ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5022812 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de statliga myndigheterna ska följa de mål som riksdag har satt upp för antalet rovdjur i och tillkännager detta för regeringen. Ska vi ha en vargstam i , vilket riksdag har beslutat om, är det viktigt att vi har en rovdjurspolitik som har en folklig acceptans och ett brett stöd, även utanför och framför allt i de län som berörs av frågan. har fattat ett tydligt beslut rörande varg. Målen för vargstammen i är att vargens referensvärde för gynnsam bevarandestatus när det gäller populationen i , med utgångspunkt i Skandulvs redovisning av minsta livskraftiga population om 100 individer, ska vara 170–270 individer, att vargens referensvärde för gynnsam bevarandestatus när det gäller utbredningsområdet i ska vara hela förutom den alpina regionen och , att vargstammens koncentration minskas där den är som tätast, att vargens förekomst i renskötselområdet i huvudsak ska begränsas till de områden där den gör minst skada och att vargens förekomst i län med fäbodbruk, intensiv fårskötsel eller skärgårdar i huvudsak ska begränsas till de områden där den gör minst skada. har alltså beslutat om att utbredningsområdet för varg ska vara hela förutom den alpina regionen och . Trots detta har sannolikt inte förekomsten av varg och andra rovdjur minskat i , och där antalet vargar är som störst. Det är otillfredsställande att mål inte följs.
mot · H5022817 · 2017-10-04 00:00:00 — Kommunalt självbestämmande i fråga om strandskydd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överlåta till kommunerna att i översiktsplaner, planprogram och detaljplaner själva styra och besluta om strandskydd, och detta tillkännager för regeringen. Strandskyddslagstiftningen har vid ett flertal tillfällen gjorts om och justerats, senast för att möjliggöra för kommuner att peka ut LIS-områden, som undantas från strandskyddet. Detta har dock inte fungerat och framförallt fungerat olika beroende på hur och vilken länsstyrelse som gjort bedömningarna. Strandskyddet är framförallt för trubbigt och tar för liten hänsyn till lokala behov och förutsättningar. På många håll fyller strandskyddet en viktig funktion, men ofta är det ett alltför stort hinder för fler bostäder, tillväxt och arbete. I kommuner med mycket vatten blir detta ett problem. Hela behöver tillväxt, både kommuner nära och långt ifrån våra större städer. Det behöver bli enklare att få bygga exempelvis bryggor i vår skärgård, eller att för den delen använda brant, för naturen mindre värdefull mark som är otillgänglig för allmänheten, för att bygga attraktiva boenden. Kommunerna är de bland offentlig förvaltning som bäst känner till de lokala förutsättningarna. Kommunerna är också skyldiga att i stor utsträckning ta hänsyn till naturvärden. Utöver detta har hela samhället ett stort behov av kortare och mer effektiva processer för bostadsbyggande. Med tydligare och mer generösa strandskyddsregler som beslutas lokalt är detta möjligt. Arbetet skulle exempelvis kunna gå till som så att kommunen i sin översiktsplan pekar ut var och hur strandskydd ska gälla – ett omvänt LIS-system, där områdena för strandskydd pekas ut istället för undantagen. Utöver detta behöver mer hänsyn tas till särskilt skyddsvärda stränder och inget strandskydd alls gälla vid områden som inte är skyddsvärda. Fram till dess att kommunerna kan få självbestämmande i fråga om strandskydd behöver därför mer generella undantag tas fram. Exempelvis borde konstgjorda vattendrag och diken aldrig vara i fråga om att innefattas av strandskyddet, utan direkt undantas.
