mot · H5023393 · 2017-10-05 00:00:00 — Detta genom att en kommun som är negativt inställd till vindkraft helt enkelt kan låta bli att ta upp sådana ärenden och därmed helt bromsa utbyggnaden. Vetorätten står i skarp kontrast till att kommunerna inte har samma möjligheter att hindra utvinning av fossil och klimatpåverkande energi, t.ex. olja och gas. Formerna för kommunernas inflytande på vindkraftssidan måste därför förändras, och kravet på tillstyrkande bör tas bort. Kommunernas åsikt ska väga tungt, men i ett läge där på energiområdet ska gå från fossil energi och kärnkraftsenergi till förnybart och lägre energianvändning är ett kommunalt veto orimligt. Möjligheten till kommunalt veto mot vindkraft bör avskaffas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 7.3 Reglera vindkraftens närområdesersättning På vattenkraftssidan finns en närområdesersättning, även kallad bygdepeng, som utgår till vattenkraftskommuner och som används till upprustning av lokaler m.m. Denna ersättning regleras i en förordning. På vindkraftssidan har en närområdesersättning uppstått som ett krav från olika kommuner, men det har skett på frivillig väg utan förordningsreglering. föreslår att även närområdesersättningen för vindkraft regleras i förordning för att inte de bäst förhandlande kommunerna ska få de högsta ersättningarna. Detta skulle göra det svårare för oseriösa aktörer att verka och öppnar inte för diskussion om otillbörlig påverkan. Regeringen bör därför återkomma med ett förslag till reglering för vindkraftens närområdesersättning. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Vattenkraften är en av våra största förnybara energikällor och mycket viktig för svensk elproduktion. Ett normalt år produceras nästan i svenska vattenkraftverk, vilket motsvarar av den totala elproduktionen. Det finns drygt 1 800 vattenkraftverk i , men de flesta är små med effekter på bara några tiotal eller hundratal kW. Drygt 200 verk är större och av dem har ungefär 50 en effekt på över 100 MW. Den största delen av energin produceras i norra eftersom det där finns större vattendrag och älvar med högre fallhöjder och bättre förutsättningar. Det finns dock regleringar som hindrar en större utbyggnad av vattenkraften i . De fyra nationalälvarna älv, älv, älv och är t.ex. helt skyddade från utbyggnad. Vi behöver vattenkraften om vi ska kunna begränsa koldioxidutsläppen inom svensk energiproduktion. Vattenkraften står för en stor del av den förnybara elproduktionen, och den utgör även en resurs för att reglera variationerna över dygn och år i produktionen av sol- och vindenergi. El kan inte lagras i någon större utsträckning. Det kan däremot vatten, vilket ger goda förutsättningar för en jämn elproduktion året om. Genom att lagra vatten i stora magasin som fylls på av snösmältning och regn kan man , när efterfrågan på energi är som störst, successivt släppa iväg den mängd vatten som efterfrågas. Vattenkraften spelar därmed en stor roll för effektbalansen. I takt med att sol- och vindenergins andel av elproduktionen ökar blir också behovet av att använda vattenkraften som reglerkraft större. Regeringen bör uppdra åt berörda myndigheter att utreda potentialen för svensk vattenkraft att tillgodose effektbalansen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. vill se en stark vattenkraftsproduktion som kombineras med biologisk mångfald och uppsatta miljömål. Då krävs långsiktiga spelregler för industrin och tydliga krav från politiskt håll. Men också en aktiv energibransch som ser sin roll på en internationell energimarknad. Ett exempel på hur man skulle kunna kombinera de två intressena är Letsi kraftstation som ägs av och ligger mellan och Vuollerim. För att utnyttja en högre fallhöjd och därmed öka effekten har man här valt att leda om vattnet genom en tunnel i berget. Resultatet är en av längsta torrlagda flodfåror, . Det finns dock möjlighet att med relativt små medel återföra en del av vattenflödet för att på så sätt återskapa fiskbeståndet. Genom att låta ett par procent av det totala flödet i stället gå ovan jord skulle man kunna ge liv åt älvfåran, vilket kan gynna både den biologiska mångfalden och lokalsamhället. bör därför uppdras att utreda investeringskostnaderna för att återföra ett ekologiskt hållbart flöde av vatten till den torrlagda delen av . