ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5023647 · 2017-10-05 00:00:00 — Reformera alkoholpolitiken till förmån för lågalkoholhaltiga alternativ ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera alkoholpolitiken till förmån för lågalkoholhaltiga alternativ och tillkännager detta för regeringen. Systembolaget har lagstadgat monopol i på detaljhandel med spritdrycker, vin och öl som har en alkoholhalt överstigande 3,5 volymprocent. Denna gräns bör höjas till 9,5 volymprocent, så att även dagligvaruhandeln med flera tillåts sälja drycker motsvarande vad till exempel Systembolaget självt klassificerar som lågalkoholhaltiga. Givetvis ska försäljning av sådana drycker endast få ske till myndiga personer och möjligen kan även ett tillstånds- eller licensförfarande övervägas. I anslutning till detta så skulle även en återgång till åldersgräns för alkoholstarkare drycker kunna aktualiseras och tillämpas generellt, oavsett om införskaffandet sker hos Systembolaget, på restaurang eller genom privat anskaffning från utlandet. Sannolikt skulle ovanstående förslag leda till minskade försäljningsintäkter för Systembolaget, vilka då inte heller kan förväntas upprätthålla ett lika stort antal fysiska butiker som . Detta behöver emellertid inte medföra att samhällsservicen minskar, dels då Systembolaget levererar via ombud och dels då alltså tillgången på de lågalkoholhaltiga delarna av motsvarande sortiment ökar. Och även om konsumtionen av alkoholhaltiga drycker totalt sett kan antas öka så torde den totala alkoholkonsumtionen som sådan snarare kunna minska genom föreslagen omställning. Vidare så bör regeringen i egenskap av ägare ge Systembolaget i uppdrag att avbryta sina försök med hemleverans av alkohol, då detta knappast kan anses gynna vare sig folkhälsan eller den lokala handeln i övrigt.
mot · H5023648 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillkommande ersättningar utöver det kommunala partistödet bör avräknas i rimlig utsträckning vid fördelning av det sistnämnda och tillkännager detta för regeringen. I 2 kap. 9–12 §§ kommunallagen (1991:900) stadgas gällande regler avseende kommunalt partistöd. Av 10 § framgår bland annat att ”Stödet får inte utformas så, att det otillbörligt gynnar eller missgynnar ett parti”. Vidare fastslås i samma lags 4 kap. 1 §, 3 st att ”En förtroendevald som fullgör sitt uppdrag på heltid eller betydande del av heltid ska ha benämningen kommunalråd, landstingsråd eller oppositionsråd eller en annan benämning som fullmäktige bestämmer”. Dessa personer, samt ytterligare ett antal förtroendevalda som fullgör sina uppdrag på heltid eller en betydande del av heltid i till exempel olika nämndspresidier, uppbär ofta betydande ersättningar av sina respektive kommuner. Som av en händelse lägger oftast de största partierna beslag på de flesta och högst arvoderade av dessa uppdrag. Kunde man anta att dessa personer enkom företrädde kommunens medborgare och allmänna intresse eller en betydande del av heltid förelåg kanske inget problem, men det vore naivt att tro att de inte engagerar sig i sitt respektive partis interna angelägenheter . Sålunda torde en åtminstone inte obetydlig del av dessa ersättningar utgöra ett indirekt tillkommande partistöd, vilket vida överstiger undantagen i 4 kap. 12–15 §§. Härigenom erhåller de största, mest representerade och redan bäst bemedlade partierna inte enbart ett enormt informationsövertag gentemot övriga mindre partier utan också avsevärda ekonomiska fördelar. Förutom att olika åtgärder bör vidtas för att jämna ut informationsövertaget, vilket får avhandlas i andra förslag och motioner, så torde även 10 § intentioner kunna tillvaratas bättre genom att förslagsvis hälften av de samlade tillkommande ersättningar som de olika partiernas företrädare erhåller för dylika uppdrag avräknas från respektive partis kommunala partistöd. Motsvarande bör också gälla i den utsträckning kommunerna bekostar politiska sekreterare eller dylikt för partierna, men då med större eller fullt avdrag eftersom dessa tjänstemän uteslutande är tillsatta att arbeta för partiernas räkning. Huruvida respektive primär- eller sekundärkommun vill kompensera för detta bortfall genom att generellt höja det kommunala partistödet så att inga partier otillbörligt gynnas är förstås en fråga för dem själva att fatta beslut om.