mot · H5022821 · 2017-10-04 00:00:00 — Ändring i skollagen och liknade förordningar gällande bosatta i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra i skollagen och liknade förordningar gällande skrivelsen bosatta i och tillkännager detta för regeringen. börjar hösten 2015:s misslyckade massinvandringspolitik sippra ner i kommunernas ekonomi. När nu av statlig sponsring försvinner så börjas det kännas i kommuners ekonomi. Att då som land inte bara skall ta ansvar för de som vistas lagligt i landet utan även skall ansvara för illegala, är ekonomiskt vansinne. Vi har skolor, äldrevård som går på knäna, vårdköer som är enorma och en allmän oro över de illegala och deras förehavanden. Att det då står inskrivet i skollagen och liknade förordningar och lagar att ”bosatta i ” skall få tillgång till hela vårt utbildningssystem är något jag starkt vänder mig emot. Därför yrkar jag på att lämplig instans genomlyser alla dokument och lagar gällande skolan och ändrar skrivningen”bosatta i ” till ”folkbokförda i ”.
mot · H5022822 · 2017-10-04 00:00:00 — Krav på att följa sysselsättningsutvecklingen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utgå från sysselsättningsgraden i sin politik och att regeringen ska redovisa sysselsättningspåverkan av sin politik och tillkännager detta för regeringen. Det är viktigt att den ekonomiska politiken tar sin grund i sysselsättningsgraden och hur många som arbetar. Hur många som arbetar är viktigt att följa då detta påverkar vår gemensamma finansiering av välfärden. Sysselsättningsgraden går inte heller lika lätt att manipulera på olika sätt såsom exempelvis arbetslöshetsgraden går att göra. Den förda ekonomiska politiken bör grunda sig i och redovisa sysselsättningseffekterna. I och med den nya rödgröna regeringens tillkomst har målbilden förskjutits från sysselsättningsgraden hos den arbetsföra delen av befolkningen till ett fokus på arbetslöshet. Fokusskiftet från sysselsättningsgrad till arbetslöshet är mycket olyckligt då antalet arbetslösa går att manipulera genom att bedriva en politik som lättare för över människor i olika bidragssystem eller till utbildningar som inte alls garanterar övergång i anställningar eller annan vettig sysselsättning. Det är även mycket olyckligt att regeringen slutat redovisa sysselsättningseffekterna av sin politik i sin budgetproposition. Vi vill att regeringen i sitt jobbmål bör utgå ifrån sysselsättningsgrad istället för arbetslöshet. Detta genom att en ny politisk inriktning med ett annat mål för hur den svenska arbetsmarknaden ska fungera har etablerats och, som vi tycker, ett fokus på sysselsättningsutvecklingen hamnat i skymundan. Utskottet behandlade en likalydande motion under förra /17 och valde då att avslå denna motion. När utskottet tidigare behandlade frågan 2014/15 skrev man i sitt betänkande bland annat att ett mål för sysselsättningen givetvis är en god utgångspunkt, men sedan radade man upp argument just emot detta konstaterande. Det hela slutade med att utskottet ansåg att ett fokus på sysselsättningen till och med kan leda till att man misstolkar den förda politiken som ineffektiv i att bekämpa arbetslösheten. Detta är för oss ett mycket förvånande konstaterande, om nu en gång utskottet ändå ansåg att ett fokus på sysselsättningen per definition är en god utgångspunkt? Vi vill därför att regeringen i sin utformning av politik utgår från sysselsättningsgraden istället för antalet arbetslösa. Regeringen borde även i sin budgetproposition konkret redovisa konsekvenserna på sysselsättningen av sina reformer. Vi vill med bifall till denna motion att ger regeringen det tillkänna. Finn (M)
