mot · H5023421 · 2017-10-05 00:00:00 — Och för att i förlängningen kunna möjliggöra för olika karriärstegar och karriärvägar för personal inom äldreomsorg. Genomför åtgärder som stödjer att fler undersköterskor anställs i äldreomsorgen och möjliggör fler utbildningsplatser på program som leder till examen som undersköterska. Ge i uppdrag att ta fram kompetensutvecklingsmodeller. Inrätta ledarskapsutbildning inom äldreomsorgen Uppskattad och omtyckt verksamhet inom äldreomsorgen handlar ofta om tydliga prioriteringar, stort engagemang och närvarande och synligt ledarskap. Ofta är det så kallade eldsjälar som är drivande när det är verksamheter som utmärker sig på ett positivt sätt. Det gör emellertid att det blir väldigt sårbart. Ett professionellt och långsiktigt ledarskap tillsammans med personalens kunnande och möjligheter till kompetensutveckling ger en stabil grund att stå på för att nå hög kvalitet inom äldreomsorgen. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att den skyndsamt bör ge i uppdrag till berörda aktörer att inrätta ledarskapsutbildning avsedd för ledare inom äldreomsorg. Det handlar om att ge professionen ännu starkare och tydligare roller. Äldreomsorgens medarbetare behöver tydligt och metodiskt stöd av sina chefer. Ledare och personal behöver kunskap om det sjuka och friska åldrandet för att kunna leda och styra sina enheter. ska därför få i uppdrag att, i samarbete med intresseorganisationer och utförare av äldreomsorg, ta fram förslag på ledarskapsutbildning rörande äldreomsorgens samlade verksamheter. Ledarskapsutbildningen ska i första hand vara avsedd för ”första linjens” chefer inom hemtjänst och äldreomsorg. Vi vill stärka det lokala ledarskapet, stimulera vidareutbildningar och handledarstöd och att äldreomsorgen lokalt tar fram mentorskapsprogram. Såväl blivande som nuvarande chefer inom äldreomsorgen måste få rimligare förutsättningar för ett mer närvarande ledarskap. Det kan till exempel handla om mindre personalgrupper för varje chef. Ta fram långsiktig ledarskapsutbildning inom äldreomsorgen. Inför kvalitetskontrakt i äldreomsorgen – säkra äldres trygghet Det är viktigt att förbättra äldreomsorgens samlade kvalitet. Kvalitet inom äldreomsorgens verksamheter låter sig inte utvärderas av ett enda krav eller en enda indikator. öppna jämförelser ger emellertid god grund att genomföra strukturerad och regelbunden uppföljning. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att den i en ordnad process med berörda myndigheter och andra aktörer ska fastställa ett begränsat antal nationella kvalitetskrav för äldreomsorgens verksamheter. Dessa nationella krav ska spegla en samlad bedömning av äldreomsorgens kvalitet. Nivån på utförd kvalitet i äldreomsorg respektive rättssäkerhet i biståndsbedömning ska inte avgöras av vilken socialtjänst som fattat beslutet. Så ser det dock inte ut i verkligheten. För att säkerställa att äldre, oavsett bostadsort, ges bästa möjliga äldreboende och hemtjänst vill vi införa ett kvalitetskontrakt i äldreomsorgen. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att kvalitetskontrakt för äldreomsorgen ska införas för att säkra kvaliteten, oavsett utförare och driftsform. Detta i syfte att kunna vända äldreomsorgens resultat så att alla brukare av hemtjänst och alla äldre i äldreboende ges rätt stöd. Därför ska alla enheter inom äldreomsorgen bedömas enligt ett antal fastställda kvalitetskrav. Kvalitetskontraktet tecknas mellan huvudmän och avseende den utförare/enhet som inte når de fastställda kvalitetskraven. Att inte nå upp till kraven innebär att den utförda äldreomsorgen bedömts hålla otillräcklig eller undermålig kvalitet. Kvalitetskontrakten är obligatoriska och gäller så länge inte kvalitetskraven nås, dock som längst . Därefter inträder andra åtgärder. Kvalitetskontrakten ska innehålla krav på åtgärder som forskning och beprövad erfarenhet har visat kan möta de ställda nationella kvalitetskraven. Finansiering av dessa åtgärder ska delas mellan stat och berörd huvudman. Vi