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Att klimatet förändras och att artrikedomen minskar är två olika miljöproblem. Vattenkraften är en del av lösningen på det ena problemet, men en bidragande orsak till det andra. är positivt till att vattenverksamheten prövas enligt . Vi har länge föreslagit åtgärder för att fler vandringsvägar ska byggas och för att utarmningen av biologisk mångfald ska bromsas. Vi välkomnar därför förslag för en mer ekologiskt hållbar vattenkraft. Från regeringens håll har det dragit ut och det senaste beskedet var att en proposition skulle kommit . ser behovet av att regeringen i närtid återkommer med förslag utifrån den s.k. I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler . Regeringen bör återkomma med en proposition med anledning av . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Olika kraftbolag kan samsas om samma älv. Det är därför särskilt viktigt att från politiskt håll se till att hela älvsystemets kapacitet tas till vara utifrån samhällsnyttan. Regeringen bör därför aktivt agera så att vattenkraftbolagens reinvesteringar samkörs i investeringsplaner så att hela den maximala nyttan tas till vara. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Vattenkraften genererar enorma summor. Trots det kommer en mycket liten del kommunerna till del. har valt en annan modell där kommunerna får en betydligt högre summa för den exploatering vattenkraften innebär. Regeringen har i och med den energipolitiska överenskommelsen i stället valt att sänka fastighetsskatten på vattenkraft till , och man har ingen annan lösning på att återföra pengar till kommunerna mer än genom närområdesersättningen, även kallad bygdepengen. förstår behoven av investeringar i ny teknik och åtgärder för att öka effekten. Vi menar dock att det finns bättre sätt än genom den föreslagna skattesänkningen. Vi vill att en större del av kraftbolagens vinster ska återföras till de kommuner där vattenkraften finns. Regeringen bör därför återkomma med ett förslag på hur en större del av vattenkraftens vinster ska komma de berörda kommunerna till del. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Energi från solen finns i närmast oändliga mängder, och solen är också den enda energikälla som ger jorden ett verkligt tillskott av energi. Ändå används bara en mikroskopisk del för att producera energi. I står solenergin för av den totala elproduktionen. Även om en stor del av den solenergi som når jorden inte går att ta till vara finns det ändå en enorm potential att utnyttja solen som kraftkälla mycket effektivare än . Många länder har upptäckt detta och har en betydligt högre andel solenergi jämfört med . I och står t.ex. solenergin för av elproduktionen. Enligt () finns det potential för solenergin att bli ett av våra största kraftslag globalt efter 2050. I står investeringar i solenergi än och stampar, trots stort intresse bland företag, offentlig sektor och privatpersoner. är el från solceller dyrare än exempelvis el från vindkraft. Det beror i hög grad på att solceller ännu används i relativt liten skala. Solcellsbranschen växter dock mycket snabbt. konstaterade den internationella energiorganisationens solcellsprogram IEA PVPS i sin årliga rapport att solelen står för av den globala elförbrukningen. Den totala installerade solcellseffekten uppgick till ca 300 GW. Det är en mycket positiv utveckling, men ökningen sker från mycket låga nivåer varför vill se en ytterligare kraftig ökning av produktion av ren el från solen. Nyttjandet av solenergi bär dock på ett antal utmaningar. I överensstämmer t.ex. inte utbudet med efterfrågan. Ett vanligt