mot · H4023730 · 2017-05-03 00:00:00 — En uppskattning gör gällande att inlåsningarna på svensk bostadsmarknad gör att den svenska arbetslösheten är större än vad den annars hade varit. Det är skillnaden mellan jobb eller arbetslöshet för 16 000 människor. Förklaringarna till den låga rörligheten är flera. har konstaterat att den svenska hyressättningsmodellen fungerar allt sämre i takt med att bostadsmarknaden blir allt mer överhettad. De långa köerna till hyresbostäder är ett tydligt tecken på en icke fungerade marknad. För personer som äger sitt boende konstaterar samma myndighet att kostnaderna för att flytta och byta bostad sannolikt är de högsta i hela . Anledningarna till att det byggs för lite är ännu mer mångfasetterade. Det handlar om det totala utbudet av mark och den takt som detaljplanelagd mark bebyggs. Fler detaljplaner måste upprättas, och fler bygglov måste vinna laga kraft. Inte minst handlar det om att minska de kostnader som är förknippade med överklaganden och långa ledtider. Regeringen håller fast vid en politik som syftar till att subventionera fram fler bostäder. Detta är i grunden feltänkt. Subventionssystem snedvrider konkurrensen mellan byggprojekt och minskar snarare än ökar incitamenten för bostadsbyggande. Ett avgörande skäl till att de bostadspolitiska överläggningarna 2016 mellan regeringen och oppositionen inte ledde till någon uppgörelse var regeringens övertro på subventioner och ovilja till de djupgående reformer som behövs. Liberalernas bostadspolitik syftar i stället till att få en bostadsmarknad präglad av mer rörlighet och mer byggande. Det är en bostadsmarknad som är just en fungerande marknad, där fler människor kan bo utifrån egna önskemål och förutsättningar. Det är en bostadsmarknad med enklare plan- och byggregler som de höga ambitionerna för tillgänglighet upprätthålls. I höstens budgetmotion presenterade Liberalerna en rad förslag för att liberalisera bostadspolitiken och möjliggöra fler bostäder. Bland annat yrkade vi på en avveckling av regeringens marknadsstörande och ineffektiva subventionspolitik i form av investeringsstöd, renoveringssubventioner och bidrag. Liberalerna vill därutöver gå vidare med ytterligare systemförändringar för att korta tiden från plan till bostad, dvs. Planprocessen ska förenklas, ledtiderna kortas och överklagandereglerna ses över. ska fortsätta att genomlysa byggsektorn. Byggherrar ska ges rätten att utarbeta detaljplaner som ska kunna prövas av kommunen. Vi har också lagt fram konkreta förslag om ekonomisk stimulans till de kommuner som har korta handläggningstider eller framgångsrikt förkortar sina handläggningstider för plan- och bygglovsärenden, och vi har föreslagit stärkt konsumentmakt på bostadsmarknaden genom att utveckla en offentlig hyresstatistik. Dessa våra prioriteringar i budgetmotionen ligger i huvudsak fast och utgör ett underlag för vårt politiska utvecklingsarbete. Vi vill även ta ytterligare steg mot färre överklaganden och en snabbare överklagandeprocess. Vi vill att länsstyrelsernas roll renodlas till att vara samrådsaktör och inte part i denna typ av ärenden. Det bör även övervägas om det går att begränsa den sakägarkrets som har rätt att överklaga bygglovs- och detaljplanebeslut. Fler smärre åtgärder ska omfattas av enbart bygganmälan. För att öka rörligheten på bostadsmarknaden behöver flyttskatten sänkas permanent. Vi står fast vid vårt tidigare framlagda förslag om att sänka den effektiva skatten genom att taket på uppskovsbeloppet tas bort och räntebeläggningen på uppskovsbeloppet avskaffas. Detta skulle underlätta för ett ökat bostadsutbud i väsentligt högre grad än den tidsbegränsade skattelättnad som regeringen genomdrivit. Liberalerna anser att bruksvärdessystemet ska reformeras för ökad rörlighet. Inom det befintliga beståndet bör hyressättningen framöver i större utsträckning avspegla konsumenternas efterfrågan och individuella val. Inom bruksvärdessystemet behöver läge samt till- och frånval få