ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H502219 · 2017-09-26 00:00:00 — Scenkonst till alla barn ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för att ge alla barn möjlighet att uppleva professionella scenkonstföreställningar samt att det säkerställs att unga har möjlighet att ta del av professionell scenkonst oavsett var de bor i landet, och detta tillkännager för regeringen. Scenkonst kan vara en otroligt stark och omvälvande upplevelse för alla, inte minst för ett barn. Scenkonst är att göra det svåra talbart. Det får oss att utvecklas som människor vilket är viktigt för att vi skall förstå varandra och kunna bygga ett samhälle tillsammans. Att vi har förmågan att se oss själva i andra och inte bara identifiera oss med det som är likt oss utan också det som är olikt oss. Konst kan vara något som är olikt verkligheten – men kan bli en sannare bild av verkligheten än den direkta avbildningen. Scenkonsten är en kollektivt delad upplevelse som ibland kan stimulera vår fantasi till att se en annan möjlig verklighet. Det gör en barndom rikare och roligare. Scenkonst är en viktig del i en persons bildning. Långt ifrån alla barn får möjlighet att möta scenkonst. En elev kan genomgå hela sin skoltid utan att se en enda föreställning. Estetiska ämnen på gymnasiet är välkommet och lärarutbildningen behöver konst och estetik. Reformen Skapande skola är en viktig del i att stimulera både elever och kulturskapare men reformen kan vidareutvecklas. En väg kan vara att inkludera scenupplevelser i den. Regeringen bör arbeta med stimulanser till kommunerna för att scenkonst ska bli en självklarhet i alla barns uppväxt. Lika självklar som musiken. Det behövs flera delar för att förverkliga detta. Kommunerna behöver stimuleras så att möjligheter att ta sig till och från scenerna finns och skolan behöver eventuellt resurser för att köpa föreställningar och det behövs avsatt tid för detta.
mot · H50222 · 2017-09-13 00:00:00 — med anledning av skr. 2016/17:211 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Allmänna arvsfonden ska arbeta aktivt för att säkerställa att de organisationer som får medel från fonden inte har några kopplingar till terrorism eller samarbetar med andra organisationer eller personer som på något sätt främjar terrorism, och detta tillkännager för regeringen. Det är viktigt att de medel som Allmänna arvsfonden delar ut används i enlighet med de riktlinjer som finns för arvsfonden. Då det är många organisationer som uppbär medel ifrån Allmänna arvsfonden som har kopplingar såväl till olika trosyttringar som till andra länder så är det mycket viktigt att man aktivt arbetar för att säkerställa att de medel som utdelas inte riskerar att på något sätt gynna någon form av terrorism eller annan extrem verksamhet som skulle kunna skada . Då det är tämligen stora summor som delas ut från fonden kan dessa medel potentiellt sett komma att göra stor skada om de skulle riskera att användas för att på något sätt bidra till eller gynna terrorism. Mot den bakgrunden är det viktigt att arvsfonden, när man granskar vad medlen används till, även har detta perspektiv i åtanke och aktivt granskar organisationernas eventuella kopplingar till terrorism. Per Ramhorn (SD)
mot · H502221 · 2017-09-26 00:00:00 — Skärpta straff för onykterhet i trafiken ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge regeringen i uppdrag att tillsätta en utredning med uppdraget att väsentligt skärpa straffen för onykterhet i trafiken och sjöfylleri avseende indraget körkort och alkolås och tillkännager detta för regeringen. I skadas och dödas ett stort antal människor av förare som har alkohol i blodet. Liberalerna anser att de straffsatser som finns ska skärpas avseende körkortet. Det innebär att vid rattonykterhet och sjöfylleri, oavsett promille i blodet alternativt med narkotika i blodet, ska körkort dras in på plats av polisen. När den berörda personen sedermera återfår körkortet får han eller hon endast framföra fordon med personligt alkolås under två.