villatak i tar emot cirka fem gånger mer solinstrålning än husets totala energianvändning på , och med monterade solceller skulle hushållet kunna minska sitt övriga elberoende betydligt. är behovet av värme, varmvatten och el som minst – den tid då solen lyster som mest. Ny teknik för energilagring kan därför spela stor roll för möjligheten att öka användningen av solenergi i . Genom åtgärder som främjar forskning och nya innovationer ska ligga i framkant när det gäller utvecklingen av förnybar energi. Med effektbalansen i åtanke måste utbyggnaden av solel ske parallellt med utvecklingen av andra förnybara energislag. har tidigare kommit överens med regeringen om en rad åtgärder för att stärka solelsproduktionen, däribland att kraftigt förstärka stödet för solceller med 2015–2018. 9.1 Andra länder visar vägen är ett intressant jämförelseland eftersom man har ett starkt fokus på basindustrin som man har en stor servicesektor, liknande klimatförutsättningar och inte minst liknande klimatmål. är näst efter och världens största producent av solenergi – med en installerad effekt på nästan 42 GW har man potential att stå för en betydande del av världsproduktionen. Den snabba tyska utbyggnaden av solenergi är direkt kopplad till politiska beslut. stora energiomställning, Die Energiewende, innebär att kärnkraften helt och hållet ska vara avvecklad och att av energiproduktionen ska vara förnybar . Det är främst solenergi och vindkraft som har byggts ut när reaktorerna har stoppats som man satsat kraftigt på energieffektivisering. En annan bärande del i den tyska energiomställningen är lagen om förnybar energi, Erneuerbare Energien Gesetz (EEG), som garanterar producenterna av förnybar energi ett fast pris för den el de producerar och ger den förnybara energin företräde i elnätet framför t.ex. kol och kärnkraft. Också har liknande förutsättningar som , men en solelsproduktion som är betydligt högre. I ger solel av elbehovet, och man har också största solcellspark med en effekt på 60 MW. Även i har solelen vuxit fort. Skälet till den snabba danska utbyggnaden är att man 2010 uppgraderade det tidigare systemet med nettodebitering samt sjunkande priser på solceller. Med det danska systemet – som är inriktat på småskalig produktion av förnybar el – kan producenterna tanka ut sitt överskott på elnätet och kvitta det mot sin elräkning. har också antagit en energistrategi med målsättningen att vara helt oberoende av fossila energikällor. När nettodebiteringssystemet begränsades bromsade dock utvecklingen in. Detta visar hur stor roll ett sådant system kan spela. Det finns dock oroande signaler om att från politiskt håll kan komma att dämpa utvecklingen av ekonomiska skäl. En svensk strategi bör ta lärdom av andra länders utveckling för att kunna bibehålla en stabil och långsiktigt ökande utbyggnad. sker dock den snabbaste utvecklingen i som dominerar världsmarknaden. är med sina installerade över 100 GW i särklass störst på solenergi i världen. 9.2 En svensk utbyggnad av solenergi Tyvärr ligger långt efter både och . /2016 fanns det enligt solceller som kan producera cirka 127 MW installerade i . I relativa termer har utvecklingen visserligen varit kraftig , men i absoluta tal spelar solelen en i praktiken obetydlig roll för totala energimix. Stödet för en utbyggd solenergi är dock starkt. Enligt (rapport 2017:01) vill av svenskarna se en ökad användning av solenergi. Solenergin kan dra nytta av elcertifikatssystemet. Men eftersom det är billigare att installera el från andra förnybara energikällor blir solenergin förlorare i elcertifikatssystemet. Det måste därför sättas in särskilda åtgärder för att påskynda utvecklingen. presenterade sin rapport om hur solel ska kunna bidra till att ska ha förnybar energi samt en strategi för hur användningen av solel ska kunna öka i . Där menar myndigheten att solelen har potential att öka till mellan av den totala elanvändningen i till 2040. Man ska komma ihåg att solel utgör en