större genomslag så att hyresnivåerna närmare speglar utbud och efterfrågan. Vad gäller nybyggnation ska fri hyressättning tillåtas. Inom ramen för presumtionshyressystemet ska också hyror kunna avtalas fritt mellan hyresvärd och hyrestagare. Presumtionshyrorna ska gälla utan bortre tidsgräns. Den fria hyressättningen ska kombineras med ett starkt besittningsskydd och en förutsägbar indexreglering hyresgästen väljer att bo kvar. För att bidra till att bostadsområden får ett mer blandat utbud av bostäder vill vi att ägarlägenheter ska kunna inrättas även i befintligt bestånd genom ombildning av hyresrätter eller bostadsrätter. Vidare bör bostadssegregationen i områden helt dominerade av hyresrätter motverkas genom en särskild strategi för ombildning till bostadsrätter i dessa områden. Dagens bostadsmarknad skapar särskilt stor otrygghet för många andrahandshyresgäster. Liberalerna vill göra ett antal förändringar för att underlätta laglig och ordnad andrahandsuthyrning. Ett svenskt system för trygga hyresdepositioner ska införas. har ett system där depositionsbeloppet vid andrahandsuthyrning sätts in på ett neutralt konto. Ett motsvarande system bör införas i . För att öka utbudet av lagliga andrahandsbostäder vill vi förbättra skattevillkoren vid andrahandsuthyrning. Vi vill därför stimulera fler att hyra ut villor, bostadsrätter och ägarlägenheter genom en generösare beräkning av den s.k. skäliga hyran. Det finns en outnyttjad potential att bygga fler bostäder i attraktiva lägen, särskilt i glesbygd. Därför bör strandskyddet decentraliseras genom att kommuner ska kunna ansöka om att upphäva strandskyddet med hänvisning till ett lokalt behov av bostadsbyggande. I områden där exploateringstrycket bedöms som exceptionellt högt eller synnerliga skäl föreligger ska fortfarande ett strikt strandskydd tillämpas. Samhällsbyggnad innebär att skapa en bebyggelsemiljö där bostäder, kontor och verksamheter ligger i trygga och tillgängliga omgivningar, att skapa och vårda grönområden och att verka för minskad miljöpåverkan, god integration och social sammanhållning. är det land i EU som urbaniseras snabbast. Det ställer krav på långsiktig och framsynt stadsplanering. Öppna geodata är en viktig reform för både företag och medborgare. publicerades första forskningsrapport om de samhällsekonomiska effekterna av öppna geodata, där det konstaterades att öppna och avgiftsfria geodata skulle ge en samhällsekonomisk vinst på och att det därutöver finns en ytterligare potential i miljardklassen. Både ekonomiska och demokratiska argument talar därför för att Lantmäteriet behöver påskynda tillgängliggörandet av öppna geodata. Regeringens förslag i budgetpropositionen innebar endast ett första, begränsat steg, nämligen att fastighetsdata och vissa geodata blir avgiftsfritt tillgängliga för andra statliga myndigheter. För att bättre kunna ta tillvara de samhällsvinster som öppna geodata kan medföra anser Liberalerna att finansieringsmodellen bör ses över för att underlätta allmänhetens och företagens tillgång till öppna geodata. Den liberala synen på konsumentpolitiken är att individen ska ha makt och möjlighet att fatta välgrundade beslut utifrån sina egna önskemål. För att konsumenten ska ha möjlighet att utöva sin konsumentmakt krävs kunskap samt en fri och öppen granskning där marknadsaktörer granskas och där oseriösa företag avslöjas. Det förutsätter i sin tur att konsumenterna har god tillgång till information. Staten ska ge konsumenterna goda möjligheter att göra sina egna val och vara medvetna om konsekvenserna av dem, men staten ska däremot inte bestämma vilka val konsumenterna ska göra. De oberoende konsumentorganisationerna spelar en avgörande roll för att ta till vara konsumenters intressen i samhället och på marknaden. Vi anser att regeringen har alltför låga ambitioner när det gäller nivån på stödet till konsumentorganisationer och står fast vid vår tidigare redovisade hållning att detta anslag ska höjas. Utgiftsområde 