mot · H4023727 · 2017-05-03 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:100 ekonomiska vårproposition Det ska alltid löna sig att arbeta Sänkt skatt för alla som jobbar, med särskild förstärkning för låga inkomster Bidragsreform för stärkt arbetslinje i fyra delar Trygghet att lita på Sänkt skatt för pensionärer 2 behöver en ny reformagenda 3 Alliansens bedömning av svensk ekonomi b.Utanförskapet biter sig fast i trots högkonjunktur c.Stark konjunktur men villkoren för långsiktig tillväxt utmanas 4 Alliansens syn på regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken a.Risker för svensk ekonomi och statsfinanser b.Ekonomisk politik som minskar sysselsättning och arbetsutbud c.Politik som slår mot svensk tillväxt och jobb 5 Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken a.Stora reformbehov i svensk ekonomi b.Centrala reformområden för Alliansen c.Ansvar för svensk ekonomi och hållbara offentliga finanser d.Fler i arbete genom stärkta drivkrafter och sänkta trösklar in på arbetsmarknaden e.Goda förutsättningar för fler och växande företag f.En hållbar utveckling för framtiden h.En trygg och tillgänglig välfärd i.Migrationen till kräver nya reformer 6 inriktning för finanspolitiken c.Plan för ett starkare 7 Ansvar för ekonomin med minskade bidragskostnader a.Det nya överskottsmålet ska respekteras b.Bekämpa fusk och missbruk i skatte- och bidragssystemen 8 Arbete och ansträngning ska alltid löna sig a.Utmaningar på svensk arbetsmarknad b.Det ska alltid löna sig att arbeta c.Bidragsreform för stärkt arbetslinje d.Sänk trösklarna och förbättra matchningen på arbetsmarknaden e.Bättre integration med fokus på jobben f.En sjukförsäkring som stöder återgång till arbete g.Stärkt arbetslinje i fler socialförsäkringssystem h.Bättre förutsättningar för omställning och ett längre arbetsliv 9 En trygg gemensam välfärd med nolltolerans mot dåliga skolor a.Fortsatta utmaningar för skolan b.Fler ska kunna lära sig mer i den svenska skolan c.Nolltolerans mot dåliga skolor d.Fler och skickligare lärare e.En hälso- och sjukvård av hög kvalitet i rätt tid f.En trygg ålderdom och bättre ekonomi för pensionärer g.Stärk kvaliteten i välfärden 10 Tillväxt i hela b.Nej till regeringens skattehöjningar c.Fler bostäder och en effektivare bostadsmarknad d.Bättre villkor för entreprenörskap och företagande e.Stärk forskningen och den högre utbildningen f.Utnyttja kraften i delningsekonomi och digitalisering g.Skydda miljö och klimat med effektiva insatser h.Goda villkor för landsbygden 11 Trygghet att lita på b.En starkare och effektivare polis d.Skärpta straff för allvarliga brott e.Ett starkt försvar i en orolig omvärld 12 En ansvarsfull migrationspolitik a.En långsiktigt hållbar migrationspolitik 13 Övrig finansiering och budgetförstärkningar godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i avsnitt 4–13 i motionen. kan nu dra nytta av den ekonomiska återhämtning som övergått i högkonjunktur. Trots tillväxtsiffrorna går det dock inte bra för alla. Allt större grupper ställs utanför välståndsökningen. Det handlar både om dem som trots arbete känner att marginalerna är små och dem som trots tillväxten ser sitt utanförskap fördjupas. I normala fall är en högkonjunktur ett tillfälle för de med små jobbchanser att ta det första steget in på arbetsmarknaden. I stället står de svagare grupperna, särskilt utrikes födda, nu längre bort från arbetsmarknaden . Globaliseringen och internationaliseringen har gett konkurrenskraftiga svenska företag och människor oanade möjligheter att växa och utvecklas. har många tidigare blomstrande orter främst sett globaliseringens baksidor med nedläggningar och svag framtidstro. Om inte vår förmåga att skapa nya jobb stärks riskerar att tappa plats i världen. När utanförskapet får fäste slår det mot hela samhället. Bortom tillväxtsiffrorna döljer sig ett utanförskap som drar isär samhället. Det syns tydligast i den jobbklyfta som går mellan inrikes och utrikes födda, och det