mot · H5023653 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om trygghetshundar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett utvecklat arbete för användandet av djur för bättre terapi, omsorg eller sjukvård och tillkännager detta för regeringen. Vårdhundar, terapihundar, narkotikahundar, bombhundar och ledhundar kanske inte är ovanligt att man talar om. Vad som däremot kan ses som ett ganska nytt fenomen, även om det är besläktat med tanken kring vakthundar, är trygghetshundar. Örebropolisen har tidigare testat att låna ut polishundar för att hjälpa förföljda personer. Detta är naturligtvis ingen hållbar utveckling, men kan ses som en temporär lösning då polisen inte räcker till. I projektet som påbörjats genom ett försök där två hundar som tränats till trygghetshundar hos polisen, bor hundarna hos varsin kvinna som lever under hot. Hundarna kan fungera som larm, om någon skulle komma för nära eller för den delen som försvar i det fall en person angriper hundens tillfälliga matte/husse. Projektet kommer att följas upp men anses fungera bra då en av kvinnorna som fått en hund nu äntligen vågar lämna sitt hem efter att ha hållit sig inomhus . bör ge regeringen i uppgift att undersöka om trygghetshundar kan vara värt att utöka som komplement till polisens övriga trygghetsarbete och i sådana fall hur den sortens redskap kan utvecklas ytterligare. Inte bara hundar kan hjälpa människor som är sjuka. Åtskilliga studier pekar likaså på att hästar eller andra djur också kan vara ett bra sätt att främja en god hälsa. Hundar och katter är till exempel inte ovanliga som sällskap på exempelvis vårdboenden, men det har även skett arbeten där kaniner använts som mentalt stöd och sällskap för äldre eller hästar använts för att minska den psykiska ohälsan. Regeringen bör utveckla arbetet för användandet av djur för bättre terapi, omsorg eller sjukvård.
mot · H5023654 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta en djurskyddsmyndighet och tillkännager detta för regeringen. Den socialdemokratiska regeringen inrättade , men myndigheten varade inte särskilt . Efter allianssegern 2006 togs nämligen snabbt ett beslut om att lägga ned myndigheten, vilket också gjordes då dess verksamhet istället flyttades till . Att ha allt för många myndigheter är naturligtvis problematiskt, men en djurskyddsmyndighet fyller en viktig funktion i ett land som kanske har världens bästa djurskydd, men som fortfarande har brister och måste förhålla sig till andra länders dåliga lagstiftning på området. Våra djur är helt beroende av att vi människor tar etiskt ansvar för deras livssituation. Detta gäller såväl djur inom kött- eller skönhetsindustrin, domesticerade sällskapsdjur och bruksdjur som vilda djur. Hur vi behandlar dessa visar i stor utsträckning hur vi ser på andra individers värde, och det blir därför en viktig värderingsfråga. Hur vi behandlar djuren speglar ofta hur vi behandlar andra människor. Djurskyddsfrågor är kort och gott mycket viktiga för hela vårt samhälle. Av den anledningen behövs en särskild myndighet för att tillvarata djurens intressen samt fortsätta arbetet med ett starkt djurskydd såväl i som utanför vårt lands gränser. Det är extra viktigt i då vi inte kan styra över importen av produkter som framkommit som ett resultat av att djur drabbats av onödigt lidande. Regeringen bör därför påbörja arbetet med att upprätta en ny djurskyddsmyndighet.
mot · H5023655 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja bevarandet av identiteten för invånare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja uppbyggnaden av området Nineveslätten i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja självförsvarsstyrkorna på och tillkännager detta för regeringen. har olika minoriteter i – däribland kristna – bebott Nineveslätten i forntida assyriska riket. har antalet boende i området minskat drastiskt till följd av det försämrade säkerhetsläget i och . När terrororganisationen staten tog kontroll över området förvärrades situationen ytterligare. Islamiska staten fördrev och/eller mördade ett stort antal människor, tog över deras tillgångar, förstörde deras hus, kyrkor och infrastruktur. Tusentals år gamla och ovärderliga kulturskatter förstördes. Många av invånarna i området har länge önskat mer självstyre, då historien tydligt visat hur det kan gå när de inte varit självbestämmande. Resultatet blev att den irakiska regeringen skapade en självstyrande assyrisk provins på . staten har fördrivits från området men det mesta är lagt i ruiner. Trots detta vill många människor flytta tillbaka till sina hem och försöka bygga upp ett liv igen. Hus, kyrkor, sjukhus, skolor, vägar, elektricitet och det mesta av infrastruktur behöver dock återuppbyggas. Utöver detta kämpar de syrianer, assyrier, kaldéer med flera grupper som bor i området för att få behålla sin identitet. De flesta talar fortfarande arameiska, det språk man talade i det assyriska riket, men i takt med att den kristna gruppen blir mindre finns också en risk för att språk, kultur och deras identitet hotas. Regeringen bör stötta minoriteterna som bor i att behålla sin identitet, samt bidra till återuppbyggnaden efter islamisternas fruktansvärda härjningar, samt stödja de självförsvarsstyrkor som ger befolkningen skydd och trygghet.