19: Regional tillväxt Utgångspunkten för oss liberaler är värnandet om människors makt över sin egen situation och möjlighet att skapa sin egen framtid. En liberal landsbygdspolitik strävar efter att skapa förutsättningar för dem som vill bo och arbeta på landsbygden eller i mindre tätorter att göra det. Vi ska ta vara på de unika förutsättningar för individers utvecklingskraft och företags konkurrenskraft som finns i olika delar av vårt land. För att möjliggöra service på landsbygden ser vi gärna flexibla lösningar och samarbeten mellan olika aktörer och anser att det finns behov av visst statligt stöd. Hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara. De generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning och för ett förbättrat företagsklimat behöver kombineras med regionala insatser. Grunden för vårt välstånd är och förblir företagande och ekonomisk utveckling. Liberalerna vill ge människor och företag över hela landet möjligheter att växa och utvecklas. På så sätt tar vi till vara hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter. Globaliseringen leder till förändringar som får olika genomslag i olika delar av . Urbanisering bygger i grunden på människors fria val, och det försvarar vi. finns det utmaningar med skillnader mellan å ena sidan städer med en starkt växande privat tjänstesektor och å andra sidan områden med en hög sårbarhet och lokala utmaningar i form av t.ex. en enskild eller ett fåtal industriella arbetsgivare. I kommuner där varsel och avfolkning är vardag blir konsekvensen en åldrande befolkning med ett minskat skatteunderlag. De tre storstadsregionerna och regionstäderna växer snabbast medan de flesta av landets kommuner har dränerats på befolkning och arbetstillfällen när företag flyttat eller lagts ned. Det har lett till ökade bördor som den offentliga och privata servicen har försämrats. Värst har det varit för kommunerna i Bergslagen, östra samt det inre av och inre . I och med den stora ökningen av nyanlända har detta förändrats. Om man tittar på befolkningsutvecklingen kan sex av sju svenska kommuner glädjas över fler invånare, dvs. befolkningen ökade i 248 av landets 290 kommuner. Ökningen har varit särskilt tydlig i norra . De nyanlända i och verksamheten kring är ett lyft för hela på ett sätt som få statliga stödpaket eller regionala utvecklingsfonder kan konkurrera med. Det som dessa projektmedel har misslyckats med , nämligen att få hela att leva, klarar det statliga systemet för anläggningsboenden och kommunplacering nu av. Befolkningsökningen i hela innebär ett tydligt lyft för småföretagen i , inte minst i norrlandskommuner med en tidigare krympande befolkning. Flera av anläggningsboendena drivs av företagare, men minst lika viktig är servicen runt boendena och de nyanlända. Restauranger, städföretag, transportfirmor, affärer, bensinstationer, kiosker, byggfirmor och fastighetsfirmor får en snabb ökning av efterfrågan på sina tjänster. Småföretag som gått på sparlåga, varit nedläggningshotade eller på randen till konkurs, får plötsligt ett uppsving tack vare de nya invånarna. För att de möjligheter detta skapar ska kunna tillvaratas också på behövs nu liberala strukturreformer för bättre företagsklimat, sänkta trösklar in på arbetsmarknaden och fler enkla jobb. behöver en företagsvänlig politik och det uppnås inte genom höjda skatter på jobb och företagande. I stället behövs regelförenklingar och ett företagsvänligt klimat. ska ha en bredbandsuppkoppling i världsklass. Bredbandet är en lika viktig del i infrastrukturen som el- och vägnäten. En god uppkoppling är viktigt för såväl privatpersoner som företag och oerhört viktigt för regional tillväxt. Hela landet måste få bättre it-kapacitet och statens uppgift bör vara att skapa förutsättningar genom att undanröja hinder för utvecklingen, men även att stötta där lönsamheten för utbyggnad är bristfällig. Den parlamentariska landsbygdskommittén har presenterat sina förslag. De är nu ute på remiss, och