mot · H5023766 · 2017-10-05 00:00:00 — Mot bakgrund av det ökande hotet från terrorism finns det anledning att öka skyddet och tryggheten på olika samlingsplatser, däribland gågator, vägar, resecentra, järnvägsstationer, hamnar och flygplatser. Flera terrorattentat i , inklusive i , har skett i anslutning till transportsystemet, exempelvis på gator, järnvägsstationer, tunnelbane- och busstationer eller flygplatser. Väg- och transportsystemet bör stärkas och göras mer robust för att stå emot terrorattacker. I överenskommelsen om åtgärder mot terrorism som slöt med övriga allianspartier och regeringen berörs säkerheten i den offentliga miljön. Ansvaret för säkerheten i den offentliga miljön delas av flera samhällsaktörer. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) gavs i och med överenskommelsen ett uppdrag att samordna det risk- och sårbarhetsarbete som bidrar till en ökad trygghet och säkerhet i den offentliga miljön. Det kan röra sig om platser där gångtrafikanter är utsatta, trygghet på arenor och andra konsertlokaler, men också mer generella frågor som samhällsplanering utifrån ett riskperspektiv. I uppdraget ska ingå att kartlägga luckor i ansvar, samla och sprida kunskap samt ge nationell vägledning för skyddsåtgärder. Arbetet ska göras i samverkan med de statliga myndigheter som i första hand berörs. En viktig aktör i detta arbete är kommunerna som bland annat gör risk- och sårbarhetsanalyser. I de insatser som görs är en nära samverkan med SKL och kommunala företrädare således viktig. De myndigheter som främst berörs utöver MSB är , , och . bör omgående, i samarbete med kommuner och landsting, arbeta fram en åtgärdsplan för att öka tryggheten och säkerheten inom infrastrukturen och göra den mindre sårbar för sabotage och terror. anser att regeringens satsning på säkerhet ska utökas med samt riktas mer på övervakningskameror och andra åtgärder som syftar till att stärka säkerheten på gator och stationer. Tillgång till bredband med hög hastighet är en förutsättning för att människor ska kunna driva företag, jobba och studera på distans. Alliansregeringen gjorde stora satsningar på bredband inom ramen för landsbygdsprogrammet och arbetet med att förbättra bredbandsteckningen måste fortsätta, framför allt i glesbygd och på landsbygd. Målet är att av alla hushåll och företag i ska ha tillgång till bredband om minst /s . Därför satsar 50 miljoner mer än regeringen –2021 på bredbandsutbyggnad. Tillgång till bra mobiltelefoni är helt avgörande. behöver ett snabbt och säkert mobilnät med bättre geografisk täckning och god kapacitet. Alliansregeringen tog ett steg i att förbättra möjligheterna till mobil kommunikation i hela landet genom att frigöra det så kallade 700-megahertzbandet genom auktion. Det är nu viktigt att regeringen fullföljer arbetet för att nå statens bredbandsmål till 2020. som 700-megahertzbandet auktioneras ut måste blåljusmyndigheternas behov bli tillgodosedda. Polisen, Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och påpekar alla vikten av att man fortsätter ha kontroll över delar av 700-megahertzbandet. Ett problem som sätter käppar i hjulet för utbyggnaden av bredband är lokaliseringsprincipen, som hämmar stadsnätens utveckling och i förlängningen även bredbandsutbyggnaden på landsbygden. 220 av 290 kommuner har stadsnät. Dessa kompletterar andra aktörer och bidrar till målet om ett helt uppkopplat . För att kunna uppnå statens bredbandsmål krävs en skyndsam förändring i kommunallagen liknande den som gjort det möjligt för kommunala energibolag att erbjuda sina tjänster över kommungränser. De administrativa gränser vi satt är inte nödvändigtvis rimliga för bredbandslösningar. vill att ska bli världsbäst på att använda digitaliseringens möjligheter. Det förutsätter tillgång till ett robust bredband över hela landet, med hög överföringskapacitet. vill därför se satsningen på bredbandskoordinatorer fortsätta. Koordinatorerna fungerar som en kontaktpunkt för bredbandsfrågor i länen, både för offentliga och privata aktörer. Detta är en viktig satsning för att förbättra möjligheterna till bredband i hela . Tillgång till bredband i hela vill att ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter, vilket förutsätter att det finns tillgång till ett robust bredband i hela landet som har hög överföringskapacitet. Det är angeläget att samtliga invånare får jämlika villkor för att bo och verka i olika delar i landet. Där det inte finns ekonomiskt intresse och lönsamhet för de privata aktörerna på marknaden att bygga ut bredband, bör staten påskynda utbyggnaden av bredband och mobil uppkoppling. Vi vill också se en fortsatt satsning på bredbandskoordinatorer. Koordinatorerna ska fungera som en kontaktpunkt för bredbandsfrågor i länen för både offentliga och privata aktörer. Detta är en viktig satsning för att förbättra möjligheterna till bredband i hela . En förutsättning för att kunna driva företag på ett effektivt sätt – och i ökande utsträckning för den dagliga livsföringen i övrigt – är pålitlig och snabb internetuppkoppling. saknar stora delar av landet tillgång till bredband och utbyggnadstakten skiljer sig stort mellan olika delar av landet. För att i ett kortare perspektiv kraftigt öka tillgången till bredband med hög överföringskapacitet behöver frekvensutrymmet för mobila lösningar utökas. Det s.k. 700 MHz-bandet bör auktioneras ut för att användas för elektroniska kommunikationer med fullgod bredbandstäckning också i glest befolkade områden. Tillgång till bredband med hög överföringshastighet är en förutsättning för att