mot · H502222 · 2017-09-26 00:00:00 — Nationell handlingsplan för suicidprevention ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta en nationell handlingsplan för suicidprevention och tillkännager detta för regeringen. Suicid, eller självmord, är ett betydande folkhälsoproblem i , liksom i övriga världen. Indikatorn ”Suicid” hos visar utvecklingen av säkert fastställda suicid i . I avled totalt 1 171 personer, eller äldre, i suicid. Av dem var män. I åldersgruppen 30–var antalet suicid 15 per 100 2006 och antalet minskade till 12 per 100 2015, vilket motsvarar en minskning . Det är mer än dubbelt så många som dog i trafiken. Suicid är ett allvarligt folkhälsoproblem som förutom förlust av människoliv vanligen leder till omfattande psykiskt lidande och försämrad hälsa hos anhöriga. Suicid har tidigare betraktats som en händelse som enbart individen ansvarar för. Ett sådant synsätt lämnar begränsade möjligheter att genomföra förebyggande insatser, annat än individinriktade insatser inom hälso- och sjukvårdssystemet. Ett alternativt synsätt under framväxt är att se suicid som ett utfall av ett flertal påfrestande faktorer som ligger utanför individens kontroll. Enligt det senare synsättet påverkar olika samhälleliga faktorer suicidförekomsten i en befolkning. Därför krävs ett systeminriktat arbete inom flertalet samhällssektorer. Det suicidpreventiva arbetet bör därmed ses som en central del i utvecklandet av ett socialt hållbart samhälle. Trots detta satsas endast en bråkdel av de pengar som anslås för minskad trafikdöd på suicidprevention. Den internationella dagen för suicidprevention, , uppmärksammas med tända ljus på många ställen i vårt land. kan uppmärksammas att har en nationell nollvision för suicid fastställd av men fortfarande saknar ett handlingsprogram för förebyggande av självmord, något som WHO rekommenderat och bl.a. och redan har. Det är svårt för omgivningen att upptäcka när en människa går i självmordstankar, men ett handlingsprogram syftar till kunskap och kompetens samt rekommendationer och åtgärdsplaner kring förebyggande insatser och information kring den svåra problematik som ämnet utgör. Behovet av att se över hur det förebyggande arbetet mot självmord ska ske är angeläget och behöver därför utredas. Utredningens mål bör vara att belysa behov för samhället att anta en handlingsplan, vad den skall innehålla samt vad olika samhällsnivåer skall göra som syftar till den fastställda nollvisionen, inga fler självmord. En handlingsplan kan bli ett stort stöd för anhöriga och personal i skola och arbetsliv. Hela samhället bör engageras för att minska och förebygga suicid. Regeringen bör ansvara för framtagandet av en sådan handlingsplan, där även hänsyn till internethets tas med.
mot · H502223 · 2017-09-26 00:00:00 — FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anta konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (SÖ 2008:26) som svensk lag och tillkännager detta för regeringen. ratificerade FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (SÖ 2008:26). Konventionen säger bland annat: ”Konventionsstaterna erkänner lika rätt för alla personer med funktionsnedsättning att leva i samhället med lika valmöjligheter som andra personer och ska vidta effektiva och ändamålsenliga åtgärder för att underlätta för att personer med funktionsnedsättning fullt åtnjuter denna rätt och deras fulla inkludering och deltagande i samhället.” Konventionen säger också att personer med funktionsnedsättning ska ha tillgång till olika former av samhällsservice som ger ett nödvändigt stöd för att förhindra utanförskap och avskildhet från samhället och som ger personer med funktionsnedsättning rätten att leva ett liv på lika villkor som andra. Vi ser att personer med funktionsnedsättning allt oftare nekas rätt till stöd trots att det finns behov, detta på grund av de nedskärningar som sker inom olika stödinsatser i samhället. Stödinsatser som personlig assistans, ledsagning och färdtjänst är ingen självklarhet att få trots att det i allra högsta grad finns behov. Neddragningarna har lett till att människor inte längre har samma rätt och tillgång till samhället på lika villkor. Efter att statsminister i sin regeringsförklaring talade om att göra till svensk lag, har ett arbete inletts. Vi anser att inte kan bortse från att även anta övriga konventioner till svensk lag. Vi har fått se exempel på hur neddragningar av olika stödinsatser drabbat enskilda personer och familjer. Ett exempel är stödinsatsen personlig assistans enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS . LSS är en rättighetslag, vilket betyder att stödinsatserna som finns inom lagen är stödinsatser som bidrar till att förverkliga rättigheter. Det kan till exempel innebära att en person, med hjälp av stödinsatserna, kan ha möjlighet att jobba, studera, skaffa familj, ha en meningsfull fritid och engagera sig politiskt, rättigheter som varenda person ska ha möjlighet till enligt FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Men om stödet dras in på, trots att det finns ett behov, stängs också dörren till dessa möjligheter och friheter. Då går inte rättigheterna att nyttja. För att kunna garantera varje medborgare sina rättigheter tycker vi att det är av stor vikt och betydelse att tar ställning till att anta SÖ 2008:26 som lag. Att anta konventionen som svensk lag innebär att konventionen kan åberopas av olika myndigheter och av domstol vilket, i allra högsta grad, är nödvändigt i beslut kring individers rätt till samhällsservice där beslutet påverkar individens möjligheter till nyttjande av mänskliga rättigheter och fri tillgång till samhället.
