ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5022638 · 2017-10-04 00:00:00 — Sätt stopp för hot och våld mot anställda i staten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över vad staten som arbetsgivare kan göra för att både förebygga och hindra att hot och våld mot anställda i staten förekommer, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ge samtliga statliga myndigheter i uppdrag att ta fram tydliga rutiner och stöd när anställda i staten blir utsatta för hot och våld, och detta tillkännager för regeringen. Hot och våld mot anställda i statliga myndigheter blir allt vanligare. är avsikten att påverka myndigheternas beslut. Det kan handla om fysiskt våld och det kan också handla om hot om våld eller hot om att begå självmord om myndigheten tar ett negativt beslut. Det är väldigt svårt att skaka av sig en sådan händelse. Ofta ligger rädslan kvar långt efteråt som oron för att utsättas igen växer. Det är inte alltid självklart för alla som är utsatta för hot eller våld att det har inträffat. Alla anställda känner inte till vad som gäller eller vilka rutiner som finns vid våld och hot. Det är arbetsgivarens ansvar att säkerställa att alla anställda känner till de rutiner som finns. I en temperaturmätning som gjordes av fackförbundet uppgav att de inte får tillräckligt mycket stöd av sin arbetsgivare när de blir utsatta för våld och hot, vilket är allvarligt. Även där det finns rutiner kan dessa se väldigt olika ut från myndighet till myndighet. På exempelvis är det arbetsgivaren som gör en anmälan när den anställda blivit utsatt för hot eller våld, medan de anställda på vissa andra myndigheter får göra en anmälan själv. Alla som vill göra en anmälan måste dock göra det med sitt eget namn, vilket också kan öka utsattheten. Hot och våld mot anställda i statliga myndigheter skapar psykisk belastning och är ett arbetsmiljöproblem. Eftersom statsanställda utför beslut som riksdag och regering har fattat, är hot och våld mot anställda i staten också ett angrepp på själva demokratin. Hot och våld får aldrig påverka myndighetsutövning eller försvaga rättssäkerheten. Tillämpningen av lag och beslut behöver ske på sakliga grunder. Som den främsta arbetsgivaren för statsanställda har regeringen ett stort ansvar och bör dessutom vara ett föredöme för andra arbetsgivare. Därför bör man se över vad som kan göras för att både förebygga och hindra att hot och våld mot anställda i staten förekommer, och att det på samtliga myndigheter finns tydliga rutiner och stöd när anställda i staten mot all förmodan blir utsatta för våld och hot.
mot · H5022639 · 2017-10-04 00:00:00 — Statlig närvaro i kommunerna ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av statlig närvaro i landets kommuner och tillkännager detta för regeringen. Allt fler av landets kommuner saknar fast statlig närvaro. Såväl polisen, Arbetsförmedlingen, och har centrerat sin verksamhet och lämnat de mindre kommunerna. Nya samverkansformer bör övervägas för att inte medborgares möjlighet till personlig kontakt med statliga myndigheter och servicefunktioner. 2009 överlämnade om utveckling av lokal service i samverkan (Fi 2007:06) till regeringen. Utredningen tog upp många av de problem som accelererat och är en del i att många människor som bor utanför de större städerna känner sig åsidosatta av samhället. Utredningen föreslår precis som dess rubrik säger service i samverkan. Det innebär inte att varje enskild myndighet ska ha ett eget kontor i varje kommun. Däremot ska det finnas en lokal kontaktpunkt för statliga myndigheter, gärna i samverkan med kommunen. Läser man de remissvar som inkom på Högdahls utredning så kan man konstatera att de flesta remissinstanserna var positiva. Inte minst kommunerna såg möjligheter att tillgodose stora delar av sina invånares behov av kontakt med statliga myndigheter genom den föreslagna lösningen. De som var mest negativa var de berörda myndigheterna. Här handlar det om att prioritera medborgarperspektivet före myndighetsperspektivet. Myndigheterna finns till för medborgarna – inte det motsatta. I budgeten föreslår regeringen att en samordning i servicekontor ska ske på orter där myndigheterna finns representerade. Man föreslår dessutom att nya servicekontor ska öppnas på ett tiotal platser i landet. Detta är ett steg i rätt riktning, inte minst vad gäller samverkan mellan olika myndigheter och deras kontaktyta gentemot medborgarna. Men vi anser att mer behöver göras. Det bör finnas ett statligt kontaktcenter genom service i samverkan i landets alla kommuner. myndigheter har historiskt haft ett gott anseende. Ett av skälen till detta har varit just närheten till medborgarna. Den lokala närvaron har inneburit att myndigheterna haft en kännedom om förutsättningarna på orten och kunnat hitta lösningar utifrån dessa givna förutsättningar. Personlig kontakt har dessutom ingett ett förtroende och myndigheten har haft ett ansikte. Teknikutvecklingen har gett oss möjligheter till kommunikation på andra sätt och möjlighet till 24-timmarsmyndigheter. Detta är positivt, men ensidig hänvisning till tekniska lösningar drabbar i slutändan de som inte har eller är bekväma med tekniken. Detta är oftast de människor som dessutom är i mest behov av stöd och hjälp. Vi ser en lokal gemensam kontaktpunkt – servicepunkt – för statlig verksamhet som en lösning på detta problem. Denna kan med fördel skapas i samverkan med kommunen.