mot · H5023657 · 2017-10-05 00:00:00 — Tydligare regler på elmarknaden ställer sig bakom det som anförs i motionen om nätavgifterna på elmarknaden och tillkännager detta för regeringen. Innan den svenska elmarknaden avreglerades skulle bolagens krav på vinst vägas av mot konsumenternas intresse av låga avgifter. finns inte konsumentintresset med i nätbolagens prissättningspolicy. Nätbolagen väljer att ta ut de priser som de anser är skäliga. Eftersom elnätsbolagens intäktsramar är löst reglerade av har nya sätt att ta ut avgifter införts. var det vanligt att små företagskunder betalade för så kallade säkringsabonnemang. Företagen betalade då en fast summa för att kunna använda el upp till en viss amperenivå. Säkringsabonnemangen var rättvisa. Kunden visste att de hade möjlighet att nyttja en viss mängd elektricitet när de behövde den. Energieffektivisering är ett bra och eftersträvansvärt mål. Förutsättningarna för energieffektivisering är dock unika för varje företag. tvingas många företagskunder till så kallade effektabonnemang, där den uttagna effekten registreras varje timme. Kunden betalar för det högsta timvärdet . Ändringen har motiverats med att kunder som kan fördela sin elförbrukning över dygnet därmed kan få lägre månadskostnader. Men att fördela produktionen över alla dygnets timmar är omöjligt för de flesta verksamheter. Många små verkstadsindustrier har fått en ökad kostnad för elanvändningen motsvarande . Nätbolagen har således utnyttjat sin monopolställning för att slå undan benen för småföretagare som skapar jobb och skatteintäkter. som det finns anledning att överväga en ny konstruktion på avgifterna i syfte att hålla nere dem så finns anledning att uppmärksamma nätbolagens ansvar för säkerheten. Nya krav på säkerhet behöver också övervägas. Nätbolagen verkar på en reglerad oligopolmarknad. Tillsynsmyndigheten Energimarknadsinspektionen har inte lyckats reglera bolagens vinstkrav på ett tillräckligt effektivt sätt. I de fastställda intäktsramarna –2019 ansåg att nätbolagens kalkylränta skulle ligga på . Nätbolagen överklagade till förvaltningsrätten som i en dom fastställde att kalkylräntan skulle ligga på . Det innebär att de av fastställda intäktsramarna för perioden –2019 ökar, från de beslutade 163 till ca . Regeringen bör fastställa ett klarare och tydligare tak för hur höga nätavgifterna får vara och reglera hur avgifterna får utformas. Regeringen bör också utreda hur nätbolagens vinstkrav tar hänsyn till företagens kostnadsbörda.
mot · H5023658 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att avskaffa den allmänna löneavgiften och tillkännager detta för regeringen. Syftet med arbetsgivaravgifterna är att finansiera det sociala trygghetssystemet. En av de största arbetsgivaravgifterna är den allmänna löneavgiften, vilken inte har någon som helst koppling till det sociala trygghetssystemet. Den allmänna löneavgiften utgör nästan en tredjedel av arbetsgivaravgifterna men är i praktiken en ren skatt. Den allmänna löneavgiften infördes med syftet att finansiera medlemskap i den europeiska unionen. Vid införandet uppgick avgiften till av bruttolönen – uppgår avgiften till och är därmed den största avgiften, större än ålderspensionsavgiften. Att den allmänna löneavgiften numera utgör en tredjedel av arbetsgivaravgifterna motiveras inte av att EU-medlemskapet har blivit dyrare. Istället har den allmänna löneavgiften använts som ett sätt att upprätthålla skatteinkomsterna utan skattebetalarnas kännedom. Det är en orättvis ordning och bör avskaffas. Kostnader för det gemensamma ska tas ut på ett transparent sätt och den allmänna löneavgiften uppfyller knappast det kravet. Att bibehålla orättfärdigt höga arbetsgivaravgifter utan koppling till försäkringssystemet rimmar illa med ambitionen om att skapa en större efterfrågan på arbetskraft. Dessutom skadar detta skattesystemets legitimitet. Därför bör den allmänna löneavgiften slopas.