mot · H5022823 · 2017-10-04 00:00:00 — En rättssäker folkbokföring och adressändring ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen gällande folkbokföring och adressändring i syfte att göra den mer rättssäker och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att arbeta mot falska adressändringar och tillkännager detta för regeringen. flyttar vi runt mer – både inrikes och till viss del även utrikes – än för några decennier sedan. Unga människor har ofta bott på ett par olika adresser. En del flyttar utomlands ett tag och återvänder sedan, och i storstäderna finns en omfattande andrahandsuthyrning. Mot denna bakgrund är det viktigt att folkbokföringsreglerna och tillämpningen av dem fungerar väl, men tyvärr är det inte alltid så . Det har skett förbättringar i denna fråga exempelvis genom att man kan spärra sin adress. Detta innebär att en adressändring godkänns bara genom användandet av e-legitimation i e-tjänster. uppmärksammade att en person, av allt att döma av ett misstag, varit folkbokförd i statsministerns bostad i . Det finns av allt att döma problem i den svenska folkbokföringen. Exempelvis lyckades en reporter från SVT:s , tillkalla låssmed och ta sig in i förre överåklagarens lägenhet . Det räckte med att reportern ringde till , satte upp en klisterlapp på dörren och visade upp sitt folkbokföringsbevis för låssmeden som sedan släppte in reportern i lägenheten. Det är alltså möjligt för personer att stå skrivna hemma hos personer som är helt omedvetna om detta och till råga på allt komma in i lägenheten. När en familj flyttar till en ny adress kan det förekomma att andra personer redan är skrivna på nya adressen. Problemet är att den nya ägaren eller hyresgästen sällan informeras om detta. påbörjar visserligen i en hel del fall en boutredning för att slå fast var tidigare hyresgäst bor , men sådana utredningar är ofta tidskrävande. Tack vare att man numera måste ange lägenhetsnummer har förvisso folkbokföringen blivit bättre och mer rättssäker. Men likväl kan väldigt många stå skrivna på en och samma lägenhet. Problemen som kan uppstå vid folkbokföring och adressändring är inte bara ett besvär för de människor som verkligen bor där de är folkbokförda, utan dagens regler medför även ett hinder för myndigheterna i deras arbete. Dagens situation kan t o m leda till att polisen stormar en bostad i jakt på en kriminell och istället skrämmer upp en barnfamilj. Dessa exempel visar med all tydlighet att det är angeläget med en översyn av reglerna kring folkbokföring och adressändring så att misstag undviks och falska adressändringar uppdagas.
mot · H5022827 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa kameraövervakning på slakterier och tillkännager detta för regeringen. meddelade den brittiska regeringen att obligatorisk kameraövervakning införs i brittiska slakterier. Detta är en av åtgärderna för att ”ska ha världens bästa djurskydd”. brukar göra anspråk på att ha världens bästa djurskydd, men vår lagstiftning är delvis daterad. har, innan det nya finns på plats, valt att driva igenom många förslag på förändrade regleringar trots massiv kritik från remissinstanserna. Nuvarande regering har låtit ännu gå utan att presentera en proposition för ny djurskyddslag till . bör lära av länder som går före i djurskyddsfrågor och enligt samma modell införa kameraövervakning på alla utrymmen i slakterier där levande djur hålls. Övervakningen kan ske av särskilt utbildade veterinärer. I det fall oegentligheter och brott mot bestämmelser eller lag upptäcks kan slakteriet bötfällas, licenser dras in eller brottsutredningar inledas. I ett svenskt system bör officiella veterinärer på samt möjligen ansvarig för tillsynen på få obegränsad tillgång till det filmade materialet. I är det () och Official Veterinarians (OV) som har tillgång till informationen. Syftet är att se till att djurskyddsbestämmelserna tillämpas på rätt sätt. Förslaget om kameraövervakning av slakterier har också välkomnats av och andra. I kombination med en nolltolerans för överträdelser skulle detta kunna förbättra svenskt djurskydd och öka förtroendet för svensk livsmedelsproduktion.
mot · H5022831 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvärdering av sjöfyllerilagen och tillkännager detta för regeringen. Sjöfyllerilagen, dvs. den lagskärpning som trädde i kraft , har fungerat med båtliv i våra skärgårdar och sjöar. Lagen har fått kritik från polis och andra myndigheter för att vara för tandlös, men också fått kritik från båtfolket för att vara ogenomtänkt och omöjlig att tillämpa i praktiken. Vissa menar att lagen även borde gälla mindre båtar. finns vissa positiva tecken som tyder på att lagen medfört ett minskat sjöfylleri. Det är dags att efter åtta säsonger med lagen se över lagens samlade effekter och vid behov överväga korrigeringar eller förändringar av regelverket.