mot · H5022640 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att närmare granska skatteutjämningssystemet för en mer rättvis fördelning och tillkännager detta för regeringen. Vi socialdemokrater vill att sjukvården i skall vara jämlik. Det betyder att behov ska vara den styrande principen, inte var i landet du bor eller dina ekonomiska förutsättningar. Du skall få den vård du behöver. Vi ser emellertid att denna viktiga princip utmanas. Region har länge larmat om svårigheterna att hantera en sjukvårdsorganisation, bestående av 28 hälsocentraler, på en yta som täcker av landets yta, med en låg skattekraft. uppnådde 10 miljoner invånare, av vilka 128 000 bor i . Befolkningen är densamma som . Vår andel av befolkningen har således minskat och därmed minskar också andelen av statsbidragen. Skatteutjämningssystemets funktion är att kompensera för ojämna förutsättningar att bedriva verksamhet i landsting och regioner, men det är uppenbart att systemet inte fungerar tillfredsställande. Kostnadsutveckling för ”glesbygdskostnader” fångas inte upp i nuvarande system. Skatteutjämningssystemet missgynnar /kraftigt och bidrar till snedfördelade effekter. Städerna blir vinnare medan landstingen i norr förlorar. Det behövs en djupare översyn av regionernas/landstingens kostnads- och inkomstutjämningssystem. Strukturfrågorna måste få mer genomslag i en framtida modell. Som exempel kan nämnas att i finns 11 ambulansstationer med 12 dygnsbemannade ambulanser och en dygnsbemannad helikopterbas, 2 vinterbilar i Åre och i , en ambulansbuss som utför daglig trafik –. Region betalade mer 2016 för sjukresor än ett genomsnittligt landsting. Länet har en stor och betydande besöksnäring som har stor betydelse för näringslivet. är det 3 miljoner gästnätter vilket i genomsnitt innebär 8 000 utomlänsbesökare i per dag. har flest besökare av alla län i förhållande till befolkningsstorleken. Stor extra beredskap krävs, särskilt på en del mindre orter och under vissa perioder. Det är hög tid att påbörja arbetet för ett rättvisare system. När vi talar om offentligt finansierad välfärd ska det innefatta alla delar av landet. Utredningen kan med fördel vara parlamentarisk.
mot · H5022641 · 2017-10-04 00:00:00 — Lokalisering av statlig verksamhet samt ökad statlig närvaro i län ställer sig bakom det som anförs i motionen om lokalisering av statlig verksamhet samt ökad statlig närvaro i län och tillkännager detta för regeringen. Statlig närvaro har stor betydelse såväl för lokala arbetsmarknader som för regioners utveckling och tillväxt. Att lokalisera statliga myndigheter till olika delar av kan också bidra till att hela landets resurser och kompetens tas tillvara på ett bättre sätt. meddelade regeringen att säte och delar av myndighetens verksamhet ska omlokaliseras till . ska etableringen vara fullt ut genomförd, men verksamheten i är redan igång och ett 100-tal nya medarbetare rekryteras. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har tydliga ambitioner om att få till en bättre spridning på de statliga myndigheterna och ser det som en viktig del av arbetet med att öka den statliga närvaron i hela landet. meddelade civilminister att verksamhet vid ytterligare sju myndigheter omlokaliseras från till andra orter. är det elva myndigheter som berörs i regeringens arbete med att ta vara på kompetensen i hela vårt land, inte bara i våra storstäder. Regeringen har också som utgångspunkt att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras utanför . län har trots allt en fortsatt mycket låg andel statligt anställda. Att omlokaliseras till är en bra början men fler placeringar av statlig verksamhet i län skulle leda till tillväxt och utveckling och motverka den starka urbaniseringstrend som pågår. Det kan innebära ytterligare omlokalisering av myndigheter men också att den statliga närvaron i län i form av exempelvis Arbetsförmedlingen, , och inte minskar utan tvärtom ökar. socialdemokratiska regeringar gjorde tydliga prioriteringar som innebar att i första hand pröva om statlig verksamhet kan förläggas till län. Vi vill att regeringen överväger möjligheterna att fortsätta pröva lokalisering av statlig verksamhet till län i första hand.