finns 130 områden i där inte ens hälften går till jobbet en vanlig dag. Det märks också i att alltför många skolor inte lyckas tillräckligt väl med sitt kunskapsuppdrag. Om inget görs så kommer att få betala ett högt pris. Det gäller inte minst kvinnor som aldrig börjar arbeta. Och varje krona som går till bidrag till någon som kan jobba är en krona som kunde gått till skola, poliser, sjukvård och omsorg. I detta läge har vi en regering som inte adresserar problemen med reformer, utan förlitar sig på att högkonjunkturen ska fortsätta. På en rad områden går utvecklingen åt fel håll med höjda skatter på arbete, anställning, transporter och företagande. I där de internationella riskerna är större än på mycket länge är det en politik som inte har råd med. När konjunkturen vänder kommer det att bli tydligt. I denna motion presenterar ett fullt finansierat reformpaket på för jobb och trygghet, vilka lägger grunden för en ambitiös reformagenda för att stärka vårt land . Hela ska jobba. Det ska alltid löna sig att arbeta Inget är viktigare, vare sig för svenskt välstånd eller för svensk välfärd, än att fler går till jobbet och att fler riktiga jobb växer fram. behöver därför nå två ambitiösa jobbmål: Jobbklyftan, skillnaden i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda, ska bort och till att börja med halveras. 500 000 nya jobb ska kunna skapas i till 2025. Dessa två jobbmål styr ekonomiska politik. Arbetslöshet och utanförskap koncentreras alltmer till utrikes födda – gruppen utgör en femtedel av befolkningen, men en majoritet av de långtidsarbetslösa och de med försörjningsstöd. Att genomföra omfattande reformer för att minska jobbklyftan är helt nödvändigt. Det handlar om bättre drivkrafter till arbete och en bättre fungerande arbetsmarknad, men också en kunskapsskola som ökar jobbchanserna för alla. Om inget görs riskerar exempelvis bidrag att tränga ut möjligheten att stärka den svenska välfärden. Dessutom måste jobben bli fler i hela ekonomin. I takt med att en åldrande befolkning gör att färre måste försörja fler som efterfrågan på välfärdstjänster ökar behöver vi fler som jobbar och som jobbar mer. Därför syftar politik också till att möjliggöra för 500 000 fler jobb till 2025. I vårmotion tas två viktiga steg mot att kunna nå jobbmålen. För det första ska det bli mer lönsamt att arbeta genom en bred skattelättnad för alla som arbetar. För det andra ska arbetslinjen stärkas genom en bred bidragsreform i fyra delar. Sänkt skatt för alla som jobbar, med särskild förstärkning för låga inkomster Om fler ska jobba behöver det löna sig bättre att gå från bidrag till arbete. Det är särskilt viktigt i ett välfärdsland som , där bidragen till dem som inte jobbar är förhållandevis generösa. Att anstränga sig och göra rätt för sig ska alltid löna sig och det gäller oavsett om man får sitt första jobb eller om man har ett jobb. Det är därför ett problem att det fortfarande lönar sig sämre för låginkomsttagare i att arbeta än i andra länder. vill sänka skatten på arbete med 2018. Det vore den största skattesänkningen sedan jobbskatteavdraget infördes . Skattesänkningen är inriktad mot låga inkomster – skatten på deltidsarbete sänks . Normalinkomsttagare som busschaufförer, förskollärare och poliser får behålla nära mer , och lokalvårdare nära . På så sätt säkerställer vi att det alltid lönar sig att jobba, och att gå från deltid till heltid. Bidragsreform för stärkt arbetslinje i fyra delar Arbetslinjen i bidragssystemen behöver också stärkas. Skola, sjukvård och omsorg är viktigare än transfereringar och bidrag. Arbetslinjen stärks genom en ny bidragsreform som består av fyra huvudsakliga delar. Korta a-kassa och aktivitetsstöd. Vi vill korta a-kassan från 13,5 , sänka taket i a-kassan och begränsa aktivitetsstödet så att det upphör vid en arbetslöshet som är längre än . Därmed begränsas tiden som en arbetslös person kan få en inkomstbestämd ersättning och a-kassan återgår till att vara en omställningsförsäkring. Öka