i skattereglerna. Transparens och öppenhet ska vara ledord inom politiken. Det är av central betydelse att allmänheten får relevant information på ett tillgängligt sätt. Sedan den nuvarande regeringen kom till makten har steg tagits bort från öppenhet. Regeringen har t.ex. valt att inte fullt ut redovisa den samhällsekonomiska effektiviteten och effekten på sysselsättning. Regeringen bör efter bästa tillgängliga kunskap och konventioner redovisa sådana effekter på sysselsättningen. I förra årets redogörelse av statens skatteutgifter analyserade regeringen den samhällsekonomiska effektiviteten avseende två skatteutgifter. I årets skrivelse begränsar regeringen sin analys till en skatteutgift: moms på livsmedel. Analysen är bristfällig då regeringen väljer att inte inkludera sysselsättningseffekter. Regeringen har som mål lägsta arbetslöshet till 2020, och vi har en tudelning på arbetsmarknaden som kräver att sysselsättningsåtgärder prioriteras. bör därför ge regeringen till känna att i kommande skrivelser fullt ut analysera enskilda skatteutgifters samhällsekonomiska effektivitet och sysselsättningseffekt. Per Åsling (C)
mot · H4023736 · 2017-05-03 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:172 Ett sammanhållet mottagande med tidsbegränsade uppehållstillstånd avslår proposition 2016/17:172 Ett sammanhållet mottagande med tidsbegränsade uppehållstillstånd. Lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i infördes som en åtgärd mot de stora påfrestningarna på det svenska asylsystemet såväl som på andra centrala samhällsfunktioner som den höga asylinvandringen förde med sig. I propositionen föreslår regeringen åtgärder som syftar till att luckra upp delar av de begränsningar som lagen har medfört. motsätter sig detta och anser att bör göra mer för att permanenta miniminivåerna för ett svenskt mottagande. Regeringens förslag om ändring i socialförsäkringsbalken, som medför att bosättningsbaserade socialförsäkringsförmåner får lämnas till personer även när deras uppehållstillstånd har upphört att gälla förutsatt att en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd har inkommit till , är ett steg i fel riktning. anser att tidsbegränsade uppehållstillstånd ska respekteras och att det därmed inte ska utdelas socialförsäkringsförmåner till de som saknar uppehållstillstånd, även om det har inkommit en ansökan till . anser vidare inte att studiehjälp och studiemedel ska tilldelas personer som endast beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt lagen om tillfälliga begräsningar av möjligheter att få uppehållstillstånd i . har ett av världens mest generösa studiesystem varpå det är orimligt att göra det än mer generöst genom att i fortsättningen även inkludera denna grupp. När det kommer till regeringens förslag om att EU-medborgare endast ska omfattas av LMA om det finns synnerliga skäl är det ett steg i rätt riktning från dagens lagstiftning. anser dock att det är mer ändamålsenligt att asylansökan från EU-medborgare ska avslås per automatik då det inte föreligger asylskäl. Vi vill därmed uppmuntra regeringen att återkomma med ett förslag i den andan. Sammantaget är av uppfattningen att möjligheterna för de med tidsbegränsat uppehållstillstånd att ta del av bistånd bör reduceras. Vi anser att propositionen medför större skada än nytta och vi föreslår med anledning av detta att propositionen avslås i sin helhet.