mot · H5023352 · 2017-10-05 00:00:00 — En effektiv klimat- och miljöpolitik ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetet för en hållbar utveckling ska beakta balansen mellan miljöhänsyn, ekonomi och sociala frågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utarbeta ett ramverk för hur minskningar av klimatutsläpp beräknas och redovisas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över lagstiftningen för att göra det möjligt för kommuner att införa exempelvis differentierade parkeringsavgifter som gynnar miljöbilar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att ett teknik- och kostnadsneutralt bonus–malus-system införs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett bonus–malus-system bör baseras på livscykelanalys och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att långsiktiga regler kommer på plats för att möjliggöra utbyggnad av förnybara bränslen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett system med reduktionsplikt för fordonsflottan i syfte att minska koldioxidutsläppen från transportsektorn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda miljödifferentierade start- och landningsavgifter och en framtida reduktionsplikt för flyget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör arbeta aktivt för att underlätta ökad inblandning av förnybara bränslen även i flygbränslen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att med ny teknik effektivisera kontrollen av reseavdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en nationell nollvisionsstrategi för basindustrin bör tas fram i dialog med branschen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera inrättandet av en nationell bioekonomistrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheterna att införa skatteavdrag för klimatkompenserande åtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för ett ökat användande av livscykelanalyser för att beräkna miljö- och klimatpåverkan i samband med om- och nybyggnation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av regelverken kopplade till strandfodring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU:s system för handel med utsläppsrätter, EU ETS, länkas samman med utsläppshandelssystem i andra delar av världen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vara pådrivande i FN:s internationella klimatförhandlingar för att ländernas åtagandeplaner skärps i syfte att minska gapet mellan ländernas åtaganden och ambitioner, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utgångspunkten för klimatpolitiken ska vara största möjliga minskning av växthusgaser per satsad krona och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vara pådrivande för att fler kostnadseffektiva flexibla mekanismer utformas inom ramen för FN:s klimatavtal, med lärdom av tidigare mekanismer såsom CDM, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att ansluter sig till internationella överenskommelse om flygets utsläpp, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör vara pådrivande för att IMO skyndsamt vidtar åtgärder för att begränsa den internationella sjöfartens klimatpåverkan, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara pådrivande för att fler internationella samarbeten likt Climate and genomförs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva på arbetet i EU med ett grönt frihandelsavtal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att ska fortsätta att vara drivande för att miljö- och säkerhetsfrågor ska prioriteras i och tillkännager detta för regeringen. Jordens klimat och medeltemperatur har varierat . Under det senaste århundradet har dock medeltemperaturen stigit snabbare än någonsin till följd av mänsklig aktivitet. Forskarna räknar nu med att temperaturen har ökat med över 1 grad . kan vi se tecken på att klimatförändringarna är här. Allt fler extremväder har drabbat oss, så som översvämningar, torka, smältande polarisar och glaciärer samt att ekosystem sätts ur balans, vilket får katastrofala konsekvenser. FN:s klimatpanel fastslog 2014 att människan påverkar klimatutvecklingen. Vi har därför ett ansvar att agera. Klimatutmaningen är global. Det innebär att vi i måste möta den på både ett internationellt och nationellt plan. av förhandlingar och ett gediget arbete av alliansregeringen och nuvarande regering är det mycket glädjande att världens länder enades om ett klimatavtal i . Genom klimatavtalet har länderna förbundit sig till att hålla den globala medeltemperaturen väl och göra ansträngningar för att medeltemperaturen