mot · H5023661 · 2017-10-05 00:00:00 — Utvärdering av körkortskraven för motorcykel ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att utvärdera de nya kraven för att ta mc-körkort enligt EU-direktivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att ta fram förslag på hur systemet för mc-körkort kan förbättras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att undersöka om kan bli försöksland i EU för ett nytt system för att få mc-körkort och tillkännager detta för regeringen. De nya reglerna för att ta körkort efter EU-direktivet är både komplicerade och kostsamma. Reglerna för körkort bör därför utvärderas omgående, för att underlätta denna byråkratiska och dyrbara process. Jag föreslår därmed att ska utvärdera de nya reglerna och återkomma med förslag på förbättringar. bör också ansöka i EU om att få bli försöksland att testa de nya förslagen i sådana fall.
mot · H5023662 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en tydlig handlingsplan och att genomföra den för att få bort de olagliga körkorten och tillkännager detta för regeringen. ställer vi höga och ofta svåra krav för att kunna ta körkort. Vi har krav på extra utbildningar för yrkestrafiken för att de ska vara godkända. är det dock många som kör på våra vägar utan ett lagligt körkort och saknar den kunskap som krävs för att ha ett körkort. Detta är ur ett trafiksäkerhetsperspektiv en stor risk och vi måste arbeta för att stoppa detta. Det är oacceptabelt att regeringen och polisen inte tar tag i problemet. Därför bör vi se till att arbeta mera aktivt och få EU att ta sitt ansvar så att de utformar körkorten på ett sätt som gör det svårare att förfalska. Regeringen och polisen måste därtill ta sitt ansvar och utforma en tydlig plan på vad som krävs för att stoppa de olagliga körkorten och se till att denna plan genomförs.
mot · H5023663 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mer tydligt bör driva åkerifrågorna i med målet att alla länder ska ha samma villkor för åkerier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt bör driva frågor om kontroll av åkeribranschen hårdare i EU och tillkännager detta för regeringen. Åkerinäringen har på många håll blivit en vilda västernmarknad inom EU, där olagliga åkerier och chaufförer agerar fritt utan en reell risk att bli upptäckta och bli ålagda böter eller sanktionsavgifter. Kvaliteten på kontroller av företag och chaufförer är mycket varierande. Vissa länder har bra vägkontroller men saknar ordentliga fordonsregister vilket har gjort det svårt att driva in böter och avgifter från åkerier i dessa länder. Andra länder brister i vägkontroller. Detta har resulterat i att åkeribranschen har fått ökad olaglig verksamhet som rullar runt i utan att riskera sanktioner, böter eller straff för sitt agerande. Många företag har lärt sig olika länders svagheter och lägger upp sin verksamhet efter detta. På så sätt kan de undvika skatter, kontroller och avgifter. Det är givetvis helt oacceptabelt att vissa på en fri inre marknad kan dra nytta av sådana svagheter och genom olagligheter åsidosätta konkurrensen och på så sätt ta hem kontrakt. Sådant förfarande bör aktivt bekämpas i varje enskilt land och inom EU. Det är viktigt att varje land uppfyller minimikraven från EU på fungerande företag och vägkontroller och att länderna på så sätt ser till att företagen följer gällande regelverk. Här bör driva en stringent linje för att få EU att prioritera åkerinäringens problem på den fria inre marknaden. På så sätt kan de länder som brister i nationella regelverk och interna kontroller bli skyldiga att rätta till dessa. bör dessutom driva frågan om att EU-länder bör leverera den lagstiftning och de kontrollsystem som krävs för att upprätthålla en sund åkerinäring inom den fria inre marknaden.
mot · H5023664 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av förarutbildningssystemet och tillkännager detta för regeringen. Den svenska förarutbildningen har inte genomgått några större förändringar . Detta trots att omvärlden har förändrats mycket och att ytterligare stora förändringar kan anas framöver. Exempelvis kommer fler autonoma fordon att ställa krav på ändrade regler kring körkort och körkortsutbildningen. Längre väntetider för körprov innebär att dessa delar också behöver ses över, exempelvis om det går att göra förändringar som minskar antalet underkända prov med bibehållen nivå på kunskaper och trafiksäkerhet. Det är lätt att tänka att detta är en fråga som bara rör ungdomar som ska ta sitt B-körkort. Men ett otidsenligt förarutbildningssystem får också stor påverkan på möjligheten att rekrytera yrkesförare, vilket leder till problem för många svenska arbetsgivare, både inom transportsektorn och inom kollektivtrafiken. En översyn är också nödvändig för att komma till rätta med de omfattande problem som finns med organiserat fusk på teoriproven och med så kallade svarta trafikskolor. Ett införande av trafiklärarlegitimation och begränsning av antalet handledartillstånd som en person kan inneha kan vara några saker att ta i beaktande vid en större översyn av förarutbildningssystemet.