aktivitetskraven i försörjningsstödet. Fler arbetslösa får försörjningsstöd, och har för många blivit en långvarig försörjning. Därmed behöver en tydlig arbetslinje också finnas i försörjningsstödet. Socialtjänstlagen ska skärpas, kraven på aktivitet och jobbsökande öka och möjligheterna till sanktioner stärkas. Inför ett bidragstak i försörjningsstödet och etableringsersättningen. När bidrag staplas på varandra kan den samlade bidragsinkomsten bli så hög att steget in på arbetsmarknaden försenas eller helt uteblir. kan till exempel de samlade bidragen för en familj med tre barn uppgå till efter skatt. [1] För att säkerställa att det alltid ska löna sig att arbeta vill därför införa ett bidragstak i försörjningsstödet och etableringsersättningen. Kvalificering till bidrag ska ske genom arbete, eller genom permanent och laglig bosättning i . I ett läge där stora grupper nyanlända ska etablera sig på svensk arbetsmarknad är behovet av en tydlig arbetslinje i bidragssystemen större . Att och automatiskt få tillgång till hela det svenska socialförsäkringssystemet riskerar dels att minska drivkrafterna att arbeta, dels att leda till att legitimiteten i bidragssystemen ifrågasätts. vill därför att människor som kommer till får en grundläggande generell trygghet och välfärd, men att full tillgång till svenska bidrag och ersättningar endast bör fås genom eget arbete, eller genom permanent och laglig bosättning i . Trygghet att lita på Människor måste kunna lita på grundläggande samhällsfunktioner. Det yttre skyddet, i form av försvar och terrorbekämpning, liksom det inre skyddet, i form av polis, rättsväsende och det grundläggande sociala skyddsnätet, måste fungera, för alla. En alltmer utbredd otrygghet behöver mötas med kraftfulla svar – annars kommer vi att se hur tilltron till både medmänniskor och samhällets institutioner gradvis försvagas. är tryggheten ojämnt fördelad. I 53 utanförskapsområden är droghandel och organiserad brottslighet en del av vardagen. ser vi hur tryggheten också hotas brett. Dels av terrorism som också drabbat . Dels av yttre hot, när ett alltmer auktoritärt och aggressivt präglar vårt närområde. Stärk polisen och insatserna mot terrorism För att säkra tryggheten och möta hoten från kriminalitet och terror behöver ha fler poliser som får bättre betalt. behöver minst 25 000 poliser som ytterligare civilanställda bör anställas i . avsätter medel för att möjliggöra detta. Resurser tillförs också för att kunna höja polisernas löner med motsvarande . Säkerhetspolisen bör ges nödvändiga verktyg för att motverka terrorism, och resurserna bör öka till polisens nationella insatsstyrka, FRA och den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten. Stärk försvaret och inled arbetet för att gå med i Nato vill satsa ytterligare på försvaret , inför nästa inriktningsbeslut. vill också att går med i Nato. Sänkt skatt för pensionärer I ska det både löna sig att arbeta och att ha arbetat. När ekonomin stärks ska pensionärer få ta del av det. har redan medverkat till sänkt skatt för pensionärer vid fem tillfällen . 2018 vill vi att skatten sänks ytterligare för att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för pensionärer med lägre inkomster. Skatten sänks med för 1,45 miljoner pensionärer med inkomster . I figur 1 presenteras samlade satsningar på jobb och trygghet, inklusive de nya reformförslag som presenteras ovan. Figur 1 Tabell över föreslagna reformer och finansiering Arbete och ansträngning ska alltid löna sig Det ska löna sig att arbeta Sänkt skatt för de som jobbar med förstärkning för låga inkomster Stärkta drivkrafter till arbete i arbetslöshetsförsäkringen –5,60 –5,70 –5,60 Kvalificering in i bidragssystemen –1,18 –1,84 –2,04 Sänk trösklarna till arbetsmarknaden Sänkta anställningskostnader med förstärkta nystartsjobb Tredubblat tak i RUT-avdraget Stärkt arbetslinje i övriga bidragssystem –0,89 –0,75 –0,93 Stärkta drivkrafter till arbete i sjukförsäkringen –1,69 –1,75 –1,93 Bättre omställning och längre arbetsliv Sänkta anställningskostnader för äldre Bättre villkor för utbildning och omställning mitt i livet Trygghet att lita på En starkare och effektivare polis Minst 25 000 poliser och ytterligare civilanställda m.m. Lönesatsning och utrustningslyft polisen Insatser mot terrorism och omvärldshot Ökade resurser till FRA, Must och Åtgärder för att förebygga extremism Ökade resurser till Försvarsmakten En trygg gemensam välfärd Sänkt skatt för pensionärer Summa besparingar t.f.a. –8,47 –9,29 –9,57 Total reformer + besparingar t.f.a. Nej till regeringens utgiftsökningar Nej till byggsubventioner m.m. Nej till regeringens arbetsmarknadspolitik Nej till höjda bidrag Nej till kommunala klimatprojekt Nej till ökade myndighetsanslag Omprioritering integration, jobb och näringspolitik Höjd moms från till Skatte- och tulltillägg samt höjd referensränta Bistånd enligt ENS 1994 Nedsatt rikthyra för myndigheter i Summa finansiering och budgetförstärkningar Netto satsningar och budgetförstärkningar 2 behöver en ny reformagenda Alliansens politik syftar till att bygga ett samhälle som tillvaratar varje människas förmåga, med möjligheter för människor att själva bestämma över sitt liv och sin vardag, där alla får förutsättningar att växa och där vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. står inför en period av stora reformbehov. För det första kan vi aldrig acceptera att närmare en miljon människor lever i utanförskap. Utrikes födda och personer utan gymnasieutbildning har särskilt svårt att få ett första jobb, vilket i många fall leder till ett långvarigt bidragsberoende. Problemen riskerar att öka när många nyanlända ska etableras i . För det andra måste vi öka vår långsiktiga förmåga att skapa jobb och välstånd. En utbredd bostadsbrist runt om i landet, otillräckliga skolresultat och svag produktivitetsutveckling i både privat och offentlig sektor riskerar annars att leda till färre jobb och sämre löneutveckling i . För det tredje måste vi möta en alltmer utbredd otrygghet med kraftfulla svar. Annars kommer vi att se hur tilltron till både medmänniskor och samhällets institutioner gradvis börjar minska. är tryggheten ojämnt fördelad – i vissa delar av är den fortfarande hög, i andra låg och sjunkande. Reformbehovet är påtagligt. Det ställer krav på politiskt ledarskap. krävs kraftfulla jobb- och integrationsinsatser samt skol- och bostadsreformer för att, tillsammans med ambitiösa satsningar på ökad trygghet, stärka tillväxt. Mer än 300 000 nya jobb skapades under alliansregeringen. Nya företag kunde startas. Människor fick ytterligare en månadslön när de fick behålla mer av det de arbetade ihop. Skolan började fokusera på kunskap igen. Välfärden stärktes med mer än i fasta priser, som de egna möjligheterna att välja och påverka ökade. miljö- och klimatarbete stärktes. är det tydligt att reformerna som genomfördes inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. behöver en ny reformagenda. saknar det politiska ledarskap och den handlingskraft som krävs för att ta sig an utmaningar. Politiken präglas av en tydlig brist på konkreta reformer för jobb och integration samt en ovilja att se problemen med utanförskap och för få vägar in till arbetsmarknaden. Vallöften har brutits, olika besked om regeringens inriktning har givits och en stor osäkerhet har skapats på en rad områden. Omfattande skattehöjningar på jobb och företagande försvagar tillväxtförutsättningarna, och samtliga av regeringens egna expertmyndigheter gör bedömningen att regeringens politik har en obefintlig eller marginell effekt på ökad sysselsättning. riskerar att påtagligt försvagas med en regering som inte vill eller inte orkar genomföra de reformer som krävs. Alliansen har en gemensam väg framåt för . Vi tar ansvar för den ekonomiska politiken och hållbarheten i de offentliga finanserna. Vi lägger förslag för att fler jobb ska växa fram och integrationen ska fungera bättre. Fler jobb är grunden för