ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H502425 · 2017-09-28 00:00:00 — Krav på syntest vid körkortsförnyelse ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatoriska syntester vid körkortsförnyelse och tillkännager detta för regeringen. har en nollvision i trafiken. Nollvisionens mål är noll döda och svårt skadade i trafiken och mer än halverades antalet döda. Därefter har utvecklingen i stort sett stått stilla. Regeringen fattade beslut om en Nystart för Nollvisionen där fokus är oskyddade trafikanter och ny teknik. Det är väl underbyggt i vetenskapliga undersökningar att vår syn försämras med åldern. Ändå är det enda tillfälle en bilist måste genomgå en synundersökning när hen tar körkort, ofta i sena tonåren. När frågan om syntest tidigare varit uppe har svaret i mångt och mycket varit att man håller med om att det är en viktig åtgärd och att man förutsätter att det finns med i arbetet med ökad trafiksäkerhet. Tyvärr har konkreta förslag uteblivit. Det trots att vi kan konstatera att de frivilliga undersökningar som i samarbete med Synoptik erbjudit ger vid handen att var femte testad bilist hade så dålig synskärpa att de utgör en direkt trafikfara. Vi kan också se en ökning av andelen trafikfarliga bilister från 2016. Förutom att bygga om vägarna är ett steg mot målen för nollvisionen att säkerställa att förarna på våra vägar ser vart de är på väg. Våra nordiska grannländer ställer alla redan krav på synundersökning i samband med körkortsförnyelse efter en viss ålder. I finns inget sådant krav utan det räcker att man skickar in en blankett. Att införa krav på syntest är en åtgärd som har ett brett stöd bland allmänheten och som har en låg kostnad för den enskilde, för en undersökning .
mot · H502426 · 2017-09-28 00:00:00 — Byt namn på särskolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att byta ut begreppet särskola och tillkännager detta för regeringen. Särskolan är en egen skolform och är till för de barn som inte bedöms nå upp till kunskapsnivå på grund av att de har en utvecklingsstörning. Den omfattar dels den obligatoriska särskolan, dels den frivilliga gymnasiesärskolan. Den obligatoriska särskolan är med möjlighet till ett extra frivilligt tionde år. Precis som för övriga elever upphör skolplikten efter vårterminen det år eleven fyller och därefter finns möjligheten att fortsätta i gymnasiesärskolan. Särskolan följer liksom specialskolan och det obligatoriska skolväsendets läroplan, Lgr 11, men med anpassad pedagogik. Särskolans historia går och har utvecklats för att fungera väl i sin samtid. 2017 tog till exempel ett mycket välkommet beslut om att även de elever som läser på gymnasiesärskolan ska ges möjlighet att studera vidare. Innehållet i särskolan behöver givetvis också ständigt utvecklas och ses över men därtill finns något som efterfrågats inte minst av eleverna . Ett byte av namn på skolformen. utredde en särskilt tillsatt särskolekommitté möjligheten att avskaffa särskolan. Man utgick i den delvis från namnets negativa associationer. För många fyller dock det unika särskolan ger ett syfte. Vad elever själva lyft fram är att själva begreppet ”särskola” är stigmatiserande. Prefixet sär är negativt laddat. Det lyfts också fram i SoU 2011:8, Den framtida gymnasiesärskolan, där tre av sex undersökta kommuner medvetet valt att undvika särskolebeteckningen. Anledningen som framförs är att eleverna uttryckligen vill slippa den stämpling som det upplever att särskoletillhörigheten medför”. För en inkluderande skola där alla elever, oavsett förutsättningar, känner sig både välkomna och hemma, bör begreppet särskola bytas ut.