inte ska öka mer än . Den breda uppslutningen bakom är mycket glädjande, eftersom det signalerar att klimatutmaningen tas på allvar och att världens länder känner ett gemensamt ansvar för att hejda klimatförändringarna. Men det är nu det stora arbetet börjar: att göra de åtaganden som krävs för att hejda klimatförändringarna – och det är bråttom. Ett gott internationellt samarbete är avgörande för att vi ska kunna ta oss framåt. På det nationella planet är det glädjande att och sex andra riksdagspartier enats om att målet att ska ha noll nettoutsläpp av växthusgaser . Grunden för överenskommelsen lades i Miljömålsberedningen och antogs sedan i genom det förstärkta klimatpolitiska ramverket. Överenskommelsen innebär att det finns en bred samsyn på de klimatutmaningar vi står inför och skapar därmed förutsättningar för en långsiktig miljö- och klimatpolitik. Därför är det viktigt att överenskommelsen nu vårdas. Tyvärr ser vi dock tecken på att regeringen redan nu är beredd att frångå vissa av överenskommelsens principer för hur svensk miljöpolitik ska bedrivas. En sådan princip är att inte ska sänka sina utsläpp genom att flytta dem utomlands. Trots detta väljer regeringen att gå fram med förslag om en återinförd koldioxidskatt på kraftvärme. Skatten höjer priset på svenska utsläpp, men eftersom kraftvärme ingår i EU:s utsläppshandelssystem innebär det att utsläppen helt enkelt flyttas till andra EU-länder utan att unionens sammantagna utsläpp sänks. Det är i strid mot den överenskomna principen. Regeringen har därför en viktig uppgift i att på allvar visa att den fortsatt står bakom överenskommelsen i Miljömålsberedningen. Våra utgångspunkter i miljö- och klimatpolitiken I vår plan för ett starkare är en långsiktig miljöpolitik som sätter hållbarhet i centrum en grundpelare. Hållbarhet handlar om att eftersträva balans mellan miljöhänsyn, ekonomi och sociala frågor. Ensidigt fokus på endera av dessa tre delar riskerar att skapa problem på både kort och lång sikt. Vi ska därför värna om och arbeta för stärkt miljöhänsyn på ett sätt som säkerställer svensk konkurrenskraft. Det är bra för miljön och ger dessutom förutsättningar för tillväxt och fler arbetstillfällen. Genom att visa att vi kan kombinera just tillväxt och miljöhänsyn kan vara ett föredöme för andra länder. Utöver hållbarhetsperspektivet är fyra principer bärande i vår klimat- och miljöpolitik: marknadsekonomiska lösningar, teknikutveckling, internationella överenskommelser och kostnadseffektivitet. Äganderätten och förvaltarskapstanken – att man vårdar det man äger till nytta även för kommande generationer – är bärande delar i både marknadsekonomin och moderat politik. Miljö- och klimatpolitik handlar till stor del om att lösa problem som uppstår när inte äganderätten är tillämpbar. Ingen äger luften, haven eller klimatet. Därför uppstår problem i ansvarsfrågan, och det är motivet till att politiken bör ingripa. Strävan bör vara att efterlikna marknadens funktionssätt, till exempel genom att sätta ett pris på utsläpp som förorenaren tvingas betala. Denna princip om att förorenaren ska betala brukar kallas för ”polluter pays principle” (PPP) och är vägledande för miljö- och klimatpolitik. Vi anser att principen bör utvecklas och användas i fler sammanhang. tror på människans inneboende förmåga att hitta nya vägar för att lösa komplicerade problem. Vår uppfattning är därför att miljö- och klimatutmaningar inte i första hand ska lösas genom att begränsa människor, utan genom att skapa förutsättningar för lösningar som minskar eller eliminerar de negativa effekterna av mänsklig miljöpåverkan. Styrmedel fungerar optimalt endast om de verkar på hela den aktuella marknaden. Annars finns alltid risk att den förorenande verksamheten helt enkelt flyttar till en annan del av marknaden. Det löser inte miljöproblemet, utan flyttar bara på det. Många miljöproblem – och allra tydligast klimatutsläppen – bryr sig inte om nationsgränser utan flyttar sig långt bortom de platser där föroreningen skett. Svenska särkrav är därför sällan vare sig effektiva eller ändamålsenliga. I miljö- och klimatfrågor måste därför överenskommelser inom EU, eller ännu hellre internationellt, alltid eftersträvas. ska vara en stark och pådrivande röst i världen för att minska klimatpåverkan. Eftersom resurserna är begränsade är det viktigt att offentliga insatser görs genom åtgärder som ger så stor miljö- eller klimatnytta som möjligt för de pengar som satsas. Varje ineffektivt spenderad krona är en förlust för miljön. Innan styrmedel införs ska de