föreslår därtill att tillkännager för regeringen att den ska ge berörda myndigheter i uppdrag att se över sanktionerna mot bristande verksamheter i äldreomsorgen inom dagens lagstiftning. Kvalitetskontraktsreformen ska regelbundet följas upp, analyseras, utvärderas och redovisas av , Inspektionen för vård och omsorg och Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Uppföljning och analys ska ha ett tydligt brukarperspektiv. Det handlar om en helhetsgranskning, inte detaljkontroller. Resultat och information ska redovisas , i de delar där det är möjligt, till allmänheten. Därtill ska öppna jämförelser användas på ett ännu mer strukturerat sätt. Det behövs därtill stärkt tillsyn, generell tillståndsgivning och uppföljning av äldreomsorgen. Det är centralt att mäta och följa upp resultat och utfall kontinuerligt och frekvent . Därtill bör dessa redovisas öppet . Vi föreslår att tillkännager för regeringen att den ska prioritera att stärka Inspektionen för vård och omsorgs förmåga att genomföra tillsyn, generell tillståndsplikt och uppföljning av äldreomsorgen. Inför och fastställ ett begränsat antal nationella kvalitetskrav i äldreomsorgen. Inför kvalitetskontrakt inom äldreomsorgen. Se över och skärp sanktionerna mot bristande verksamheter inom äldreomsorgen. Prioritera att stärka Inspektionen för vård och omsorgs förmåga att genomföra tillsyn, generell tillståndsplikt och uppföljning av äldreomsorgen. Demens är ett samlingsnamn och en övergripande diagnos för en rad symtom som uppstår till följd av skador i hjärnan. Det vanligaste är att minnet försämras och därtill förmågan att planera och genomföra helt vardagliga sysslor. Såväl den drabbades språk som förmåga att uppfatta tid och orienteringsförmåga påverkas negativt. Därutöver kan det ofta uppstå ökad oro, beteendeförändringar och nedstämdhet. insjuknar omkring 25 000 människor i i en demenssjukdom. Var femte person är drabbad av demens. Det totala antalet som är drabbade av demens i beräknas uppgå till ungefär 160 000 personer. Detta antal kommer att öka i takt med att antalet äldre i befolkningen stadigt ökar. beräknas så många som cirka 240 000 personer i vara drabbade av demens. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att den ska ge i uppdrag att ta fram gemensamt handlingsprogram för kvalitetssäkrad och sammanhållen demensvård. Demensvården ska vara kvalitetssäkrad, ett exempel är Silviacertifiering. Därför bör ett gemensamt handlingsprogram tas fram för att kunna åstadkomma kvalitetssäkrad och sammanhållen demensvård. Arbetet med att stärka kompetensen och kunskapen inom demensvården ska fortsätta. Detta sker bland annat genom strukturerad vidareutbildning vid det nationella kompetenscentrumet inom demensvården, Silviahemmet. Den webbaserade utbildningen avseende personcentrerad omvårdnad för personer med demenssjukdom ska utvärderas. Över 64 000 personer har genomgått den fram t.o.m. genom Svenskt Demenscentrum. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att den ska ge Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att utvärdera och uppgradera Svenskt Demenscentrums utbildning. Vård och omsorg ska ske så sammanhållet som möjligt utifrån den enskildes behov och perspektiv. Den ska lyfta livskvaliteten och med olika medel försöka skapa så mycket meningsfullhet som möjligt. Det är centralt att förstå att demens inte drabbar enbart personer . Det drabbar även människor i 40–. Tyvärr är yngre personers demensvård eftersatt och bristfällig. Det är av avgörande betydelse att det finns en väl fungerande verksamhet för yngre dementa. Detta ställer krav på förmåga att följa med vid förändringar hos den som fått diagnosen dement. Det behövs välutbildad personal i demensvård. En väl fungerande demensvård för yngre personer kan ge ökad livskvalitet och fördröja vidare sjukdomsförlopp. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att den ska ge Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att lämna förslag på ett utvecklat kvalitetsarbete i samverkan med kvalitetsregistren Beteendemässiga och Psykiska Symtom vid Demens, BPSD och . Det är utmärkt att presenterat ett underlag för en nationell strategi för demenssjukdom. måste detta arbete skyndsamt tas vidare. Samtliga grundläggande vårdutbildningar bör förmedla relevanta kunskaper om gerontologi, geriatrik och demenssjukdom. Så är det inte . Alla grundvårdutbildningar ska anpassas till den demografiska utvecklingen i . Vi föreslår att tillkännager för regeringen att samtliga grundvårdutbildningar ska ge relevanta kunskaper i gerontologi, geriatrik och demenssjukdom. God vård och stöd till anhöriga kan möjliggöra att yngre dementa kan bo kvar hemma längre vilket också ger ökad livskvalitet. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att den ska ge i uppdrag att ta fram modeller för ett särskilt stöd för nära anhöriga till personer som drabbats av demens. Ge i uppdrag att ta fram gemensamt handlingsprogram för kvalitetssäkrad och sammanhållen demensvård. Ge Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att utvärdera Svenskt Demenscentrums utbildning. Ge Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att lämna förslag på ett utvecklat kvalitetsarbete i samverkan med kvalitetsregistren. Ge i uppdrag att ta fram förslag till ett särskilt stöd för nära anhöriga till personer som drabbats av demens. Samtliga grundvårdutbildningar ska ge studenterna relevanta kunskaper i gerontologi, geriatrik och demenssjukdomar. Bemanningskrisen inom måste brytas och vändas. Det saknas , nationellt sett, ungefär 1 000 socialsekreterare. Åtta av tio kommuner har svårt att rekrytera socialsekreterare. arbetskraftsbarometer visar att det råder brist på yrkeserfarna utbildade socionomer. är utbildningen till socionom attraktiv och har ett högt söktryck. Socialsekreterare träffar i genomsnitt sina klienter . Utredande socialsekreterare hinner träffa barn och unga för enskilda samtal i genomsnitt per dag. [42] Detta är en oacceptabel utveckling som måste vändas genom strukturerade åtgärder i syfte att skapa bland annat rimligare arbetsmiljöer. Det finns stora svårigheter att kunna såväl kortsiktigt som långsiktigt säkerställa kompetens- och personalförsörjningen inom . Ofta handlar det om bristande förmåga att behålla välutbildade socialsekreterare. En av tre socialsekreterare är ny i yrket. Sju av tio chefer inom har mindre än erfarenhet. I fyra av tio kommuner har det förts diskussioner om att anställa icke behörig personal. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att den ska ta fram och genomföra nationell handlingsplan för och socialsekreterarna. Denna handlingsplan ska bland annat innehålla nedanstående konkreta förslag som redovisas i motionen. När sju av tio socialsekreterare funderar på att byta yrke är detta en allvarlig larmsignal. [44] Denna måste tas på största allvar. Den specialisering som krävs inom olika områden möts inte tillräckligt väl och medför att social barnavård blivit mer av ett ingångsyrke eller genomgångsyrke. Att arbeta som socialsekreterare i den sociala barn- och ungdomsvården är ansvarsfullt och mycket utmanande. Det ställer stora krav på att rätt förutsättningar ges till socialsekreterarna. Det saknas tydliga möjligheter till karriärutveckling för socialsekreterare. Det ska löna sig bättre att utbilda sig till socionom och arbeta som socialsekreterare samt att bygga på sin kompetens. Socialsekreterare behöver lönelyft. I syfte att höja yrkets attraktivitet behövs ett ökat nationellt ansvarstagande och ledarskap. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att den ska ge berörda myndigheter och aktörer i uppdrag att se över och ta fram nya karriärvägar och karriärstegar för socialsekreterare. Vi vill uppmuntra fler kommuner att pröva att inrätta karriärstegar och karriärvägar som till exempel specialist- och seniorsocionomer. Det kan vidare bland annat handla om att ge specialiststöd till handläggare i särskilt komplicerade barnavårdsärenden, ta ett särskilt ansvar för evidensbaserad praktik samt följa och sammanställa resultat från forskning som kan bidra till att stödja ett långsiktigt utvecklingsarbete. Socialsekreterares arbetsmiljö behöver stärkas och utvecklas. Det gäller att till exempel få till stånd en mer genomtänkt strukturerad introduktion och metodisk handledning för socialsekreterare där de får ett kvalificerat stöd. Detta skulle förbättra förutsättningarna för socialsekreterare att genomföra sitt jobb. bör, i samverkan med arbetsmarknadens parter, se över och utarbeta introduktionsprogram för socialsekreterare. Mycket av arbetet inom präglas av tidskrävande krav på tydlig dokumentation som är nödvändig för att kunna säkra rättssäkerhet, men växer de administrativa högar som med fördel annan personal än socialsekreterare skulle kunna sköta. Hälften av alla bland personalen inom uppger att de inte klarar kvaliteten och rättssäkerheten på det sätt som krävs. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att den ska ge i uppdrag att, i samverkan med arbetsmarknadens parter, ta fram ett nationellt verktyg som kan mäta socialsekreterares arbetsbelastning och i förlängningen bidra till att minska socialsekreterares administrativa arbetsbörda. medarbetare ska kunna känna sig säkra på jobbet. Var fjärde socialsekreterare har känt sig utsatt för hot och våld vid händelser relaterade till deras tjänsteutövning . Därför ska straffen skärpas för våld och hot som riktas mot dem på grund av deras arbetsuppgifter. Hoten inträffar ofta i samband med myndighetsbeslut, som vid omhändertagande av barn eller att en klient har fått avslag på en ansökan om ekonomiskt bistånd. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att den ska införa en särskild straffskärpningsgrund som innebär att alla brott som innefattar ett angrepp mot viktiga samhällsfunktioner, såsom eller hälso- och sjukvården, leder till skärpta straff. Ta fram och genomför nationell handlingsplan för och socialsekreterarna. Ge i uppdrag att se över och ta fram nya karriärvägar och karriärstegar för socialsekreterare. Inrätta ett nationellt verktyg som mäter socialsekreterares arbetsbelastning. Inför en särskild straffskärpningsgrund i syfte att skärpa straffen för angrepp mot socialsekreterare i deras myndighetsutövning. Ledarskap och mentorskap har avgörande betydelse för långsiktiga förmåga att bedriva verksamhet av hög kvalitet. En viktig del för att kunna skapa förutsättningar för detta handlar om utbildning och fortbildning för chefer inom alla delar av . Det finns en nationell kurs avsedd för ledare inom individ- och familjeomsorgen i universitets- och högskoleregi. Det är bra, men långt ifrån tillräckligt. En nationell ledarskapsutbildning behövs avsedd för framtidens ledare inom för att ge professionen inom en ännu starkare och tydligare roll. Chefer ska kunna ge ett strukturerat mentorskap till oerfarna socialsekreterare. Det gäller inte minst ärenden avseende omhändertagande av barn och unga samt andra komplicerade familjeärenden. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att den ska ge i uppdrag att, tillsammans med intresseorganisationer, aktörer och utförare av socialtjänstverksamheter, ta fram förslag på ledarskapsutbildning gällande verksamheter. Ledarskapsutbildningen ska i första hand vara avsedd för ”första linjens” chefer inom . Vi vill stärka det lokala ledarskapet, stimulera att vidareutbildningar genomförs, och att handledarstöd ges och att lokalt tar fram mentorskapsprogram. Ge i uppdrag att ta fram förslag på ledarskapsutbildning gällande verksamheter. Kvalitetskontrakt i – säkra den utsattes trygghet Det är viktigt att förbättra kvaliteten inom hela . Kvalitet inom verksamheter låter sig inte utvärderas av ett enstaka krav eller enbart en indikator. Därför föreslås att ett begränsat antal nationella kvalitetskrav för verksamheter fastställs, som ska spegla en samlad bedömning av kvalitet. öppna jämförelser ger emellertid god grund att genomföra strukturerad och regelbunden uppföljning. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att den i en ordnad process med berörda myndigheter och andra aktörer ska fastställa ett begränsat antal nationella kvalitetskrav för verksamheter. Dessa nationella krav ska spegla en samlad bedömning av kvalitet. Nationella kvalitetskrav ska införas för att säkerställa kvalitet och resultat så att alla får det stöd som de har rätt till. Alla socialtjänstenheter ska bedömas efter dessa krav. Uppföljning och analys ska ha ett tydligt brukarperspektiv. Det handlar om en helhetsgranskning, inte detaljkontroller. Där det är möjligt ska resultat och information redovisas till allmänheten. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att kvalitetskontrakt för ska införas för att säkra kvaliteten, oavsett utförare och driftsform. I de fall en utförare inte når upp till kvalitetskraven ska utföraren åläggas ett kvalitetskontrakt. Kvalitetskontraktet tecknas mellan huvudmän och avseende den utförare/enhet som inte når de fastställda kvalitetskraven. Att inte nå upp till kraven innebär att verksamheten bedömts hålla otillräcklig eller undermålig kvalitet. Vi föreslår därtill att tillkännager för regeringen att den ska ge berörda myndigheter i uppdrag att se över sanktionerna mot bristande verksamheter i inom dagens lagstiftning. Kvalitetskontraktsreformen ska regelbundet följas upp, analyseras, utvärderas och redovisas av , Inspektionen för vård och omsorg och Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Det behövs därtill stärkt tillsyn, generell tillståndsgivning och uppföljning av äldreomsorgen. Det är centralt att mäta och följa upp resultat och utfall kontinuerligt och frekvent . Därtill bör dessa redovisas öppet . Vi föreslår att tillkännager för regeringen att den ska prioritera att stärka Inspektionen för vård och omsorgs förmåga att genomföra tillsyn, generell tillståndsplikt och uppföljning. Nationella kvalitetskrav för införs. Nationella kvalitetskontrakt i införs. Se över sanktionerna mot bristande verksamheter i inom dagens lagstiftning. Prioritera att stärka Inspektionen för vård och omsorgs förmåga att genomföra tillsyn, generell tillståndsplikt och uppföljning av . Utveckla samarbete med övriga delar av samhället har en grundläggande roll i ett väl fungerande välfärdssamhälle. Det är det yttersta skyddsnätet. ska bidra till att förebygga, förhindra och bryta utanförskap. Det handlar både om att ge stöd till människor som behöver det för att de ska kunna komma tillbaka, men det handlar också om att ställa krav för att var och en ska ta ansvar för sitt eget liv och försörjning. De ideella insatserna är en stor tillgång för samhället. Det är krafter som inte kan eller ska styras av politiker och myndigheter. De ideella insatserna ska däremot stödjas och uppmuntras. Volontärskap i är starkt. Såväl vuxna som unga deltar i trygghetsvandringar på helgnätter, de hjälper hemlösa och engagerar sig mot hedersförtryck. Pensionärer tar sig tid för ideellt arbete i anslutning till skolor och fritidsverksamhet. Allt detta ger samlad kraft och styrka för . Vi vill uppmuntra till ökad samverkan och samarbete mellan socialtjänst, skolhälsovård, polis, ungdomspsykiatrin och den ideella sektorn, till exempel idrottsföreningar och kultursektorn. Här finns stora möjligheter att använda sig av varandras kunskap och engagemang. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att den ska ge Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att systematiskt sammanställa goda exempel som finns mellan idrottsföreningar/kultursektorn och olika verksamheter inom socialtjänst, skola och polis. Det kan bland annat handla om att fler socialsekreterare arbetar i yttre tjänst tillsammans med annan fältpersonal exempelvis i mobila team med polis och . Det syns ofta tidigt vilka barn som riskerar att hamna snett. Det ställer krav på bättre samarbete än mellan socialtjänst och andra myndigheter. har kritiserats för att många utredningar blir liggande. Det tar att komma till beslut. Det är emellertid inte som är ensam ansvarig för detta. Såväl barn och unga som deras föräldrar riskerar att hamna i