mot · H502427 · 2017-09-28 00:00:00 — Se över patientavgifter vid tvångsvård ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att avskaffa patientavgifterna i samband med tvångsvård i samtliga regioner och landsting, och detta tillkännager för regeringen. bli ungefär 12 000 personer så sjuka att de blir tvingade till vård enligt lagen om psykiatrisk tvångsvård. De har då tappat förmågan att själva inse att de behöver vård och att deras tillstånd är så allvarligt att det är farligt för dem själv eller andra. Ytterligare 1 600 är dömda till vård enligt lagen om rättspsykiatrisk tvångsvård. Att tvingas till vård är ett stort ingrepp i den personliga integriteten och det är noga reglerat när och hur beslutet ska fattas. Att tvingas till vård innebär också ett stort ingrepp i individens ekonomi eftersom den sjuke, trots att hen inte har något val, tvingas betala vårdavgifter på samma sätt som alla andra patienter. Det är vanligen människor med svåra och kroniska psykiska sjukdomar som drabbas och en mycket stor andel av dem står utanför arbetsmarknaden vilket gör att ekonomin redan från början är minst sagt kärv. Inte sällan blir vårdtiderna långa vilket gör att individen, när hen börjar må något bättre och kan skrivas ut, möts av en räkning som är omöjlig att betala. Den ekonomiska stressen försämrar inte bara prognosen och möjligheterna att bli bättre. Det skapar också rent praktiska problem med svårigheter att kunna få en egen bostad eller hämta ut sin medicin på avbetalning. Det är inte rimligt att vi tvingar svårt sjuka människor att betala för den vård vi tvingar dem till trots att avgiften i förlängningen riskerar leda till att de får problem och försämras.
mot · H502428 · 2017-09-28 00:00:00 — Sluta hatta med tiden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa fenomenet med två tidssäsonger och tillkännager detta för regeringen. 1980 bestämdes att skulle ha så kallad normaltid och . Varje höst och varje vår ägnas åt att försöka nå fram till alla svenskar om det är fram eller tillbaka lika mycket klockan ska ställas. Undersökningar visar att de flesta svenskar gärna skulle slippa att ställa om klockan. Tanken med tidsomställningen var ursprungligen att spara energi. Detta bör det gå att hitta andra, effektivare metoder för att göra. Det finns också undersökningar som säger att omställningen är direkt kontraproduktiv ut energibesparingssyfte då behovet av både uppvärmning och luftkonditionering ökar. I får vi arbetar över tidsgränser och där mycket i samhället aldrig stänger ner, oavsett tid , blir omställningen än mer onödig. För de flesta upplevs tidsomställningen kanske mest som en smula besvärlig. innebär det kanske sovmorgon och en gång att bussen till jobbet redan gått när man kommer till hållplatsen. För vissa är det dock mycket mer än så. Det stresspåslag som den här timmen innebär ökar risken för hjärtinfarkt och dödsfall. En svensk undersökning har visat att omkring trettio svenskar dör i hjärtinfarkt i och med bytet . Man har också sett en ökad olycksfrekvens i samband med tidsomställningen, både i trafiken och på arbetsplatser. För den som har djur ställer den här timmen fram och tillbaka också till det då det inte bara går att tala om för en ko att mjölkning och mat kommer dröja eftersom vi människor fått för oss att klockan är och inte sex . bör därför helt enkelt sluta hatta med tiden och avskaffa bruket av två olika tidssäsonger.
mot · H50243 · 2017-09-15 00:00:00 — Systematiskt arbete för kvinnofrid ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att samarbeta i högre grad med SKL kring planering och genomförande av arbete kring kvinnofrid och tillkännager detta för regeringen. Enligt paraplyorganisationen undersökning ”Kvinnofridsbarometern” ska kommunerna arbeta systematiskt mot mäns våld mot kvinnor, men enbart fyra av tio kommuner uppger att de har mätbara mål för arbetet. Nära hälften av kommunerna har inte heller utvärderat arbetet eller avsatt särskilda medel för arbetet med kvinnofrid. Det är positivt att min egen hemstad ligger i topp för arbetet med kvinnofrid, men sorgligt att och kommuner inte deltagit i enkäten som ligger till grund för rapporten. Det är visserligen kommunernas eget ansvar att ha mätbara mål och planer för arbetet mot våld i nära relationer och mäns våld mot kvinnor, men då staten betalar ut nära /17 till tjej- och kvinnojourer över hela landet, kan man tycka det vore intressant att ha ett samarbete och kunskap om läget för utsatta kvinnor och barn i respektive kommun. (Naturligtvis ska vi heller inte glömma de män som är utsatta och behöver skydd.) Staten genom som utbetalande myndighet av det ekonomiska stödet, bör uppmärksamma Kommuner och Landsting, SKL, på behovet av samarbete och egna medel för planering och målsättningar i ett systematiskt arbete. Det bör ges regeringen tillkänna.