vi kommer att granska förslagen och remissinstansernas synpunkter för att återkomma med hur vi ställer oss till de olika förslagen. För oss är det viktigt att förslagen gynnar företagande, utveckling och tillväxt. Fungerande kommunikationer är viktiga för jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Därför krävs det fortsatta investeringar i järnväg, väg och annan infrastruktur. Det finns inget land inom EU som har så långt mellan landsändarna som . Det gör oss beroende av väl fungerande flygtrafik. Centrala flygplatser såsom fungerar som nav i transportsystemet och måste finnas kvar. Liberalerna motsätter sig införandet av en s.k. kilometerskatt som kommer att innebära avsevärt dyrare transporter och därmed sämre konkurrensvillkor. Det påverkar industrin, företagandet och jobben negativt och hämmar den regionala tillväxten. Längre och tyngre fordon kan frakta mer gods per lastbil. Genom att tillåta dessa fordon kan utsläppen minska som effektiviteten och lönsamheten ökar. Liberalerna föreslår en omläggning av reseavdraget i syfte att öka dess regionala träffsäkerhet och minska exponeringen mot felaktigheter i utnyttjandet av avdraget. Tanken är att reseavdraget ska begränsas i de regioner där det finns en fungerande kollektivtrafik och att avdraget därmed är mer generöst där kollektivtrafiken är mindre utbyggd. Utgiftsområde 20: Allmän miljö- och naturvård Liberalernas prioriteringar för miljö- och klimatpolitiken som presenteras i höstens budgetmotion ligger fast. Vi utgår från försiktighetsprincipen och principen att förorenaren ska betala. Marknadsekonomin, inte politiker eller förbudspolitik, driver fram smarta hållbara lösningar. Vi vill använda generella och teknikneutrala ekonomiska styrmedel, som koldioxidskatt och handel med utsläppsrätter. Klimat- och miljöanpassningar ska göras där de gör som mest nytta och på sätt som ger långsiktiga resultat. Viktiga områden är transport, energi, industri samt jord- och skogsbruk. Vi vill se mer av grön skatteväxling – på riktigt. Vi vill sänka skatten på jobb men höja miljö- och klimatpåverkande skatter och avgifter. Vi vill undvika kortsiktiga subventioner och administrativt krångliga stöd. Den bästa miljö- och klimatpolitiken är inte den som har högst budgetanslag. I stället står Liberalerna för en smart, grön politik som framför allt syns i skattetabellerna och där den som smutsar ned får betala mer. Den rödgröna regeringen blir allt mer röd i stället för grön. Den gröna skatteväxlingen är helt bortglömd och i stället höjs skatterna generellt, inte minst på jobb. Skattepengar läggs på kortsiktiga subventioner och administrativt krångliga stöd med begränsad klimatnytta. Flera av de stora klimatinvesteringar regeringen säger sig vilja genomföra skjuts fram till nästkommande mandatperiod. Utsläppen från transporter, både nationellt och internationellt, måste sänkas radikalt och vi står fast vid våra prioriteringar i budgetmotionen . Subventioner till fossila bränslen måste successivt tas bort och vi tar därför bort skattereduktioner när det gäller energi- och koldioxidskatt för diesel inom gruvindustriell verksamhet och inom jordbruket. Det är anmärkningsvärt att regeringen i stället ökar dieselsubventionerna. En ökad elektrifiering av transportsektorn är centralt och här krävs mer forskning och utveckling samt utbyggnad av en laddinfrastruktur. Det behövs mer av elbilar och laddhybrider på vägarna. Vi ser gärna mer biodrivmedel och är positivt inställda till införandet av reduktionsplikt. Biobränslet bör användas där det gör som mest nytta, vilket är som bränsle i tunga vägtransporter, flyg och sjöfart. Mer av de tunga transporterna bör flyttas över till sjöfart och järnväg. De som köper bilar med höga utsläpp måste betala för sina utsläpp. Vi håller fast vid vårt förslag till omvänd miljöbilsbonus som innebär att bilar som inte är miljöbilar får en förhöjd fordonsskatt. Vi stödjer därmed inte regeringens, eller andra riksdagspartiers, förslag