marginell del av den totala elkonsumtionen. Vi menar trots det att prognosen är väl lågt räknad. I står solelen redan för av elanvändningen, och har fördubblat sin solcellskapacitet, om än från en låg nivå. Med rätt satsningar har möjlighet att nå betydligt högre nivåer till 2040, bl.a. WWF har presenterat scenarier där man menar att skulle kunna uppnå det tredubbla . ser stora möjligheter till en kraftfull utbyggnad av solelen i . Vi vill dock poängtera att det krävs en politisk vilja och handlingskraft för att öka produktionen av solenergi. Det är ingenting som kan lämnas åt marknaden att sköta. Vi tror att den största potentialen finns i att bygga på redan befintliga byggnader, exempelvis tak till offentliga byggnader, industrilokaler, lager och förstås privatbostäder. En ökad byggnadsintegrering av solceller kan också bidra till att minska materialåtgången, vilket är positivt både ur ett kostnadsperspektiv och av klimatskäl. Det är naturligtvis varken möjligt eller kanske ens önskvärt att täcka all byggnadsyta med solceller, men förutsättningarna för att öka svensk solel är betydligt större än vad som nyttjas. har ungefär samma solinstrålning som och . I de länderna har man kommit mycket längre. Där börjar solelen spela en reell roll som producent av ren energi för hushåll och industrin. Solenergin skapar jobb och välfärd. Det är inte några klimatologiska orsaker till skillnaden mellan våra länder, utan politiska. Det är dags att ändra på det. I vissa kommuner har solkartläggning genomförts. Genom solkartläggningen ges en analys av potentialen för solceller på taken, vilket gör det lättare för fastighetsägare att fatta beslut om investering. Regeringen bör se till att denna typ av goda kommunala exempel sprider sig i . Det är någonting som även förespråkar, tillsammans med en större informationsplattform där relevanta uppgifter för investering i solceller sammanställs. Det är ett bra exempel på hur man kan tillgängliggöra information om solceller till fler. Regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att upprätta en informationsplattform för investering i solenergi samt en solkartläggning. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. I finns inte något klart planeringsmål för solceller, och har heller inte fått något särskilt uppdrag att ta fram ett sådant i sin strategi. solenergi har satt solel och solvärme inom 10–som förslag till planeringsmål. Om det inte finns något uppsatt mål försvåras ambitionshöjningar. vill se en kraftfull utbyggnad av solenergin även i . Vi vill ha mer ren energi och nya gröna jobb. För detta krävs i det korta perspektivet öronmärkta stöd och på långsiktiga styrmedel. Med planeringsmål får branschen och hushållen en tydlig signal om att solenergi är värt att satsa på. Det bör därför utöver solstrategi inrättas nationella planeringsmål för solel och solvärme. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. är det dock svårt att se hur solenergin i närtid skulle kunna ersätta andra typer av energislag i någon större utsträckning. Dessutom är det som tidigare nämnts nödvändigt att kombinera solenergin med andra energislag för att uppnå stabilitet och effektbalans. Det är därför viktigt att utbyggnaden av andra förnybara energislag fortsätter i hög takt. Bioenergi är ett av största energislag och står för av all energi som används. Användningen har ökat stadigt vad gäller både el och värmeproduktion samt inom transportsektorn. För att skapa ett hållbart energisystem som helt baseras på förnybar energi är det dock nödvändigt med en betydande ökning av bioenergi i olika former. Det är ett behov som dessutom kommer att öka i takt med att kärnkraften fasas ut. Ju snabbare vi ställer om till en ökad hållbar produktion av förnybar energi desto snabbare kan kärnkraften avvecklas. Trafik och transporter kommer att behöva bli elektrifierade i betydligt större utsträckning och ju högre andel, desto mer biogas frigörs för kraftproduktion. Biomassa är förnybar