mot · H502430 · 2017-09-28 00:00:00 — om svenska samhällets brott mot hbt-personer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en vitbok om hur hbt-personer historiskt behandlats i och tillkännager detta för regeringen. om myndigheternas övergrepp och kränkningar av romer i belyste av förtryck. Romernas bosättning och skolgång förhindrades, de registrerades hos myndigheter och i var fjärde romsk familj har någon steriliserats. Förtrycket av romer var regeringspolitik. Systemet med vitbok är ett ytterst bra koncept för att göra upp med historiskt förtryck av svenska minoritetsgrupper. En annan grupp vars förtryck varit organiserat statligt är homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt-personer). Samkönade sexuella aktiviteter var olagliga . fick transsexuella möjligheten att på laglig väg byta kön och få hormonterapi. ansågs homosexuella vara sjuka och transvestism avklassificerades som sjukdom först . blev det möjligt med samkönade äktenskap. Många fler statliga ingrepp på hbt-personers frihet och rättigheter har begåtts . Det är dags för den svenska staten att göra upp med sin historia genom att ta fram en vitbok i ämnet. Det kommer skänka en bättre förståelse för det svenska samhället om hur kampen för hbt-rättigheter har sett ut i rent historiskt. Dessutom kan genom sitt agerande återigen bli en förkämpe för hbt-personers rättigheter i världen eftersom många av de statliga ingrepp som historiskt ägnat sig åt mot hbt-personers frihet fortfarande praktiseras i majoriteten av världens länder.
mot · H502431 · 2017-09-28 00:00:00 — Skapa en om cyberkrigföring ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för skapandet av en om cyberkrigföring och tillkännager detta för regeringen. Cyberkrigföring, dvs. angrepp mot fiendens IT-infrastruktur, har blivit mycket vanligare och är ett stort hot mot fred och stabilitet i världen. Många individers frihet är hotad av cyberkrigföring. Cyberkrigföring går ut på att slå ut, sabotera eller manipulera fiendelandets tele- och datakommunikation på ett sätt som även drabbar civila. Det kan handla om att slå ut kraftverk, transporter, flygplatser och myndigheter. En terroristorganisation eller förövarstat kan också använda nätet för att sprida falsk eller vilseledande information, till exempel genom att hacka sig in på det angripna landets nyhetsmedier och andra informationskanaler. Många stater försöker även pressa sociala plattformar att ge ut otillbörlig information för att de ska tillåtas fortsätta verka i deras länder. Angreppen riktar sig även mot andra länders försvarsmakt. Det handlar i hög utsträckning om sådana angrepp och intrång som kriminella hackare gör, fast med mycket större resurser och mycket mer organiserat. Cyberkrigföring pågår även i fredstid. Länder kan till exempel installera botnät i ett annat lands IT-system för att kunna aktivera det om det blir krig. Det förekommer också sabotage utan att det formellt är krig. Precis som vi länge har skyddat civila människor i krigstider, måste vi nu börja prioritera att skydda civila även under cyberkrigföring, oavsett om det är under krigstid eller inte. Vi behöver verka för en med gemensamma spelregler som skyddar individer, företag och stater från angrepp under fredstid och krigstid. Dessutom behövs regler så att företag på nätet inte får tvingas delta i cyberkrigföring.
mot · H502433 · 2017-09-28 00:00:00 — Gör det möjligt att studera esperanto i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra studier i esperanto inom ramen för ämnet moderna språk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etablera en varaktig högskoleutbildning och forskning inom ämnet esperanto och tillkännager detta för regeringen. Esperanto är ett internationellt språk. Det introducerades och används numera av en global språkgemenskap med flera miljoner människor i nästan alla av jordens länder. Esperantotalande personer har organiserat sig i tusentals organisationer i världen som arbetar för globalt samarbete, internationell kulturförmedling, fred och mänskliga rättigheter. Esperanto är ett levande språk med en gedigen litteratur, teater- och musikproduktion samt en omfattande verksamhet av kurser, konferenser, möten och andra projekt över hela världen. på esperanto är större än på t.ex. danska, finska, grekiska eller hindi. Bara har över en miljon studenter valt att studera språket genom onlinekurser. Även i har esperanto en lång historia. En av de första esperantoklubbarna i världen startades i , där också den första långvariga tidningen på esperanto gavs ut . Än är esperantorörelsen betydande i . Den internationella kulturfestivalen för esperantotalare anordnas till exempel i i 2018. är ett centrum för produktionen av pop- och rockmusik på esperanto och flera svenska författare har skördat stora framgångar inom esperanto-litteraturen. Studier har visat att inlärningen av esperanto har en positiv påverkan på andra språkstudier. Esperantos grammatiska regelbundenhet och internationella ordförråd ökar elevernas förståelse för andra främmande språk. Trots detta är det svårt att få utbildning i esperanto i skolan eller på högskolenivå. Det finns ingen undervisning i esperanto inom ramen för ämnet moderna språk. Därför kan elever inte lära sig esperanto även om viljan finns och behöriga lärare finns tillgängliga. Ofta saknas dock behöriga lärare eftersom utbildning på högskolenivå inte erbjuds regelbundet i . Olika svenska universitet och högskolor har ibland erbjudit utbildningar i esperanto, men det saknas ett utbud i ämnet på högskolenivå och en motsvarande forskning och metodutveckling. Det finns bl.a. i och . Jag anser därför att vi bör: − Möjliggöra för elever att välja att studera esperanto inom ramen för ämnet moderna språk på gymnasienivå. − Etablera en varaktig högskoleutbildning och forskning inom ämnet esperanto.