en stark ekonomi och för att vi fortsatt ska ha en hög kvalitet i välfärden. Vi kommer att prioritera viktiga investeringar för att stärka svensk tillväxt, med mer kunskap i skolan, bättre villkor för företagande och minskad miljö- och klimatpåverkan. Och vi kommer att värna och utveckla välfärdens kärnverksamheter för att möta de krav på kvalitet, tillgänglighet och valfrihet som alla svenskar kan förvänta sig av skolan, vården och omsorgen. Detta är grunden för de nya förslag allianspartierna presenterar och den reformagenda som vi kommer att lägga fram inför nästa val. Med de alliansgemensamma riktlinjerna för den ekonomiska politiken som grund bygger vi prioriteringar för den ekonomiska politiken. har presenterat två mål för jobbpolitiken: halvera jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda samt skapa förutsättningar för 500 000 nya jobb genom tillväxt och företagande . I vårmotionen föreslår ett fullt finansierat reformpaket på för jobb och trygghet. Detta paket, tillsammans med tidigare aviserade reformer, lägger grunden för en ambitiös reformagenda för att stärka . 3 Alliansens bedömning av svensk ekonomi befinner sig i en ur flera aspekter ovanlig konjunkturuppgång. av ihållande lågkonjunktur befinner sig svensk ekonomi nu i en ny högkonjunktur. Utvecklingen stärks ytterligare , när den internationella konjunkturen förbättras. Det som skiljer denna konjunkturåterhämtning från andra är att präglas av stora strukturella obalanser på arbetsmarknaden. Trots en stark konjunktur präglas arbetsmarknaden av en ökande tudelning där en allt större andel arbetslösa står allt längre från arbetsmarknaden. När många nyanlända ska etableras i riskerar tudelningen att förstärkas. Trots högt tryck i ekonomin och en påtaglig arbetskraftsbrist är arbetslösheten därför fortsatt hög i många grupper, och sysselsättningsgraden förväntas som helhet vända ned redan om . Det är tydligt att konjunkturuppgången inte kommer alla till del. dämpas BNP-tillväxten på grund av den ökande arbetskraftsbristen. Parallellt med utvecklingen i är de ekonomisk-politiska riskerna i omvärlden betydande. Trumps tillträde som nya president, förhandlingar om utträde ur EU och de kommande valen i och skapar betydande osäkerhet i prognoserna för den globala ekonomin. För att ska klara utvecklingen krävs nya strukturreformer. För att konjunkturuppgången ska komma alla till del behöver arbetsutbudet öka, inträdet på arbetsmarknaden underlättas samt efterfrågan och matchning fungera mycket bättre än . Med ökande risker för protektionism och populism krävs att genomför reformer för att säkra långsiktig tillväxt. Efter finanskrisen och den efterföljande globala lågkonjunkturen har den internationella återhämtningen präglats av en förhållandevis långsam konjunkturuppgång. har dock en expansiv penningpolitik och en mindre åtstramande finanspolitik gynnat tillväxten i . I en rad växte BNP jämförelsevis starkt , och började industriproduktionen och den globala varuhandeln att öka snabbare. Många förtroendeindikatorer har fortsatt att förstärkas och ger stöd åt bilden av en bred fortsatt återhämtning inom . Den amerikanska ekonomin är nära fullt resursutnyttjande. Euroområdet förväntas fortsätta växa stabilt tack vare en fortsatt expansiv penningpolitik och starka förtroendeindikatorer och når fullt resursutnyttjande . För del ser konjunkturen ut att mattas av 2017 och 2018. Utträdesförhandlingarna riskerar att bli komplicerade, vilket skapar en osäkerhet som påverkar investeringsbeslut redan på kort sikt. som utsikterna ser goda ut i de flesta länder har den ekonomisk-politiska osäkerheten ökat. Osäkerheten drivs främst av risken för ökad amerikansk protektionism, svåra utträdesförhandlingar vid Brexit och ökad populism i samt av att ett antal europeiska banker är mycket svaga. I tillväxtländerna är bilden mer splittrad. I och stiger BNP fr.o.m. , delvis som en följd av stigande råvarupriser. tillväxt har stabiliserats i linje med de kinesiska