vara väl utredda med beräkningar för miljö- och klimatnytta samt kostnadseffektivitet. Med dessa fyra principer och hållbarhetsperspektivet som grund visade alliansregeringen under sina vid makten att en ambitiös miljö- och klimatpolitik och minskade växthusgasutsläpp kan gå hand i hand med ökad tillväxt. Utsläppen av växthusgaser i minskade , som den svenska ekonomin växte med . ökade dessutom andelen förnybar energi med , och är med förnybar energi det land i EU som har högst andel. Men tyvärr är nu på väg åt fel håll. Under nuvarande regerings första år, 2015, minskade utsläppen med endast en procent, och enligt analys stod trafiksektorns utsläpp helt stilla och minskade inte alls. ökade de svenska utsläppen av växthusgaser, enligt . Det är en mycket allvarlig utveckling, och för att vända den vill vi i satsa på långsiktiga och kostnadseffektiva åtgärder. Ordning och reda i klimatpolitiken För att kunna bedöma olika klimatsatsningars kostnadseffektivitet är det avgörande att deras förväntade utsläppsminskningar beräknas på ett sätt som är enhetligt, genomarbetat och transparent. Därefter kan den förväntade utsläppsminskningen ställas i relation till satsningens kostnad. Utan enhetliga beräkningar finns ingen möjlighet att göra en rättvis jämförelse mellan olika satsningars kostnadseffektivitet – och då förlorar vi också förmågan att spendera våra gemensamma medel där de gör som allra störst nytta. Därför bör regeringen skyndsamt utarbeta ett ramverk för hur minskningar av klimatutsläpp beräknas. Nuvarande regerings politik har haft stora brister i att beskriva kopplingen mellan förväntade utsläppsminskningar och kostnaderna för dessa. Vid lanseringen av regeringens satsning Klimatklivet fanns inga beräkningar på hur stora uppsläppsminskningar som åtgärderna förväntades ge. För är det centralt att veta hur stor utsläppsminskning en åtgärd genererar i förhållande till hur stor investering som görs. Under alliansregeringen fanns exempelvis beräknad utsläppsminskning beskriven i förhållande till investerade kronor i den klimat- och energiöverenskommelse som lades fram . I Klimatklivet har regeringen inledningsvis spenderat . och meddelade man att Klimatklivet förlängs och utökas. Bara delas totalt ut. Detta trots att utvärderingar av föregångaren till Klimatklivet, Klimp, visade att en stor del av de åtgärder som beviljats stöd faktiskt hade genomförts även utan stöd från staten. Det innebär alltså att klimatnyttan av de satsade skattemedlen var noll för vissa av åtgärderna. Dessutom påpekade den oberoende utvärdering av Klimatklivet som presenterades och som genomfördes på uppdrag av regeringen att vissa investeringar beviljats stöd trots att de uppskattades vara lönsamma . Det är varken seriös eller kostnadseffektiv klimatpolitik. Den oberoende utvärderingen av Klimatklivet omfattade inte någon analys av huruvida programmets uppskattade utsläppsminskningar var rimliga eller inte. Dock påpekade utvärderingen att vissa utsläppsminskningar sannolikt hade dubbelräknats. Dessutom kan man konstatera att vid beräkningen av Klimatklivets utsläppsminskningar har i bästa fall begränsad hänsyn tagits till centrala faktorer såsom additionalitet. Med hänsyn till satsningar som Klimatklivet är det av största vikt att regeringen återkommer med ett ramverk för hur minskningar av klimatutsläpp beräknas. och EU har länge arbetat med att förbättra luftkvaliteten genom att kontrollera utsläpp av skadliga ämnen i atmosfären, förbättra olika bränslen samt införa miljöskyddskrav i transport- och energisektorerna. Luftföroreningar påverkar både miljön och människors hälsa negativt. De skadliga partiklarna har visat sig leda till en rad sjukdomar som exempelvis skador på centrala nervsystemet, cancer och astma, och kan hos barn försämra lungfunktionen och påverka lungornas normala utveckling. Enligt dör cirka 400 000 européer på grund av dålig luft. Enligt underlag till Miljömålsberedningen uppgår antalet förtida dödsfall i till 5 500 personer . luftkvalitet är inte tillräckligt bra. På grund av dålig luftkvalitet i flera svenska städer riskerar att behöva betala böter till EU. Det handlar om stora summor, , tills problemen är åtgärdade. Det är angeläget att verktyg för att minska problemen med dålig luftkvalitet kommer på plats. I Miljömålsberedningens betänkande finns förslag till en samlad strategi för svensk luftvårdspolitik för att förbättra luftkvaliteten. Regeringen bör skyndsamt agera för att gå vidare med Miljömålsberedningens förslag till luftvårdsstrategi. Det är också särskilt viktigt