mot · H502434 · 2017-09-28 00:00:00 — Utred omfattningen av hedersrelaterat förtryck mot hbtq-personer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska tillsätta en utredning som ska utreda omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck som hbtq-personer i drabbas av och tillkännager detta för regeringen. Många hbtq-personer i tvingas leva efter hederskulturens normer. De som utsätts vittnar om skam, våld, omvändelseförsök och ibland även om livsfara. Hedersförtryck utövas kollektivt, ofta av en familj eller släkt och drabbar flickor, pojkar, kvinnor, män och icke-binära. Många experter inom området menar att hbtq-personer ofta är särskilt utsatta, om inte den mest utsatta gruppen. Trots detta finns det en stor brist på underlag som relaterar specifikt till hbtq-personer. har uppdragits av regeringen att genomföra en nationell kartläggning av hedersrelaterat våld och förtryck samt barnäktenskap och tvångsäktenskap. Detta är bra och ett resultat av många års intensivt arbete från kämpar som bland annat GAPF, VHEK, Origo och politiker inom flera partier, däribland många från Liberalerna. Inom ramen för denna utredning bör en separat utredning genomföras där det kartläggs hur utbrett hedersrelaterat våld och förtryck är bland hbtq-personer.
mot · H502435 · 2017-09-28 00:00:00 — Internationalisering av den svenska skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur svenska ungdomar lättare ska kunna tillgodogöra sig gymnasiepoäng för gymnasiestudier utomlands, särskilt inom språk, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur svenska ungdomar ska kunna få ta med sig skolpeng när de åker på gymnasiestudier utomlands, och detta tillkännager för regeringen. Behovet av interkulturell kompetens med kunskap och förståelse för andra länder, människor och kulturer, är generellt erkänt och ökar i vår globaliserande värld. För svenskt näringsliv och statlig förvaltning ger gymnasieutbyten möjligheter att rekrytera personer kunniga inom och förberedda för ett internationellt yrkesliv och som kan verka i en kulturellt blandad arbetsmiljö – i eller utomlands. Värdet av gymnasieutbyte är stort – för den enskilda elevens utveckling och för den svenska gymnasieskolan, som både genom återvändande elever och utländska utbytesstudenter får inspiration och utmaning från andra länders system och kulturer. Enligt den ideella föreningen och utbytesorganisatören (YFU) åker ungefär 1 000 svenska gymnasieungdomar på gymnasieutbyte runtom i världen, främst till där statistik visar att 600–700 studenter åker . Men unga som önskar att åka på utbyte möts i av murar istället för en hjälpande hand. Intresset för utbyte är stort men förutsättningarna varierar så kraftigt mellan skolor och familjer, att det i realiteten är ett fåtal förunnat att kunna åka. Generellt uppmuntras inte elever att åka på utbyte, och många elever och deras föräldrar vet inte om att möjligheten finns. Lärare och studievägledare har låg kunskap om internationellt gymnasieutbyte och har inte tillgång till kvalificerad information. Elever avråds från att åka på utbyte, eftersom gymnasieskolor inte alltid har rutiner för att hantera att en elev lämnar en årgång och börjar igen året . De finns inga formella möjligheter för en återvändande student att få tillgodogöra sig poäng för studier utomlands utan man behöver ”gå om” . Den svenska skolan borde verka för att erkänna den utbildning som tillgodogjorts utomlands. Särskilt ett tillgodoräknande av gymnasiepoäng för språkkunskaper från utlandet borde införas. Vidare har många studenter som vill åka på utbyten inte möjlighet att åka på utbyten pga. sämre ekonomiska förutsättningar. Vi borde därför verka för att ett stipendieprogram instiftas för behövande och särskilt begåvade studenter att erhålla medel för att kunna åka på utbyten.