mot · H5023665 · 2017-10-05 00:00:00 — Underlätta för fler motorcyklar i trafiken ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ta fram en handlingsplan för hur man kan underlätta för motorcyklar i trafiken och förslag på hur en sådan plan kan genomföras och tillkännager detta för regeringen. Många har möjlighet att istället för bilen ta motorcykeln till jobbet och till olika aktiviteter. För att det ska bli ännu lättare att ta sin motorcykel bör regeringen se över möjligheten att ta fram en handlingsplan för detta och hur en sådan kan genomföras.
mot · H5023666 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att justera rådande dubbdäckslagstiftning till att anpassas till de skilda väderförhållandena i landet och tillkännager detta för regeringen. geografiska position och att vi är ett väldigt avlångt land gör att väderförhållanden under vår- och hösttider kan skilja sig väldigt mycket åt beroende på var du befinner dig i landet. kan södra och stå i full blom med temperaturer uppemot medan det i norra är snöoväder och halka. ska man enligt lag ha vinterdäck till för att sedan ha bytt till sommardäck . Eftersom det är en skarp lagstiftning som kan innebära böter om du kör med dubbdäck efter är det självklart många bilister som förhåller sig till det datumet och byter däck. Däremot, i och med de stora geografiska skillnaderna vad gäller väderförhållanden, kan sommardäck i efter innebära att personer kör fast eller inte kan ta sig till och från jobbet och i värsta fall leda till olyckor och dödsfall. Som lagen är formulerad tas ingen hänsyn till lokala väderförhållanden och geografiska skillnader . Alla måste byta till sommardäck oavsett om det ligger snö på vägarna eller inte. Polisen kan däremot avgöra ifall vinterväglag råder efter och då meddela att dubbdäcken kan vara kvar. Att människor måste förhålla sig från dag till dag och kanske behöva byta däck blir dock ett irritationsmoment för många och riskerar att leda till att många chansar och inte byter alls. Detta rimmar illa med nollvisionen. Lagen som den är utformad riskerar människors hälsa och liv. Därför bör regeringen se över möjligheten till att lagen justeras till att anpassas efter de faktiska förhållanden vi lever under i .
mot · H5023667 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att stärka järnvägen i norr, exempelvis genom en satsning på Norrbotniabanan, och tillkännager detta för regeringen. Tillväxten i norra har varit starkt kopplad till basindustrins positiva utveckling. Med fler gruvor och ökad produktionstakt har behovet av bättre transporter blivit allt mer aktuellt. Den föregående regeringen presenterade en förhandlingsperson för att analysera hur vi kan stärka järnvägsförbindelserna i norra och den nuvarande regeringen bör fortsätta på den inslagna vägen. I förslag till nationell plan –2029 finns en satsning på en ny kustnära järnväg mellan och med, vilken utgör en första delsträcka på Norrbotniabanan mellan och . kommer regeringen att fastställa den nya nationella planen –2029.
mot · H5023668 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att hitta en finansieringslösning för byggandet av en ny färja som ska trafikera sträckan –, och detta tillkännager för regeringen. Färjetrafiken över Kvarken mellan och sparar såväl restid som utsläpp. I stället för att åka runt hela för att ta sig till kan invånarna i ta färjan över Kvarken. Färjetrafiken skapar en naturlig kontakt mellan och , vilket möjliggör ekonomisk och kulturell integration mellan våra länder. Det svenska EU-inträdet har inneburit mycket positivt för vårt land, men för färjetrafiken i Kvarken har det resulterat i att taxfreebutikerna ombord på färjorna har försvunnit. Taxfree har varit en stor intäktskälla, och bär sig tyvärr inte trafiken på kommersiella grunder. Under Alliansens tid vid regeringsmakten drev man frågan om att bygga en ny färja för trafiken mellan och . Tillsammans med dessa kommuner och EU skulle staten kunna bygga en modern färja som klarar komfortkraven från passagerarna och isen . Den nya båten brådskar och det är hög tid att det blir klarhet i hur framtiden för färjetrafiken kommer att se ut. För att tidsplanen om en ny färja kring –2021 måste upphandlingen påbörjas senast. Det är därför hög tid att regeringen ser över möjligheten till att hitta en finansieringslösning.