om ett bonus–malus-system. Vi ifrågasätter varför skattemedel ska läggas på en subvention av inköp av nya bilar. Miljöbilar ska på olika sätt gynnas i förhållande till fossila bilar men det behövs också tydligare och skärpta krav på vilka bilar som ska anses vara miljöbilar. Bilar som drivs med fossilt bränsle ska inte klassas som miljöbilar. Miljözoner bör införas i fler städer där endast miljöbilar får köra. Bilpooler och smart kortidshyra av miljöbilar främjas t.ex. genom enklare parkeringsregler. Så som framgår av Liberalernas budgetmotion anser vi att reseavdraget ska minskas där det finns en fungerande kollektivtrafik i förhållande till de delar av landet där människor på ett helt annat sätt är beroende av bilen. Dessutom kvarstår vår vilja att höja förmånsvärdet av bilar som inte är miljöbilar. Vi står även fast vid en modell med dubbdäcksavgift för att minska det utsläpp av partiklar som användningen av dubbdäck medför. Regeringens förslag till en svensk flygskatt är allt annat än smart. Oberoende experter och statliga myndigheter menar att klimatnyttan uteblir. Att beskatta flyget hårdare i leder bara till en omfördelning av utsläppen inom EU eftersom fler flygbolag hellre landar i våra grannländer än här. Det blir tydligt när man ser hur flygtrafik från i stället kommer att hamna på . Vi menar att det är negativt att beskatta alla flygningar lika, oavsett bränsle, eftersom det straffar även de klimatsmartare flygningarna. Vi vill i stället främja det klimatvänligare flyget. Mer biodrivmedel i flygtanken kan sänka ett flygs koldioxidutsläpp . Flera stora flygbolag är pådrivande i användningen av biodrivmedel och kräver en ökande andel biodrivmedel för flyg. Vi vill gå i samma riktning. Flyget bör därför omfattas av ett reduktionspliktsystem. Lägre landningsavgifter på svenska flygplatser för flyg med klimatsmarta drivmedel är också något som bör övervägas. Internationella lösningar krävs, och vi vill se en europeisk flygskatt och ett effektivare system för handel med utsläppsrätter på EU-nivå. Klimatdeklaration i reklam och vid bokning av flygresor bör också införas för att öka konsumenternas information och kunskap om flygets klimatpåverkan. Inom utgiftsområde 21 finns en närmare redogörelse för vår politik för att värna vår klimatsmarta elproduktion. Vi står fast vid våra prioriteringar som presenterades i höstens budgetmotion om nationella klimatinvesteringar liksom satsningar på laddinfrastruktur och avvisar därmed regeringens satsning Klimatklivet. Vidare står vi fast vid införandet av en läckageskatt, särskilda satsningar på restaureringsinsatser för biologisk mångfald, skydd av värdefull skog, miljöövervakning av våra hav och vattendrag och städning av stränder. Ett ämne som påverkar ekosystemen på ett mycket negativt sätt är fossilt framställd plast. Plast har dessvärre en väsentligt lägre återvinningsgrad än t.ex. glas, metall och papper. Här måste högre krav ställas på producentledet. Vanliga plastpåsar av fossilt material bör fasas ut, och vi föreslår en särskild skatt på plastbärkassar. Avfallets miljöpåverkan ska minskas genom fungerande återanvändning och återbruk. Avfallspolitiken måste förebygga och förhindra att tungmetaller, läkemedelsrester och andra farliga ämnen sprids i naturen. Producenter ska ha ett stort ansvar för att produkter enkelt kan återanvändas eller återvinnas. Återanvändningen av textiler måste öka, och det behövs mer forskning kring hur fibrer från utslitna textilier ska kunna återanvändas i större omfattning. Energiåtervinning av avfall är en viktig energikälla i många fjärrvärmenät men innehållet i soporna är ibland till stor del fossil plast. Målet bör vara att fjärrvärmen inte ska baseras på fossila källor, med undantag av spillvärme från vissa kemiska processer. Utgiftsområde 21: Energi Liberal energipolitik fokuserar på en säker, effektiv elproduktion med små utsläpp av växthusgaser till konkurrenskraftiga priser, och våra prioriteringar som fördes fram i