mot · H502436 · 2017-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och kartlägga hur man kan jämställa stödet till flickdominerade respektive pojkdominerade idrottsverksamheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och kartlägga hur samhällsstöd för idrott, motion och fysisk aktivitet på ett jämställt sätt svarar mot flickors och pojkars preferenser för idrott och fysisk aktivitet och tillkännager detta för regeringen. När det kommer till samhällsstöd för idrott, motion och fysisk aktivitet får tjejer en generellt sett mindre del av kakan än pojkar när pengar till idrott delas ut. Trots att kvinnor vann fler medaljer för under . Eftersom idrottsstöd framförallt kommer idrottsföreningar till del blir det tydligt att pojkars idrottsutövande gynnas i betydligt högre utsträckning än flickors. Det finns ett flertal aktiviteter och verksamheter inom området idrott, motion och fysisk aktivitet som förmodligen framförallt flickor har preferenser för och som inte erhåller något samhällsstöd alls. Det gäller till exempel olika typer av danslektioner, träning på gym, aerobics, gympa och yoga. Det är aktiviteter som flickor och pojkar själva får bekosta genom köp på marknaden. Men även när de får samhällsstöd är stödet ofördelaktigt fördelat till pojkdominerade utövningar. Ridning, som är en starkt flickdominerad sport, finansieras i betydligt lägre grad av samhällsmedel jämfört med exempelvis pojkdominerad fotboll och ishockey eftersom ridningen driver egna anläggningar, medan fotbollens och ishockeyns anläggningar drivs av kommunen. Mot denna bakgrund är det angeläget att lämplig myndighet genomför en fördjupad kartläggning av hur idrotts- och föreningsförvaltningars bidrag och stödformer fördelas i svenska kommuner utifrån kön och hur fördelningen möter upp flickors och pojkars preferenser för idrott och fysisk aktivitet.
mot · H502439 · 2017-09-28 00:00:00 — Stöd till män för ett mer jämställt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa samtycke och normkritik i läroplanen för grund- och gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa särskilda satsningar för att motverka antipluggkultur bland killar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om pappagrupper för nyblivna föräldrar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om insatser för att få män och pojkar att söka stöd och tillkännager detta för regeringen. Män växer upp med en rad privilegier i form av makt och ekonomiskt försprång. finns det även många män som inte ges samma möjligheter att lyckas i livet. Genom manlighetsnormer påtvingar många män destruktiva beteenden som begränsar deras möjligheter på olika sätt. Manlighetsnormerna gör att många män uppmanas att ständigt bevisa sin manlighet, uppmuntrar aggressivt och våldsamt beteende som drabbar andra och en själv och leder till en antipluggkultur. Ett exempel på detta är våld i nära relationer och kriminella gäng. Män måste själva få välja hur de vill vara och leva. Vi behöver arbeta långsiktigt för att förändra mansrollen. Det svenska samhället måste börja tala om våld och sexuellt våld som manliga problem och jobba för att män aktivt ska verka för och få stöd till att bryta med de destruktiva manlighetsnormerna. Därför bör vi integrera samtycke och normkritik i läroplanen samt ha insatser för antipluggkultur för grundskola och gymnasiet. Skolvärlden är en av de viktigaste miljöerna för att arbeta med normkritik bland unga. Att separera pojkar från flickor med grunden att pojkarna stör flickorna är inte en långsiktigt hållbar lösning utan det är skolans uppdrag att se till att individer kan umgås på ett lämpligt sätt med båda kön. Därför bör könssegregerad undervisning förbjudas. All forskning visar att de positiva konsekvenserna av närvarande fäder är många. Vi anser att framtida generationers män behöver positiva manliga förebilder för att destruktiva maskulinitetsnormer ska kunna förändras. Därför är det viktigt att stötta män i deras faderskap och möjliggöra för dem att spendera mer tid med sina barn. Pojkar och män söker mer sällan hjälp än flickor och kvinnor. Vi anser att detta måste förändras för att män ska kunna frigöras från destruktiva maskulinitetsnormer såsom våld och att man inte söker hjälp vid psykisk sjukdom. Det är bra att har ställt sig bakom vårt tidigare yrkande om att förbjuda könssegregerad undervisning. Men det behövs mer än så för att ska bli jämställt. Det handlar om att hjälpa unga män att bryta isolering och att tillsammans göra upp med kvävande manlighetsnormer.