mot · H5022642 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över samordningen av myndigheter som ansvarar för radon och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har i förslag till ny statsbudget föreslagit att ett radonbidrag ska återinföras. Det är ett utomordentligt bra förslag. är det flera myndigheter som på olika sätt har ansvar för radonfrågan även om åtagit sig att vara samordnande myndighet. fastställer riktvärden för radon i befintliga byggnader. ger ut föreskrifter och ansvarar för gränsvärden för radon vid nybyggnad samt har det generella ansvaret för radonbidrag. ansvarar för miljömålet ”God bebyggd miljö” med delmålet ”God inomhusmiljö” där radon ingår. ansvarar för miljömålet ”Säker strålmiljö”. och ansvarar för gränsvärden respektive riktvärden vad gäller uran och radon i dricksvatten. Länsstyrelserna har det regionala ansvaret för radonarbetet samt handläggningen av radonbidrag. utfärdar gränsvärden vad gäller arbetslokaler och gör tillsyn. geologiska undersökning (SGU) är en expertmyndighet under som tar fram geologiskt och geofysiskt underlag om radon och uran i mark och vatten. Det är önskvärt att myndigheterna samordnas för att ge bästa möjliga service och råd genom en myndighet när det gäller ansvaret för radon för att undvika problem på lokal nivå. Regeringen behöver se över detta.
mot · H5022645 · 2017-10-04 00:00:00 — Ett nytt nationellt program för att förebygga självmord ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nytt nationellt program för att förebygga självmord och tillkännager detta för regeringen. antog ett nationellt program för att förebygga självmord. Inga pengar anslogs dock för att uppnå målen och ingen projektledare eller styr- eller ledningsgrupp tillsattes. Dessutom var många av strategierna övergripande och mer av folkhälsokaraktär än specifikt självmordsförebyggande strategier. , nuvarande MSB, har i en rapport visat att det är samhällsekonomiskt rimligt att satsa på att förebygga och undvika ett enda självmord. Ungefär 1 500 personer i tar sitt liv , de flesta i samband med en depression och ofta i stundens ingivelse. Det sistnämnda är viktigt att understryka, eftersom möjligheterna att rädda en person till ett bättre liv ofta är goda, men då krävs naturligtvis att ett självmordsförsök med dödlig utgång kan undvikas. Överrepresenterade grupper bland dem som tar sitt liv är medelålders och äldre män och det finns också en överrepresentativitet inom hbtq-gruppen. Men självmord är tyvärr vanligt förekommande i alla åldersgrupper, etniska grupper och socioekonomiska grupper. Det behövs ett omtag när det gäller de nationella strategierna för att förebygga självmord. bör ta fram ett nytt nationellt program, som har specifika, mätbara, realistiska och tidsatta mål för hur självmorden ska minska inom olika demografiska grupper och runt om i landet. Pengar måste också anslås för att förverkliga målen. Det är nödvändigt att programmet inte bara har strategier av folkhälsokaraktär; minst lika viktigt är specifikt självmordsförebyggande strategier. Det finns metoder som har en direkt effekt när det gäller att minska självmorden, och dessa måste börja användas i i betydligt högre grad än som sker .