och eftersom biomassans kol har tagits upp ur atmosfären så tillför inte användningen kol till klimatsystemet vid förbränning. En ökad hållbar produktion av bioenergi tillsammans med en omfattande energieffektivisering skulle öka möjligheter att exportera el och bidra till en mer hållbar energianvändning i . Biomassan är en potentiellt mycket lönsam exportindustri, då behovet av den är stort och förädlingen i hög utsträckning kan ske inom landet. Detta är någonting som i högsta möjliga utsträckning bör ske i glesbygd eller i andra skogsnära regioner. Däremot är satsningar på kraftvärmeverk som även producerar el att föredra i storstäder i där vi har en betydligt mindre produktion och där effektbalansen på det viset bättre tillgodoses under kalla vinterdagar. kommer den absolut största delen, , av den bioenergi som används i från skogen. Här finns också stora möjligheter att bättre utnyttja de resurser som finns och därigenom öka uttaget av biobränsle. Mycket av det avfall som kommer från olika håll kan också användas för framställning av biogas. Den hållbara biomassa världen kan ta ut utgör dock en begränsad resurs och måste därför hanteras klokt med ett långsiktigt perspektiv i åtanke. Det handlar om att göra noggranna överväganden avseende biomassans potential till återväxt samt hänsyn till biologisk mångfald, men också om hur vi väljer att använda de råvaror vi tar ut från skogen. ser positivt på nya lösningar som kan möjliggöra ett mer effektivt uttag om det innebär en ekologiskt och socialt hållbar avverkning. struntar man t.ex. i att ta hand om avverkad biomassa p.g.a. bristande lönsamhet. Konsekvensen blir att trä avverkas för att sedan lämnas att ruttna i stället för att tas till vara. Med hjälp av ny teknik kan man dock ta hand om denna utan att behöva göra avkall på klimat och miljö. De fordon som är svårast att elektrifiera, t.ex. inom sjöfarten och flyget, kommer att behöva gå över till ökad andel biobränsle. är det dock mer värdefullt att ersätta produkter av fossila material än att låta biomassan gå till energiproduktion. Dessutom kan produkterna i nästa steg användas för energiutvinning om det är möjligt att återvinna dem. Styrmedlen för biomassan bör i första hand prioritera långsiktigt bundet kol och i andra hand behöver biomassan styras mot områden där den är det enda alternativet till fossila bränslen. Utgångspunkten bör vara att uttaget av biomassa ska ske på ett biologiskt och ekologiskt bärkraftigt sätt. För att produktionen av bioenergi ska kunna betraktas som hållbar krävs både hänsyn till biologisk mångfald och klimat samt socioekonomiska effekter för lokalsamhällen och urbefolkning. Det behövs betydligt bättre regelverk för låg miljö- och klimatpåverkan innan vi ökar uttaget av biomassa för att inte klimatmål och stödsystem för biomassa ska pressa fram ohållbar bioenergi. Ett effektivt biobränsleuttag måste ske utan att det ställs i motsättning till övriga miljömål och biologisk mångfald som det kombineras med stärkt naturvårdshänsyn. Därför är det positivt att och regeringen tidigare i budgetsamarbetet har kommit överens om att insatser som främjar en omställning till en biobaserad ekonomi ska prioriteras, bl.a. genom att en agenda för biobaserad näringslivsutveckling tas fram. 11 Gynnsamma skatteregler för den förnybara energin Utvecklingen för vindkraftskooperativen har hejdats av införandet av en uttagsskatt på mellanskillnaden mellan elpriset på börsen och det pris andelsägarna betalar på elleveranser från kooperativen. Vidare har genom en egen tolkning av ellagen kraftigt reducerat energiskattebefrielsen för kommuner och företag som äger och producerar vindkraftsel för egen förbrukning. har också genom ett ställningstagande angående momsregler gjort det väsentligt mer komplicerat och dyrare att sälja vindkraftverk till kommuner och företag. Att den mycket positiva utvecklingen av vindkraften bromsas upp på detta sätt är inte bra. Samhället bör underlätta för småskalig