myndigheternas tillväxtmål om 6,5−7,, som en konsekvens av att ekonomin i landet ombalanseras från investeringar till konsumtion. Risken finns dock att investeringsnivån minskar drastiskt och att även BNP-tillväxten bromsar in hastigare än väntat. Figur 2 BNP-tillväxt i ett antal ekonomier, prognos 2017 och 2018. Årlig tillväxttakt i procent (ej kalenderkorrigerad). SE, , , , Euroområdet, BRIC, Världen KIX-vägd Trots bättre tillväxtutsikter har den långsiktiga tillväxtpotentialen i många försvagats betydligt av låga investeringar efter finanskrisen. Tillväxten i potentiell BNP kommer långsamt att återhämta sig under åren 2017−2021, men når i euroområdet och inte upp till samma takt som före finanskrisen. I många länder bidrar en långsam ökning av den arbetsföra befolkningen och en låg tillväxt i produktiviteten till att den potentiella tillväxten blir fortsatt låg. För del förstärks tillväxten på den svenska exportmarknaden stegvis, men till lägre nivåer än historiskt. Världsmarknadsefterfrågan på svensk export bedöms växa långsammare än sitt historiska genomsnitt , vilket är i linje med den globala inbromsningen av handelsutvecklingen. Två förklaringar till detta är en försvagning i trenden mot ökad internationell specialisering och svaga internationella investeringar. förväntar sig att den svenska exportmarknaden växer med i genomsnitt 2017−2021. Det är en lägre ökningstakt än genomsnittet 1995−2015 som uppgår till . Figur 3 BNP i världen och svensk exportmarknad 1990–2020 Källa: Konjunkturläget . Sammanfattningsvis har den internationella återhämtningen stärkts men präglas fortsatt av både osäkerhet och lägre tillväxtpotential på lång sikt. För att stärka tillväxtutsikterna krävs att både avancerade ekonomier och tillväxtekonomier genomför strukturreformer som stärker produktiviteten och tillväxten på medellång sikt. är det viktigt att EU-länderna tillsammans med reducerar de ökande politiska och ekonomiska riskerna som följer av utträde ur EU. För del är det av största vikt att, givet en global trend mot svagare handelsutveckling, genomföra reformer med syfte att stärka svensk jobbtillväxt och öka svenska exportmarknadsandelar. Utanförskapet biter sig fast i trots högkonjunktur befinner sig i en ovanlig konjunkturuppgång. Efterfrågan i svensk ekonomi har stärkts, och BNP-tillväxten bedöms uppgå till 2018. Det som skiljer denna konjunkturåterhämtning från andra är att präglas av strukturella obalanser på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden. Arbetsmarknaden präglas av en tudelning där en allt större andel arbetslösa, till övervägande del bestående av utrikes födda och personer utan gymnasieutbildning, står allt längre från arbetsmarknaden. Bostadsmarknaden präglas av bostadsbrist som skapar stora svårigheter att få en bostad där jobben finns. Obalanserna innebär att utanförskapet och arbetslösheten biter sig fast trots att befinner sig i en högkonjunktur. Dessutom ser vi att BNP-tillväxten hålls tillbaka eftersom matchningen mellan arbetslösa och arbetsgivare fungerar dåligt. Behovet av reformer är stort. och Finanspolitiska rådets utvärderingar visar att regeringens politik oroväckande nog saknar eller endast har en mycket marginell effekt på problemen. Som beskrivs i inledningen följer utvecklingen på arbetsmarknaden inte med trots goda utsikter för svensk tillväxt. Trots återhämtningen är arbetslösheten fortsatt hög i många grupper, och sysselsättningsgraden förväntas som helhet vända ned redan om , enligt prognos. Det är tydligt att konjunkturuppgången inte kommer alla till del. Regeringens arbetslöshetsmål uppnås inte. Utvecklingen på arbetsmarknaden är delvis en direkt effekt av att antalet nyanlända i ökar. förväntas 490 000 nyanlända starta sin etablering, enligt prognos. Att en stor grupp nyanlända på kort sikt ökar antalet som står till arbetsmarknadens förfogande behöver i sig inte vara ett problem. Om dessa personer står nära arbetsmarknaden bör de på hitta en sysselsättning.