mot · H502224 · 2017-09-26 00:00:00 — Civiläktenskap och obligatorisk civil vigsel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ändras så att äktenskap enbart kan ingås i civilrättslig ordning och tillkännager detta för regeringen. I ingås fortfarande de flesta äktenskap genom en religiös vigselceremoni, som också har juridisk giltighet. Vigselrätten låg länge helt hos , och har också juridiskt giltiga vigslar kunnat förrättas inom andra trossamfund. Ur liberal synvinkel är det viktigt att dra en tydlig gräns mellan den offentliga myndighetsutövningen och fristående organisationers (t.ex. trossamfunds) inre verksamhet. Därför menar vi att den myndighetsutövning som det innebär att förrätta en äktenskapsceremoni ska ligga hos offentliga organ. Det ligger en inneboende motsättning i att låta fria religiösa samfunds ceremonier utgöra en form av myndighetsutövning. Denna ordning kan påverka de religiösa samfundens självständighet och även skapa oklarhet om statens neutrala inställning till trosfrågor. Exempelvis kommer det alltid att finnas vissa trossamfund som har vigselrätt och vissa som saknar den. Det är principiellt oacceptabelt att staten på det sättet tar sig rätten att betygssätta trossamfund och ge befogenheter enbart åt vissa. För oss som liberaler är det en central utgångspunkt att skilja mellan den juridiska (civilrättsliga) och den religiösa (välsignelsen av äktenskapet) innebörden i vigselakten. I många andra länder – exempelvis och – har man ett system med obligatorisk civil vigsel. Det är alltså den borgerliga vigselförrättningen som blir juridiskt gällande. Det står naturligtvis var och en fritt att sedan, om man så vill, komplettera med en religiös vigselceremoni. Det står också självklart var och en fritt att fira sitt bröllop i anslutning till den religiösa vigseln. Även om tidigare avslagit motionsyrkanden om civiläktenskap anser vi att det nu är dags att pröva frågan igen. blev den svenska könsneutral, och två personer av samma kön har samma rätt att ingå äktenskap som två personer av olika kön. Det var en viktig liberal jämlikhetsreform, som inte var möjlig att genomföra något årtionde tidigare. , när den reformen blivit brett accepterad, är det att också diskutera formerna för ingående av äktenskap. Då är det är enligt vår mening naturligt att systemet med obligatorisk civil vigsel införs även i . Genom civiläktenskap markeras trossamfundens självständighet gentemot staten och skillnaden mellan den sekulära äktenskapsrätten och den religiösa äktenskapssynen.
