mot · H5021147 · 2017-10-02 00:00:00 — Utred skattesystemets omfördelande effekter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att analysera hur skattesystemets utjämnande effekter har utvecklats och tillkännager detta för regeringen. Skattesystemets utformning är, tillsammans med socialförsäkringarna och välfärdstjänsterna, central för ett lands fördelningspolitiska ambitioner. En studie från Euromod har analyserat skattesystemens omfördelande effekter inom EU. [1] Rapporten har 1999 och 2008 som jämförelseår och omfattar ländernas direkta skatter (indirekta skatter som t.ex. moms ingår således inte i studien). Analysen visar att gått från att vara ett av de länder vars skattesystem omfördelar mest till att ha det minst omfördelande skattesystemet inom EU:s ”kärnländer”[2]. Detta är en anmärkningsvärd utveckling. Vad är det då som har orsakat denna utveckling? Rapporten ger inga svar på det. Men låt oss gå igenom några av de större förändringarna på skatteområdet . avskaffades såväl arvs- som gåvoskatten, 2007 avskaffades förmögenhetsskatten och 2008 avskaffades fastighetsskatten. Dessa förändringar torde vara en starkt bidragande orsak till att det svenska skattesystemets utjämnande effekter har minskat så markant. är ett utav mycket få länder som varken har skatt på arv, gåvor eller förmögenheter eller en fastighetsskatt som är kopplad till taxeringsvärdet. Till dessa förändringar ska bl.a. läggas att bolagsskattesatsen har sänkts i flera steg och att skatten på förvärvsinkomster har sänkts med genom de olika jobbskatteavdragen. Dessutom har skattereglerna för delägare i fåmansföretag (de s.k. 3:12-reglerna) gjorts mer förmånliga, vilket framför allt har gynnat den tiondel av befolkningen som har de högsta inkomsterna. Delar av ovan nämnda skatteförändringar har genomförts efter 2008, varför det finns skäl att tro att skattesystemets omfördelande effekter minskat ytterligare. Den ekonomiska ojämlikheten har ökat i de flesta västländer . är inget undantag, tvärtom. Faktum är att är det OECD-land där den ekonomiska ojämlikheten ökat mest [3]. I figuren nedan visas förändringen av de disponibla inkomsterna (såväl inklusive som exklusive kapitalinkomster) per decilgrupp . Figur 1 Förändring av disponibel inkomst per konsumtionsenhet och efter deciler och kapitalvinst, 1991–2015, fasta priser, procentuell förändring Källa: SCB. Som framgår av diagrammet har inkomsterna i de övre inkomstskikten ökat betydligt mer jämfört med de lägre inkomstskikten. Inkomsterna (inkl. kapitalvinster) i de två översta decilgrupperna har ökat respektive , medan inkomsterna i de två lägsta grupperna endast har ökat . Av figuren går det också att utläsa att inkomstskillnaderna ökar betydligt mer när kapitalinkomster ingår i inkomstmåttet. Detta är särskilt tydligt i de två övre decilierna. utgjorde kapitalinkomsterna av den totala disponibla inkomsten för hushåll. hade kapitalinkomsterna växt till av de disponibla inkomsterna och uppgick sammantaget till , där av kapitalinkomsterna gick till den tiondel av befolkningen som hade högst inkomst. [4] Det förefaller således som att den ökade ojämlikheten till stor del drivits av växande kapitalinkomster hos toppinkomsttagarna. Figur 2 nedan visar utvecklingen av taxerade kapitalvinster –2015. I likhet med kapitalinkomsterna har dessa vuxit markant . Figur 2 Taxerade kapitalinkomster –2015, mdkr, löpande priser Källa: SCB. Den ökade ojämlikheten för med sig en rad negativa sociala effekter, alltifrån försämrad folkhälsa till bristande tillit och lägre valdeltagande. har också allt fler ekonomer och institutioner visat att ökad ojämlikhet påverkar den ekonomiska tillväxten negativt. uppskattar i en rapport att den ökade ojämlikheten har minskat den sammanlagda BNP-tillväxten i en studie över 19 . [5] Föga förvånande finner man också ett starkt negativt samband mellan ekonomisk ojämlikhet och social rörlighet. För del finner en annan OECD-studie att den ökade ojämlikheten har minskat den sammanlagda BNP-tillväxten med . [6] Även en finner ett starkt samband mellan ökad ojämlikhet och minskad tillväxt. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att är det land där den ekonomiska ojämlikheten ökat mest . Vi betalar ett pris för den ökade ojämlikheten, såväl socialt som i form av lägre ekonomisk tillväxt. har gått från att vara ett land med ett utjämnande skattesystem till det land inom EU-15 som har det minst utjämnande skattesystemet. bör ha ett skattesystem som bidrar till en ekonomi som är bra för alla, inte bara några få. Mot bakgrund av det ovan anförda bör regeringen tillsätta en utredning i syfte att analysera hur skattesystemets utjämnande effekter utvecklats . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Momodou Jallow (V) [1] Verbist, G. & Figari, F. (2014), ”The redistributive effect and progressivity of taxes revisited: An International Comparison across Union”, EUROMOD Working Paper No. [2] Studien omfattar de 15 länder som ingick i EU 1998. [3] (2015), ”In It Together – Why Less Inequality Benefits All”. Jämförelseåren i studien är 1985 och 2013 (eller då data finns tillgängliga). [4] . [5] (2015), ”In It Together – Why Less Inequality Benefits All”. [6] Cingano, F. (2014), ”Trends in Income Inequality and its Impact on Economic Growth”. Social, Employment and Migration Working Papers No. [7] Ostry, J. D., A. G. Tsangarides (2014), ”Redistribution, Inequality, and Growth”, IMF Staff Discussion Note.