människor ska kunna driva företag, jobba och studera på distans. Alliansregeringen gjorde stora satsningar på bredband inom ramen för landsbygdsprogrammet och arbetet med att förbättra bredbandsteckningen måste fortsätta. Målet är att av alla hushåll och företag i ska ha tillgång till bredband om minst /s . har påbörjat en avveckling av det fasta telefonnätet i syfte att ersätta detta med fiber eller mobil teknik. Det innebär att i vissa områden exempelvis ersätter vanlig fast telefoni med lösningar via mobilnätet, och bredband via telejacket (ADSL) med fiber eller mobilt bredband. Detta har medfört att många abonnenter, som tidigare haft fungerande bredbandstäckning, förlorat denna. När det fasta bredbandet försvinner uppstår stora merkostnader för abonnenten, som tvingas gå över till en mobil bredbandslösning (om sådan är möjlig). Kostnaden kan öka och abonnent. avlägsnade den fasta förbindelsen via koppartråd för cirka 10 000 abonnenter och beräknas avlägsna trådförbindelsen för ytterligare 12 500 abonnenter . Från många håll rapporteras om problem med anslutningen efter det att kopparnätet ersatts med mobilt bredband. Många mobilmaster blir överbelastade. Från ansvarigt statsråd görs ingenting. Tyvärr accepterar inte den socialdemokratiska regeringen principen att användarna inte ska berövas fungerande lösningar innan någon ny fungerande lösning finns på plats. Huvudalternativet till det nedmonterade kopparnätet på landsbygden har ansetts vara utbyggt mobilt bredband i glesbygd. Enligt PTS själv är 700-bandet särskilt gynnsamt för mobila bredbandstjänster i glesbygd. beslöt regeringen att öppna upp 700-bandet för mobilt bredband . Emellertid beslutade regeringen att skjuta upp tillgängliggörandet av 700-bandet med . Häpnadsväckande nog låter regeringen nedmonteringen av kopparnätet fortsätta som planerat trots det nya beslutet om 700-bandet. Allt fler människor upplever nu frustrationen av att berövas fungerande bredbandsanslutning. Runt om i talas det om en skandal, det stora bredbandssveket. Ett socialdemokratiskt kommunalråd i kommun vädjade till att skjuta upp avvecklingen tills det finns fungerande alternativ. anser att det borde kunna ses som självklart att inte klippa det fasta kopparnätet innan ett fungerande alternativ finns på plats i det enskilda fallet. Det kan lätt ses som ett uttryck för storstadens arrogans när det gamla nätet tas bort innan ett nytt fast fibernät finns på plats. , som presenterade sitt betänkande , föreslår att regeringen säkerställer tillgången till bredband för de hushåll och företag som står utan uppkoppling i samband med avvecklingen av kopparnäten. Kommittén skriver att problemen riskerar att fortgå . För att inte kommuninvånare i landsbygderna ska stå utan en fungerande uppkoppling föreslår kommittén därför att regeringen omgående tar initiativ till att säkerställa tillgången till bredband för de hushåll och företag som står utan ersättning i samband med Telias förändringar av kopparnäten. Som möjliga åtgärder föreslår kommittén att den så kallade SOT-nivån[4] omgående höjs, alternativt driva på marknadens aktörer för ett snabbare teknikskifte i landsbygderna. Kommittén nämner också att staten i egenskap av ägare kan ställa konkreta krav på teknikkompensation från . Det har inte undgått någon att postutdelningen inte har fungerat tillräckligt bra. Det behövs strukturella förändringar för att posten som samhällsservice ska fungera tillfredsställande. anser att Postnord inte har klarat sitt samhällsuppdrag. Postnord måste höja sin leveranstillförlitlighet så att inte invånare drabbas av inkassokrav eller missar sjukhusbesök. De största förlorarna på en osäker brevhantering är boende och företag på landsbygden. kräver att Postnord gör de strukturella förändringar som behövs för att effektivisera verksamheten och säkra att breven kommer fram . Regeringen bör skyndsamt återkomma med förslag på en ny postlag som skärper kraven på bättre leverans och service. bedömer att det finns utrymme för en justering av anslagen till de myndigheter som tillämpar pris- och löneomräkning (PLO). Lönekostnader svarar för en betydande del av myndigheternas utgifter. En nedjustering av PLO skulle bidra till effektivisering av myndigheterna, som det finansierar prioriterade satsningar. Justeringen är beräknad som en 30-procentig minskning av PLO-uppräkningen –2020, vilket innebär 178 miljoner 2018, 408 miljoner och 666 miljoner för . Specificering av vissa anslagsförändringar avvisar de förslag som regeringen framför i årets budgetproposition vad gäller avgiftsfri kollektivtrafik för skolungdomar vilket innebär en budgetförstärkning på 350 miljoner, föreslår vi att ytterligare 209 miljoner minskas på tidigare aviserade åtgärder för statsmiljöavtal. Vi föreslår en nedjustering av PLO för anslaget med 85 miljoner. Totalt föreslår att anslaget 1:1 minskas med 2018. För anslaget 1:2 föreslår en nedjustering av PLO med . Vi ligger också kvar på en något lägre nivå vad gäller vidmakthållande av statens transportinfrastruktur och anser att anslaget bör minskas med 75 miljoner. föreslår dock en förstärkning med 10 miljoner för säkerhetshöjande åtgärder. Sammantaget innebär detta att anslaget 1:2 minskas med 141 miljoner . För anslaget 1:3 föreslår en besparing på myndighetens verksamhet med . Därutöver nedjusteras PLO med 8 miljoner. Sammantaget innebär detta en minskning av anslag 1:3 med 167 miljoner 2018. [1] Källa: . [2] Transportstyrelsens analysrapport . [3] Källa: djupstudier av dödsolyckor. [4] SOT = Samhällsomfattande tjänst enligt EU:s direktiv /22/EG.