att ge kommunerna möjlighet att utifrån varje enskild kommuns förutsättningar och behov minska de skadliga partiklarna och förbättra luftkvaliteten, klimatet och hälsan. Vi anser också att regeringen bör se över parkeringslagstiftningen för att göra det möjligt för kommunerna att använda differentierade parkeringsavgifter och reservera särskilda parkeringsplatser för bilar i bilpooler och miljöbilar. För att detta ska vara möjligt bör regeringen återkomma till med förslag på en juridisk definition av bilpool. är ett land med stora avstånd. Många är beroende av bilen för att kunna ta sig till jobbet, och råvaror och produkter måste kunna transporteras såväl inom landet som till andra länder. Inrikesflyget kommer även framöver att vara en stöttepelare för ett konkurrenskraftigt näringsliv från norr till söder. För är det viktigt att det finns förutsättningar för tillväxt i hela landet och att människor ska ha möjlighet att bo och verka där de vill. värnar vi miljön. Därför vill vi inte straffa transporter som sådana, utan fokuserar istället på sänkta utsläpp. Transportsektorn är största utsläppskälla. Utsläppsminskningen som skedde i transportsektorn har avtagit, vilket är mycket allvarligt. ökade utsläppen från transportsektorn med , enligt . är därför angelägna om att åtgärder ska vidtas möjligt. Utsläppen från transportsektorn måste minska och andelen förnybara drivmedel måste öka, både inom vägtrafiken och flyget. Alliansregeringen genomförde en rad insatser för att minska transportsektorns utsläpp. Det gav resultat. –2013 sjönk koldioxidutsläppen från trafiken i med i genomsnitt , nya bilars utsläpp har minskat rejält och andelen förnybara drivmedel har ökat kraftigt. För att vända utvecklingen vill fortsatt satsa på supermiljöbilspremien till dess att ett väl fungerande teknikneutralt, klimatsmart och effektivt bonus–malus-system är på plats. Det nya systemet ska inte vara överfinansierat, eftersom det strider mot principen att malus ska finansiera bonus. Syftet med ett bonus–malus-system är att påskynda omställningen av fordonsflottan, inte att straffa bilisterna. bör systemet baseras på livscykelanalyser av fordon för att ge en mer rättvisande bild av olika fordonstypers klimatpåverkan. Goda förutsättningar för biobränslen Vi ser även stort behov av att skapa bättre förutsättningar och långsiktiga spelregler för förnybara biobränslen samt säkerställa en bred råvarubas. Detta krävs för att branschen ska våga göra större investeringar exempelvis i anläggningar för produktion av biobränslen. Därigenom kan vi också öka andelen förnybara bränslen. Förutsättningarna och reglerna har varit kortsiktiga och osäkra. Ett exempel på detta är regeringens agerande vad gäller skattehöjningen på förnybara bränslen som , efter påtryckningar från flera håll, sänktes något. Dessutom finns risk att EU-lagstiftning på området kan komma att begränsa råvarubasen. Översynen av förnybartdirektivet (RED II) har resulterat i ett förslag om utfasning av grödebaserade biobränslen. Den kommande lagstiftningen om bokföring av växthusgasutsläpp från bland annat skogsbruk, förkortad LULUCF, kan komma att inskränka svenska avverkningsmöjligheter och därmed tillgången på skogsråvara för biobränslen. För att nå klimatmålen behöver vi använda alla verktyg i verktygslådan, inklusive grödebaserade biobränslen. Det finns även potential att använda mellangrödor för biogasproduktion, och möjligheten att undanta dessa från EU-krav kopplade till indirekt förändring av markanvändningen (ILUC) bör undersökas då mellangrödorna inte ersätter exempelvis livsmedelsproduktion. Mellangrödorna minskar dessutom näringsläckaget. har goda möjligheter att producera stora mängder biobränslen av hög kvalitet, både från skogen och från jordbruket. Därför bör regeringen kraftfullt agera inom EU för en vidgad råvarubas och svenskt självbestämmande över skogen. Det är glädjande att nuvarande regering går fram med ett förslag om reduktionsplikt, eftersom vi i länge har drivit denna linje. Reduktionsplikt är ett system som grundas på drivmedlens klimatprestanda och baseras på hur stora reduktioner av utsläpp av växthusgaser som drivmedlet ger upphov till. Genom successivt ökad inblandning av biodrivmedel kan vi minska de fossila koldioxidutsläppen och bidra till att når den målnivå som Miljömålsberedningen har föreslagit. Det är dock av yttersta vikt att reduktionsplikten är förenlig med och därmed skapar långsiktiga spelregler. Vid införandet av reduktionsplikt behöver det sannolikt fortsatt finnas ett system som hanterar de