kläm mellan olika myndigheters ansvar och skyldigheter. Detta gäller inte minst i utanförskapsområden och vid hedersrelaterade problem. Verksamheter som präglas av stress och underbemanning tenderar att inte orka samarbeta med andra verksamheter. För att mer samarbete ska kunna ske mellan socialtjänst, skola, vård, psykiatri, polis och ideell sektor krävs det ett annat förhållningssätt än . Vi föreslår att tillkännager för regeringen att den ska ge i uppdrag att utveckla metoder för mer strukturerat och metodiskt samarbete mellan och andra aktörer i offentliga samhällsfunktioner. stöd ska stärka mindre kommuners möjligheter att hålla hög professionell kompetens inom . Det är centralt att analysera och använda de goda exempel som finns gällande ökad samverkan och samarbete mellan mindre kommuner och mellan landsting/region och kommun. Vi verkar därtill för att fler socialsekreterare ges möjligheter att delvis arbeta i yttre tjänst. Ge Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att systematiskt sammanställa goda exempel på samarbete mellan idrottsföreningar och kultursektorn samt socialtjänst och skola. Ge i uppdrag att utveckla metoder för mer strukturerat samarbete mellan och andra offentliga samhällsfunktioner. Ge möjligheter för fler socialsekreterare att delvis arbeta i yttre tjänst. Stärk omsorgen om de mest utsatta barnen Föräldrar som inte räcker till är bland det allra svåraste barn och unga kan tvingas att uppleva. Vårdnadshavares förmåga att ge barnet vad det behöver för sin utveckling är avgörande när det gäller att bedöma om ett barn löper risk att fara illa i sitt eget hem. Det finns dock ingen tydlig gräns för vad som anses vara oacceptabla brister i vårdnadshavarens förmåga att ge barnet omsorg. Det handlar om livsavgörande beslut baserat på ytterst känsliga avvägningar och bedömningar. Mellan ett fullgott respektive klart bristfälligt föräldraskap existerar en svårbedömd gråzon som ställer stora krav på samlade förmåga att avgöra om ett omhändertagande måste ske. Betydande hänsyn måste tas till kompenserande faktorer i barnets och familjens nätverk. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att den ska ge i uppdrag att ta fram riktlinjer för kunskapskrav för att få arbeta med särskilt svårt utsatta barn och unga. Vi föreslår därtill att tillkännager för regeringen att nationella specialistutbildningar för myndighetsutövning gällande barn och unga ska införas. barn- och ungdomsvård ska var trygg, präglas av kontinuitet och vara byggd på respekt för, omtanke om och helhetssyn på den enskilda individen. Ett placerat barn ska ha rätt till samhörighet med anhöriga och närstående, som ett syskon eller en farfar, och om möjligt kontakt med hemmiljön. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att man bör förstärka tillsynen och tillståndsprövningen av alla familjehem. För barn som placeras i familjehem kan uppbrottet från de biologiska föräldrarna bli mycket svårt och kämpigt vilket i sin tur ställer stora krav på de mottagande familjerna i familjehemmen. Detta är en stor utmaning för samhället att möta hur såväl de omhändertagna barnen som familjehemmen kan ges ett fullgott stöd. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att den ska ge i uppdrag att ta fram handlingsplan och strategi för hur ska kunna stärka arbetet med att hjälpa utsatta familjer att kunna fokusera på barnens utbildning, hälsa och studieresultat. Barn- och ungdomsvården ska vara sammankopplad med skolan. Många av de placerade barnen klarar inte av skolan. Detta gäller särskilt i de 130 identifierade utsatta utanförskapsområdena. Det är viktigt att arbetar förebyggande och stödjande med föräldrar som har svårigheter i sitt föräldraskap. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att den ska ge i uppdrag att ta fram långsiktig och hållbar strategi för nationella adoptioner. För att skapa ökad trygghet för fler barn vill vi möjliggöra för fler nationella adoptioner. Familjehemsplaceringar i är långvariga vid internationell jämförelse.