mot · H5022647 · 2017-10-04 00:00:00 — Stödja folkviljan i södra att bli en självständig demokratisk stat ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska stödja folkviljan i södra (irakiska) , som framgår av folkomröstningsresultatet, att bli en självständig demokratisk stat samt verka internationellt för att även andra länder ska visa stöd, och detta tillkännager för regeringen. folk ska ha samma rätt som alla andra folk i världen att bestämma över sin egen framtid. Denna rätt regleras i FN:s konvention om de medborgerliga och politiska rättigheterna . I paragraf 1 uttrycks denna rätt mycket tydligt: ”Alla folk har rätt till självbestämmande.” Självbestämmanderätten har dessutom uttryckts i tre resolutioner antagna av : deklaration om självständighet för kolonierna och deras folk resolution (XV) deklarationen om vänlig samverkan mellan stater (1970). Rätten till självbestämmande har bekräftats av . Dels har den kommit till uttryck i slutdokumentet från konferensen om säkerhet och samarbete i (CSCE) i . Dels uttrycktes den i CSCE:s förklaring i om det nya , och 1993 i FN:s deklaration och handlingsprogram som världskonferensen om mänskliga rättigheter antog i . Där beskrivs rätten till självbestämmande som den mest centrala av alla mänskliga rättigheter. Den betraktas som en förutsättning för förverkligandet av övriga mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Trots den ovannämnda konventionen och de ovannämnda resolutionerna har folk nekats de mest elementära rättigheterna. I södra (irakiska) har frågan om ett referendum (folkomröstning) om södra (irakiska) framtida status, egen stat eller inte, varit föremål för diskussion . fanns en växande folkrörelse som betonade behovet av en folkomröstning. är frågan aktuell och gick medborgarna i södra (irakiska) till valurnorna för att rösta i en folkomröstning om självständighet. Det blev en stor majoritet för självständighet. Så nu har folket i södra (irakiska) sagt sitt; de vill ha en egen stat. Det är den demokratiska världens ansvar att visa respekt för folkviljan i södra (irakiska) . , som har varit ett av de länder som stött kurderna i många frågor, bör visa stöd även för folkviljan i södra (irakiska) att bilda en egen stat. Vidare bör den verka internationellt för att även andra länder ska stödja kurdernas strävan i södra (irakiska) att bli en självständig stat. Med hänvisning till ovan yrkar vi på att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska stödja folkviljan i södra (irakiska) , som framgår av folkomröstningsresultatet, att bli en självständig demokratisk stat samt verka internationellt för att även andra länder ska visa stöd.
mot · H5022648 · 2017-10-04 00:00:00 — Konsumentupplysning om energiinnehållet i alkoholdrycker ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förpackningar med alkoholhaltiga drycker ska ha märkning med information om bl.a. energiinnehåll och tillkännager detta för regeringen. Motion från med detta krav lades 2008 och avslogs av . antogs förordning 1169/2011 om att ändra EU-reglerna om livsmedelsmärkning. EU tog fram nya regler för hur livsmedel ska märkas. De nya reglerna berör alla livsmedelsföretag som tillverkar eller märker livsmedel som säljs till enskilda konsumenter och till storhushåll. Syftet med reglerna är att ”konsumenterna ska kunna göra informerade val och använda livsmedel på ett säkert sätt”. Drycker med mer än 1,2 volymprocent alkohol undantas dock från reglerna. Den roll som alkohol spelar för nutrition och övervikt förbises ofta. De flesta människor är medvetna om att ett stort alkoholintag ökar risken för leversjukdomar, cancer och beroende, men kunskapsnivån om det stora energiinnehållet i alkohol är låg. Kolhydrater, t ex socker, innehåller drygt /gram medan alkohol innehåller /gram. Allt fler människor har problem med övervikt, vilket är kopplat till bland annat hjärt-kärlsjukdomar, stroke, cancer och diabetes. Ett extra problem med alkohol som är kopplat till det stora energiinnehållet är att det inte lagras i kroppen utan att levern prioriterar nedbrytning av alkohol, vilket begränsar kroppens förmåga att förbränna andra energikällor från mat. Alkohol påverkar också aptitreglerande hormoner, som kan leda till att alkoholdrickande personer äter mer, eller på grund av nedsatt omdöme, onyttigare. En näringsdeklaration på alkohol ska ses som en del i att konsumenterna får rätt information om allt de äter och dricker, så att de kan göra medvetna val. Kunskap om att alkoholdrycker innehåller så mycket kalorier skulle kunna bidra till att få människor att förstå hur stor del av kaloriintaget som faktiskt kommer från alkohol. är positivt till att konsumenterna får reda på energiinnehållet i den alkohol de dricker, dvs. antalet kalorier i vin, sprit och öl. Alkoholindustrin har i EU bedrivit ett lobbyarbete mot att alkohol ska omfattas av de nya reglerna för kalorimärkning av livsmedel. Konsumenter får inte heller information om sockerinnehåll, färgämnen eller andra tillsatser. Det finns inga tillräckliga skäl till att konsumenten inte ska få möjlighet att göra medvetna val kring dessa frågor. antog en icke-bindande resolution med en uppmaning till att lägga fram förslag om märkning av kaloriinnehåll i alkoholhaltiga drycker. bör vara pådrivande i processen för lagstiftning om detta på EU-nivå. Om utvärderingen från kommissionen inte åtföljs av lagstiftning bör inleda en dialog med kommissionen om hur skulle kunna gå vidare med märkning på nationell nivå.