mot · H502227 · 2017-09-26 00:00:00 — med anledning av skr. 2016/17:223 om tingsrätters effektivitet och produktivitet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka tingsrätternas effektivitet och tillkännager detta för regeringen. har granskat tingsrätternas effektivitet och produktivitet –2015. konstaterar i rapporten att effektiviteten är hög men att det finns betydande skillnader i effektivitet mellan olika domstolar. Vidare finner att produktiviteten minskat . I genomsnitt har produktiviteten sjunkit med , vilket är oroande. Trots statens mångåriga arbete för att förbättra tingsrätternas effektivitet uppnådde t.ex. en tredjedel av tingsrätterna, 17 stycken, inte regeringens verksamhetsmål för tvistemål . Rapporten visar att den sammantagna bilden av produktivitetsutvecklingen är att den har sjunkit. Färre tingsrätter visar en positiv produktivitet och ett större antal uppvisar en negativ sådan. Produktiviteten hos tingsrätterna ligger i genomsnitt under medeltalet hos andra statliga myndigheter där har mätt produktiviteten. Resultaten visar att vi även bör fråga oss t.ex. vad som ligger bakom de stora skillnaderna hos vissa tingsrätter. Kunskap om vilka faktorer som ligger bakom detta skulle kunna underlätta tingsrätternas anpassning av produktionen. En möjlig förklaring kan enligt vara att inflödet av mål och ärenden till tingsrätterna minskat som de tillgängliga resurserna inte justerats utifrån de nya förutsättningarna eller att de mål och ärenden som tingsrätterna hanterar har blivit mer komplicerade och att färre mål och ärenden därmed kan hanteras med tillgängliga resurser. rekommenderar att i sin resultatrapportering när det gäller produktivitet använder sig av mått som tar hänsyn till hela produktionen, som komplement till de partiella mått som används . Vi har under sett en ökande ineffektivitet i andra delar av rättsväsendet. När det gäller polisen visar t.ex. vissa siffror från att brottsuppklaringsgraden för skadegörelsebrott nästan halverades – från 2015 och att av misshandelsbrotten klarades upp 2015, medan andelen 2010 var . Även polisens forensiska organisation är, enligt en rapport från , ineffektiv, och detta försvårar enligt rapporten arbetet med att klara upp brott. Framför allt är det långa handläggningstider och brister i ärendehanteringssystemen som ger upphov till ineffektivitet, men brister finns även på andra områden. Ineffektiviteten i vissa delar av rättssystemet är mycket oroande. Att tingsrätternas effektivitet på många ställen är hög är mycket positivt, men en dalande produktivitet –2015 med visar tydligt att regeringen måste agera snabbt för att stoppa tingsrätterna från att bli ytterligare en svag länk i rättskedjan. vill att regeringen vidtar åtgärder för att motverka denna trend, i ett första steg genom att instruera tingsrätterna att kartlägga och identifiera faktorer som påverkar effektivitet och produktivitet.
mot · H502229 · 2017-09-26 00:00:00 — Stoppa pojkrumsfascisterna, lex Kronan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en specifik nationell samordnare med uppdrag att förbättra insatserna och de förebyggande metoderna mot högerextrema våldsverkare som radikaliseras i hemmen, och detta tillkännager för regeringen. kommer att minnas med tunga hjärtan i . Det var då barn och lärare på skolan Kronan i drabbades av det hänsynslösa våldet och det skoningslösa hatet. I barnens skolkorridorer tog en individ sig rätten att definiera vem som var välkommen och vem som skulle dö. En förvirrad mördare som handlade efter sin egen iskalla logik. Med ett hat riktat mot en viss hudnyans. Byggt på en föreställning om vad det innebär att vara svensk medborgare. Med ett hat mot det öppna samhället och dess barn. Mördaren agerade ensam, men var inte ensam om sin radikalisering, sin bakgrund eller sitt tillvägagångssätt. En ensam man som radikaliserats framför pojkrummets datorskärm. Precis som den terrorist som slog till med bomber och automatvapen i och Utøya. Precis som mannen som satte i skräck . Mönstret går igenom och samhället måste se det, lära sig det och få goda verktyg att bekämpa det. När våldsbejakande extremism diskuteras av beslutsfattare och utreds av rättsväsendet finns det en slagsida mot grupper i den extremistiska miljön, snarare än de individer som under radarn kan planera sina terrorhandlingar. Genom att utforma en metodik för uppsökande verksamhet riktad mot de ensamma män som isolerat sig från samhället skulle troligtvis både självmord och mord kunna avstyras. För detta krävs det insikt i problemet och politiskt mod att genomföra reformerna. På skolan Kronan har man redan betalat priset för samhällets oförmåga att stoppa pojkrumsfascisterna. Låt det inte ske i fler skolor i vårt land.