höginblandade biobränslen som redan finns , för att undvika att de missgynnas på kort sikt. Reduktionsplikten ska inte heller slå mot konkurrenskraften för exempelvis svensk transportnäring och bör därför utformas i samråd med berörda parter. För att långsiktigt minska utsläppen från flyget bör en reduktionsplikt utredas även för flygbränsle. Genom att i samråd med branschaktörer successivt öka inblandningen av förnybara bränslen i flygbränslet kan vi säkerställa att flyget även fortsättningsvis utgör ett alternativ för den som vill eller behöver resa i vårt avlånga land, som klimatutsläppen kan reduceras. Möjligheten att införa miljödifferentierade start- och landningsavgifter bör också undersökas. Det är oroväckande att regeringen istället driver ett förslag om flygskatt som bygger på att straffa avstånd istället för utsläpp och därmed inte heller ger flygbolagen några som helst incitament att sänka sina utsläpp. Till råga på allt är skatten ineffektiv, då den endast förväntas leda till marginella utsläppsminskningar. En reduktionsplikt även för flygbränsle är en långt bättre väg att gå. Inledningsvis bör regeringen genomföra åtgärder för att underlätta inblandning av förnybara bränslen i flygbränsle. Som ytterligare ett komplement, och i avvaktan på att ett system med reduktionsplikt för flyg kommer på plats, bör det dessutom vara obligatoriskt för aktörer som säljer flygbiljetter att erbjuda klimatkompensation som ett tillägg vid biljettköp. Reseavdraget är viktigt för att säkerställa möjligheterna att bo och arbeta i hela utan att drabbas av orimliga kostnader för arbetspendling. Flera undersökningar har dock tyvärr visat att fusket med reseavdraget är mycket utbrett. Enligt beror det utbredda fusket på tidsvinstregeln, det vill säga att man ska spara minst på att arbetspendla med bil istället för kollektivtrafik, vilket anses svårt att kontrollera. Med dagens teknik finns det nu bättre möjligheter att kontrollera hur avdraget används. Minskat fusk skulle sannolikt minska miljöpåverkan, eftersom fler då väljer kollektivtrafik. bör därför kraftigt effektivisera kontrollen av reseavdragets användning genom bättre användning av ny teknik. Vidare bör förmånsbeskattningen av bilar ses över i syfte att säkerställa att förmånsvärdet överensstämmer med det faktiska värdet. Nollvisionsstrategi i samverkan med basindustrin För att ska nå de ambitiösa utsläppsmål som föreslogs av Miljömålsberedningen och som antagits genom det förstärkta klimatpolitiska ramverket behöver flera delar av klimatpolitiken ses över. En av dessa delar är hur den svenska basindustrin fortsatt ska bidra till utsläppsminskningarna. För att reducera basindustrins utsläpp till noll krävs omfattande insatser längs hela kedjan. ser att en nollvisionsstrategi för basindustrin bestående av två ben, dels utsläppsfri processteknik och dels carbon capture and storage (CCS), är en bra väg framåt. Även Miljömålsberedningen ställde sig bakom nollvisionsstrategin efter förslag från . En nollvisionsstrategi har dessutom förespråkats av företrädare för basindustrin, där man redan tagit egna initiativ till forskning och utveckling i syfte att sänka sina utsläpp med bibehållen produktionskapacitet. I nollvisionsstrategin är således dialog och samverkan mellan basindustrin och staten nyckeln till att skapa goda förutsättningar för fortsatta utsläppsminskningar parallellt med en växande ekonomi. För att lyckas med nollvisionsstrategin är CCS, alltså koldioxidavskiljning och lagring, ett viktigt verktyg. släppte FN:s klimatpanel IPCC en rapport om just CCS där de uppskattar att metoden har potential att bidra till 15–av den nödvändiga minskningen av de globala koldioxidutsläppen under detta århundrade. CCS är ett verktyg som kommer vara avgörande för att nå målet att ska ha noll nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Därför bör omgående påbörja arbetet med att ta fram en CCS-strategi, gärna i samarbete med övriga nordiska länder. I ett första steg bör man bland annat utreda vilka delar som en svensk CCS-strategi skulle behöva innehålla. Strategin bör utgå ifrån att söker internationellt samarbete, såväl inom EU som med enskilda länder, för att dela både kompetens och kostnader. Inrätta en nationell bioekonomistrategi är mycket rikt på skog. Det medför ett ansvar att bruka skogen på ett hållbart sätt som tar hänsyn till både miljömål och produktionsmål. Tack vare den privata äganderätten för skog har svenskt skogsbruk länge varit framgångsrikt, och det finns i enormt mycket kunskap och forskning på området.