mot · H5022833 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över turordningsregeln i lagen om anställningsskydd genom att underlätta för företag att få fram den personal man behöver som personalens inlåsningseffekter försvinner, vilket skulle bidra till en ökad rörlighet och bättre fungerande arbetsmarknad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur lagen om anställningsskydd kan reformeras genom att exempelvis genom förhandlingar med berört fackförbund möjliggöra annan plats än sist i turordningen en nyanställd kan få redan vid anställning för att underlätta för personer att byta arbetsgivare och tillkännager detta för regeringen. är det arbetsmarknadens parter som ansvarar för att arbetsmarknaden fungerar på ett bra sätt. Det finns ett undantag: LAS, lagen om anställningsskydd, som är tänkt att skydda arbetstagare vid uppsägningar och avskedande, är en lag och som sådan är det regeringen som lägger förslag på förändringar och som fattar beslut. Det finns en hel del kritik mot LAS, bland annat gällande turordningsreglerna i 22 §. Unga och utlandsfödda kan ha svårt att komma in på arbetsmarknaden. Men det finns även en inlåsningseffekt hos de som arbetat . Det finns många som stannar än de skulle vilja på grund av att de inte vill byta jobb för att de på den nya arbetsplatsen hamnar sist i en eventuell turordningslista. Arbetstagare med längre anställningstid har företräde framför dem med kortare anställningstid. Denna regel kan därför på olika sätt förhindra en optimal matchning, vilket skadar både arbetsgivare och arbetstagare. Visserligen finns det flera undantag i turordningsregeln och kollektivavtalen kan åsidosätta dem men för en enskild arbetstagare utgör de ändå ett effektivt hinder att söka att byta jobb till ett som kanske passar bättre. Förhandlingar för att fastställa turordningslista inleds först när en aktuell situation uppstår, inte vid anställning. En möjlighet att förbättra funktionssättet är att man öppnar upp LAS för möjligheten att företag kan förhandla med berört fackförbund om vilken plats i turordningen en nyanställd ska få redan i anställningsskedet, att det blir en del av förhandlingspaketet tillsammans med lön, tillträdesdatum och liknande. Det innebär att företag får fler sökande till ett jobb med rätt kvalifikation som de med mångårig erfarenhet från andra arbetsplatser vågar söka dem. En sådan förändring av LAS skulle innebära att fler vågar söka nytt jobb, att både arbetstagare och arbetsgivare blir nöjdare då matchningen blir bättre liksom därför även arbetsmarknaden fungerar bättre. När flexibiliteten ökar gynnas även indirekt unga och utrikes födda som har svårare att ta sig in på arbetsmarknaden.
mot · H5022834 · 2017-10-04 00:00:00 — som resurs till räddningstjänsten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att stärka runt om i landet genom att stimulera vidareutbildning för att kunna stärka räddningstjänsten och tillkännager detta för regeringen. Det är av stor vikt att vi använder skattemedel effektivt och att samhällets institutioner och välfärdsverksamheter utvecklar nya samarbetsvägar för att än bättre dra nytta av varandras kompetenser. I ett antal kommuner, bland annat i i , har hemtjänstpersonal vidareutbildats för att kunna stärka upp, och i till exempel uppmuntras hemtjänstpersonal att även bli deltidsbrandmän så att man är än snabbare på plats för att direkt kunna göra livsviktiga insatser när larmet till räddningstjänsten gått. Det är hemtjänstpersonal som arbetar natt som kan vara behjälpliga vid exempelvis trafikolyckor, bränder, personskador och hjärtstopp, men tanken är att det ska fungera dygnet runt. En viktig uppgift för hemtjänstpersonalen som kommer till platsen är att rapportera till räddningstjänsten hur läget ter sig. Beslutet grundar sig på att ändå är ute och åker, att de personer som arbetar inom har bra utbildning och att det är ett effektivt och samhällsnyttigt sätt att använda skattepengar på. Målet är att både effektivisera kommunens resurser och snabbare nå de drabbade. På samordningscentraler går det att se var bilar befinner sig, och de kan då kallas till ett larm som inkommer i närheten. I bilarna finns både hjärtstartare och brandsläckare, vilket kan vara avgörande i vissa fall. Detta är ett gott exempel på samverkan som utvecklats och som skulle kunna visa fler vad som är möjligt: inte bara att viktiga kompetenser samverkar för att rädda än fler liv utan också visa på effektivare sätt att använda skattemedel. Kommunerna står inför stora utmaningar med bl a personalförsörjningen när vi blir allt äldre, och färre ska försörja allt fler. Personalförsörjningen kan underlättas genom att hemtjänstyrket utvecklas och blir mer attraktivt. Det är viktigt för kommunerna, inte minst på . Att hemtjänstpersonalen får ökade och mer kvalificerade uppgifter är ett sätt.