mot · H50223 · 2017-09-13 00:00:00 — En andra chans för kommunala friskolor och fritidshem ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ett rimligt och attraktivt regelverk för kommunala friskolor och fritidshem ska se ut och tillkännager detta för regeringen. startades en del kommunala friskolor och fritidshem. Trenden med dessa hybrider mellan och friskola har dock med tiden dött ut. Dels kan det bero på det stora intresset för rena friskolor, dels kanske kontrakten mellan de kommunala friskolorna och kommunerna inte var optimala och dels var informationen om denna driftsform minimal. Driftsformen med kommunala skolor och friskolor förtjänar dock en andra chans. Dessa enheter kan styras med mindre administration och styrelsen för enheterna kan finna möjligheter till kreativa förslag att genomföra. kan inte vinst tas ut från enheterna utan i stället erbjuds samarbete med kommunen, eller staten i det fall skolan får statligt huvudmannaansvar. Kommunen samarbetar främst i lokalfrågan men även på andra håll. Regeringen borde utreda hur ett ramverk för kontrakten skall se ut för optimala förutsättningar och ge denna driftsform den andra chans den förtjänar.
mot · H502230 · 2017-09-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en allmän jakttid på skarv bör medges och tillkännager detta för regeringen. Det svenska beståndet av skarv uppgår till tiotusentals häckande par. Ökningstakten och utbredningen i är mycket omfattande. Den stora ökningen av fågeln skarv har lett till omfattande klagomål om att skarvarna påverkar fiskbestånden negativt, att det skapar olägenheter för friluftslivet och förstör skog och natur på de öar och kustområden där fåglarna häckar. Skarvens utbredning begränsar sig heller inte enbart till kustzonen utan den är även förekommande i sjöar och vattendrag i inlandet. I stora delar av den svenska skärgården är skarven numera en av de vanligaste fågelarterna. Mot bakgrund av detta har till exempel i län tidigare beslutat att meddela berörda fastighetsägare, jakträttsinnehavare och deras jaktgäster tillstånd till skyddsjakt efter storskarv/mellanskarv i läns bräckvattenområden. Motivet för beslutet är den stora förekomsten av skarv, som lokalt förorsakar allvarlig skada på fiskeredskap och fiskbestånd. Trots dessa tillstånd att bedriva skyddsjakt i de berörda områdena kommer det ständigt rapporter från yrkesfiskare och närboende om problemen med skarvens ökning och utbredning utmed hela kusten. Allt fler invånare längs upplever att deras närmiljöer och fritidsmiljöer förfulas och blir otillgängliga genom skarvens utbredning. Om vi tar som exempel så består den till stora delar av en förhållandevis grund moränskärgård med många små trädbevuxna öar. Det lokala fisket är till stor del beroende av dessa områden och deras fiskbestånd. Det lokala fisket utförs till största delen inte med yrkesfiskelicens eller med särskilt fartygstillstånd utan av fastighetsägare som har fisket som en del i kustsamhällets näring. Dessa grunda skärgårdsområden är också mycket viktiga förynglingsområden för gädda och abborre. Många kommuner längs bedriver och stöder projekt både i kustbäckarna och i skärgårdsområdet för att anordna nya och förbättra befintliga reproduktionsområden för framför allt gädda men också för andra fiskarter. Kommunerna har med hjälp av fastighetsägare, betydande egna insatser och med statliga bidrag tillskapat större våtmarker och lekområden med mycket goda resultat för minskad miljöpåverkan och fiskreproduktion. Dessa satsningar har uppmärksammats både regionalt och nationellt, inom statliga verk och i naturvårdskretsar. Bestånden av gädda och abborre i t ex Mönsterås kustområden och i har varit och är fortfarande så pass hotade att statliga myndigheter har beslutat om fiskeförbud på dessa arter under lektid, från till . I syfte att komma till rätta med problematiken med den allt mer utbredda förekomsten av fågeln skarv samt i syfte att återvinna förtroende för jaktlagstiftning bör en allmän jakttid på skarv medges. Att inte medge allmän jakttid på fågeln skarv riskerar leda till att respekten för lagstiftningen på det jaktliga området urholkas. Vi förordar därför att en allmän jakttid medges på skarv. Vad som ovan anförts om att införa allmän jakttid på skarv bör ges regeringen till känna.