höstens budgetmotion ligger därmed fast. Tack vare vattenkraften, kärnkraften och investeringar i förnybar el har ett klimatsmart och stabilt energisystem som vi vill värna. Vi är därmed fortsatt kritiska till den energiöverenskommelse som ingåtts mellan , , , och . Överenskommelsen är dyr, dålig för och saknar klimatnytta. Vi är dock positiva till att effektskatten avskaffas och att fastighetsskatten på vattenkraft sänks. Liberalerna var det första partiet att driva frågan om avskaffad effektskatt på kärnkraft. Liberalerna ser gärna mer förnybar energi men den ska byggas när den behövs och när marknaden vill betala för den i stället för att pressas fram med subventioner. Vi vill ha likvärdiga villkor för koldioxidfria kraftslag. Liberalerna vill till skillnad från bl.a. regeringen avskaffa elcertifikatsystemet som subventionerar förnybar energi och snedvrider konkurrensen, vilket leder till stora samhällsekonomiska kostnader. Kostnaderna för subventionerna kommer i första hand att bäras av andra elproducenter, framför allt vatten- och kärnkraftsägare som hotas av förtida stängningar, men kommer också på ett eller annat sätt att bäras av elkunderna. har redan ett överskott på el och det är oansvarigt att i detta skede öka subventionerna. Dessutom saknas tillräckligt med nätkapacitet för att hantera utbyggnaden, vilket leder till inlåst kraft som innebär stora samhällsekonomiska kostnader och utebliven miljönytta. Samhällsekonomiskt är det betydligt billigare att bestraffa det som ska bort än att subventionera det som ska in. Det är också värt att notera att ökade subventioner till förnybar el i och andra EU-länder leder till att priset på utsläppsrätter sjunker och att lönsamheten för kolkraft därmed ökar. Subventioner kan alltså få konsekvensen att omställningen bort från fossil elproduktion försvåras och försenas. Det finns stora fördelar med att öka sammankopplingen av elnäten i och . Genom export av fossilfri el till våra EU-grannar kan vi medverka till klimatomställningen som vi bidrar till våra grannars energisäkerhet. I tider av ökad konflikt i vårt närområde där bl.a. gasleveranser används som politiskt påtryckningsmedel behövs en trygg energiförsörjning på europeisk nivå. beroende av rysk gas måste minska och måste agera inom EU för att stoppa gasledningen Nordstream II. Regeringen har genom sin politik aktivt drivit på för stängningar av kärnkraftsreaktorer som genererar utsläppsfri el till både och våra grannländer. Som en konsekvens har vårt beroende av oljeeldning ökat eftersom effektreserven måste förlängas då den garanterar el även kalla vinterdagar. Mindre pålitlig el ger således ökat behov av en effektreserv. Regeringens löfte om att ställa miljökrav på effektreserven har dock inte infriats. I stället kommer effektreserven fortsätta att handla om oljekraftverk. Under kalla vinterdagar kommer vi allt oftare att vara tvungna att starta oljekraftverk eller importera el som kommer från olja, kol och gas. Det finns en stor potential att fortsätta bygga ut förnybara energislag som solenergi och biogas samt att utveckla nya tekniker som vågkraft. Vi ser förnybar energi som ett medel för att uppnå billig och miljövänlig el och inte som ett mål i sig. Regeringen för dessvärre en kortsiktig och ambivalent politik när det gäller småskalig energiproduktion. Oklara ekonomiska spelregler gynnar inte en växande marknad. I budgetpropositionen avskaffades skattefriheten för vissa småskaliga elproducenter. Det blev därmed svårare och dyrare för privatpersoner och företag att producera egen, hållbar el från exempelvis solenergi. Vi motsatte oss detta och föreslog därför i höstens budgetmotion att skattefriheten för småskalig elproduktion ska återställas. Det är positivt att skatten nu sänks för aktörer som äger flera mindre solcellsanläggningar med en total installerad kapacitet som överstiger 255 kW. Den ekonomiska bördan minskar således men kvar finns den administrativa bördan som infaller vid skattskyldighet.