mot · H5022837 · 2017-10-04 00:00:00 — Gemensam nordisk linje gällande de nordiska skogsnäringarna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en gemensam nordisk linje gällande de nordiska skogsnäringarna och tillkännager detta för regeringen. Skogen är en viktig tillgång för vår jord, vår energiproduktion och vår omställning mot ett hållbart samhälle. Skogen är dessutom en viktig tillgång för välfärdsskapandet i . Vi vårdar våra skogar, utvecklar affärsmöjligheter och ser skogen som en avgörande faktor för att nå de miljö- och klimatmål som både är nationella och på EU-nivå. Hur denna viktiga tillgång ska utvecklas som kommer avgörs i mycket stor utsträckning på EU-nivå. I den nordliga regionen i EU och i ses skogen som en viktig resurs; i andra delar av EU är skogen enbart ett ställe för rekreation och naturupplevelser. Dessa olika uppfattningar får stor betydelse när EU utformar det regelverk som ska styra skogsnäringens utveckling . Om länder som t.ex. och får diktera inom detta område riskerar inte bara arbetstillfällen gå förlorade, landsbygden utarmas och klimatmål bli svåruppnåeliga, utan en stor och förnybar resurs som skogen går förlorad. De nordiska länderna är små och öppna ekonomier, som var och en går en svår match i förhållande till stora ekonomier som t.ex. , och . Samlade är vi en maktfaktor att räkna med. Tillsammans med våra baltiska grannar är den nordliga regionen tillväxtkorridor och en maktfaktor inom Europeiska gemenskapen. Detta syntes också tydligt i när svenska ledamöter tillsammans med ledamöter från och fick med sig och drev igenom moderata åsikter i voteringen om hur EU-länderna ska bokföra utsläpp och upptag av koldioxid av skogsbruk – LULUCF. Reglerna som antogs kommer att få konsekvenser för skogsbruket under tiotals år framöver. Det de nordiska och baltiska krafterna klarade av var att visa att skogsnäringen är en tillgång och inte en miljöbov. Ytterligare en framgång var markeringen om att skogspolitiken är nationell kompetens och inget som EU ska lägga sig i. En stor framgång för den nordiska hållningen till skogsnäringen, men utmaningar kvarstår. hölls det första skuggmötet om RED II – EU:s hållbarhetskriterier. RED II omfattar flera områden än skogsnäringen, men synen på skogen som en resurs är avgörande även här och måste försvaras gentemot de som enbart ser skogen som något som ska värnas. För att vårda och utveckla vår viktiga skogsnäring vore det effektivt om de nordiska Europaparlamentarikerna för en gemensam röst och driver den i EU. Att detta är en framgångsfaktor visade, som tidigare nämnt, voteringen .