förnybar elproduktion. trädde den tidigare borgerliga regeringens förslag om skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el i kraft. har länge förordat ett system med nettodebitering eftersom vi menar att det på ett bättre sätt ger små producenter en rättvis betalning för det överskott de levererar samt är ett effektivare sätt att stimulera småskaligt producerad förnybar energi. Vi verkar därför fortsatt för att ett system med nettodebitering införs eller att den nu gällande skattereduktionen förändras på så sätt att den uppfyller andemeningen i ett nettodebiteringssystem. är det i hög grad boendeformen som avgör vem som omfattas av stödet. ca två miljoner lägenhetshushåll kan t.ex. inte ta del av skattereduktionen. Det är märkligt att inte alla hushåll som vill producera egen förnybar el ska få en chans på lika villkor. Genom att främja andelsägd förnybar energi kan även människor som bor i hyreslägenhet eller som annars inte har de rätta förutsättningarna uppmuntras till att bli en del av omställningen. Det är centralt att förutsättningarna för mikroproduktion av förnybar el är lika för alla, oberoende av boendeform. Vi var därför positiva när regeringen tillsatte en utredning som skulle se över förutsättningarna för hur andelsägd förnybar el ska kunna omfattas av skattereduktionen. Dessvärre tycks arbetet ha stannat av och man har varken gett besked om vad som sker med utredningen eller presenterat någon ny tidsplan för när arbetet ska vara slutfört. begränsade regeringen skattefriheten för förnybar el, något som i synnerhet drabbade solelsanläggningar (över 255 kW i installerad effekt). Efter hård kritik lade man fram ett nytt förslag och behöver fastighetsägare som överskrider gränsen ändå bara betala /kWh för solel från de anläggningar som är mindre än 255 kW. har varit starkt kritiskt mot den tidigare begränsningen, inte minst eftersom den försvårat utvidgningen av solelen, från t.ex. kooperativ, kommuner och allmännyttiga bostadsbolag som kan ha anläggningar som tillsammans överskrider gränsen på 255 kW. Vi välkomnar därför förändringen. Målet bör dock vara att helt ta bort skatten på den solel producenten själv förbrukar, oavsett anläggning. Regeringen bör uppdras att se över hur ytterligare stimulanser kan ges för att öka tillgången till förnybar el. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga, och det är därför viktigt att ligger i framkant vad gäller förnybar elproduktion. Elcertifikat är ett marknadsbaserat ekonomiskt stöd för producenter av förnybar el. För varje producerad megawattimme (MWh) förnybar el kan producenterna få ett elcertifikat av staten. Elproducenterna kan sedan sälja elcertifikaten på en öppen marknad där priset bestäms mellan säljare och köpare. Elcertifikaten ger på så sätt en extra intäkt till den förnybara elproduktionen, utöver den vanliga elförsäljningen. Köpare är aktörer med s.k. kvotplikt, främst elleverantörer. Dessa måste köpa en viss andel elcertifikat i förhållande till sin elförsäljning eller elanvändning. Hur stor andelen är bestäms genom en kvot i lagen om elcertifikat. Kvoten är utformad för att skapa en efterfrågan på elcertifikat och förnybar el . Sedan systemet infördes har utbyggnaden av förnybara energikällor tagit fart. Enligt Energimyndigheten utfärdades 21,8 miljoner elcertifikat i , och finns omkring 6 700 godkända anläggningar för tilldelning. Elcertifikatssystemet har därmed tjänat väl. Regeringens tidigare förslag att , inom ramen för elcertifikatssystemet, ska finansiera ny förnybar elproduktion till 2020 jämfört med var ett viktigt steg på vägen. I den energipolitiska överenskommelsen slås det fast att elcertifikatssystemet ska förlängas och utökas med nya elcertifikat till 2030. Det är också positivt. menar dock att det är olyckligt att slå fast att ingen ytterligare ambitionshöjning ska göras . Utbyggnaden av elcertifikatssystemet är ett bra sätt att gynna produktionen av förnybar el, inte minst från små producenter.