mot · H5022838 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att synkronisera pensionssystemen i och tillkännager detta för regeringen. De olika skattesystemen och pensionssystemen i är av förklarliga skäl inte likalydande. Det är och kommer inom överskådlig framtid vara nationella regler som styr. Det finns dock ett stort behov av att synkronisera pensionssystemen, eller åtminstone skapa möjlighet att konvertera eller flytta med sin intjänade pension mellan länderna. har ett pensionssystem som kräver att en person ska ha bott eller arbetat i mellan 15 och 65–för att få folkpension. Har personen varit bosatt i får man nedsatt pension. Har en person till exempel arbetat eller varit folkbokförd , utbetalas pensionen som 10/40 av en hel dansk pension. För den som endast jobbat så rekommenderas det att tjänstepensionen tas ut direkt, eftersom den annars äts upp av årsavgifter. Tas tjänstepensionen ut måste vederbörande då betala i skatt på det beloppet. har ett system där man kan kräva grundpension om man har bott i landet . För personer, oftast unga, som flyttar mellan länderna, blir det ett stort problem att de inte tjänat in någon pension , eftersom den till så stor del ligger till grund för den sammanlagda pensionen senare i livet. Det hela riskerar att leda till att skandinaver som bor och verkar i flera nordiska länder under sina arbetsföra år, något vi självklart vill se mer av, får lägre pensioner. Våra pensionssystem missgynnar alltså dem som lever i ett annat skandinaviskt land, skapar värdefulla nätverk och får viktiga kompetenser. Precis tvärt emot vad vi som värnar den nordiska arenan vill se. Det är därför rimligt att , inom ramen för det nordiska samarbetet, initierar samtal kring hur vi ska kunna synkronisera eller skapa konverteringssystem mellan de olika nordiska pensionssystemen för att göra det möjligt att flytta med intjänad pension.
mot · H5022840 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa samtyckeslagstiftning och ett oaktsamhetsrekvisit för sexualbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polis, åklagare, domare och nämndemän ska genomgå utbildning rörande våld i nära relationer och sexualbrott och tillkännager detta för regeringen. Ord står ofta mot ord i våldtäktsmål, utan annan bevisning. Ofta medger dock gärningsmannen att han haft sexuellt umgänge med offret men att offret varit med på det. Bevisning av våldtäkt är ofta en mycket svår uppgift för åklagaren, vilket inte minst syns i de skrämmande låga uppklaringssiffror som redovisas runt om i landet. ligger ansvaret på den som blir utsatt för övergreppet. Självklart måste det vara så, även lagtekniskt, att ansvaret ligger på var och en att försäkra sig om att det är en ömsesidig akt. Därför borde det vara självklart att alla sexuella handlingar som inte sker med samtycke ska vara straffbara. En samtyckesbaserad sexualbrottslagstiftning visar tydligt att ansvaret läggs på gärningsmannen och inte på offret. För att ytterligare tydliggöra detta bör även ett oaktsamhetsbrott avseende våldtäkt införas, liknande den norska modellen. En sådan lag skulle fånga in de fall där gärningsmannen borde förstått men där det inte går att bevisa uppsåt. Med ett oaktsamhetsbrott kan vi, utan att sänka beviskraven, få fler fällande domar. Nationellt har tagit fram ett spårsäkringspaket för vården att använda vid första mötet efter en våldtäkt för att dokumentera till grund för fortsatt utredning och åtal. Men för att säkra hela kedjan från vården via polisen till domstol krävs att alla berörda har utbildning i de mekanismer som påverkar offrets agerande. presenterad forskning visar att så många som 7 av 10 fått en frysreaktion, d v s varit oförmögna att göra motstånd. Personer som i sina yrkesroller möter offret, från första anmälan tills fallet avslutas, måste förstå att deras bemötande är det som kan göra skillnad om offret orkar genomföra anmälan hela vägen och för att hela sanningen kommer fram. Det finns en stor skillnad mellan olika delar av landet hur man arbetar med de här frågorna, och det kan man också se i utfallet. Därför är det viktigt att den kunskap som finns kommer alla till del och att det inte är frivilligt utan ett krav för att jobba med den här typen av brott.