mot · H5022649 · 2017-10-04 00:00:00 — Legitimation för socialsekreterare inom myndighetsutövning gällande barn och unga ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av ett system med legitimation för socialsekreterare inom myndighetsutövning gällande barn och unga och tillkännager detta för regeringen. Socialsekreterare som arbetar med myndighetsutövning gällande barn och unga har kanske det arbete inom som innebär allra störst ansvar. Tyvärr har det i stora delar av landet funnits problem med personalkontinuitet och kvalitet inom denna verksamhet. Till stor del kan det förklaras med bristande ekonomiska resurser i många kommuner. Men det beror också till stor del på problem med att rekrytera och behålla socialsekreterare med rätt erfarenhet. Ett sätt att öka statusen, kompetensen och kontinuiteten inom den sociala barn- och ungdomsvården är att införa ett system med legitimation för socialsekreterare som arbetar inom området. För att erhålla legitimation bör det krävas en kort vidareutbildning för socionomer. Genom legitimation och denna extra utbildning lyfts socionomer som väljer att arbeta med myndighetsutövning gällande barn och unga till en prioriterad kategori socionomer. En jämförelse kan göras med de tjänster som förstelärare som finns inom skolan, som är en form av karriärtjänster. En liknande form av karriärtjänster skulle behövas för dem som vill satsa långsiktigt på att jobba inom den sociala barn- och ungdomsvården.
mot · H5022650 · 2017-10-04 00:00:00 — Redovisning av utsläpp vid köp av resa ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett krav på att beräknade koldioxidutsläpp ska framgå vid information om och köp av resa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett krav på att beräknade koldioxidutsläpp ska framgå i all reklam för resor och tillkännager detta för regeringen. I princip allt vi väljer att göra, producera och konsumera påverkar klimatet i större eller mindre utsträckning. Varje vara har en lång tillverkningshistorik – avseende tillverkningsmetod, vilken typ av energi, hur transporter skett, tillverkning av emballage, om varan kan återanvändas eller återvinnas. Optimalt vore att klimatutsläpp fanns deklarerat på varje vara eller tjänst, något som kan vara svårt då bra beräkningar och kontroller ofta inte finns tillgängliga. Betydligt mindre svårt är att beräkna vilka klimatutsläpp en resa medför. En cykels utsläpp är noll, tåget har låga utsläpp, bilen mer och sist på skalan kommer flyg med ansenliga mängder. För ökad medvetenhet om hur mycket det enskilda valet kan medföra bör det för varje resa finnas deklarerat en tydlig information till konsumenten om hur mycket utsläpp den tänkta resan medför. Detta skulle kunna leda till en ökad medvetenhet och beteendeförändringar. Det skulle bli enklare för företag och organisationer som vill minska sin klimatpåverkan att utveckla sina resepolicys och i större utsträckning välja klimatsmarta transporter eller digitala möten. För enskilda personer skulle det bli lättare att välja transportmedel med mindre klimatutsläpp eller alternativa resmål när det är möjligt.
mot · H5022653 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta underhålla och utveckla järnvägar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att förlänga till och tillkännager detta för regeringen. I omställningen mot att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer spelar järnvägen en otroligt viktig roll. Vi måste öka andelen gods som transporteras på järnväg och vi måste underlätta så att fler människor väljer tåg framför bil och flyg. Men det förutsätter ju att det är smidigt att åka tåg, att det finns väl underhållna järnvägar och att de finns på attraktiva sträckor. Annars mister man sin konkurrenskraft. I finns ett bra finmaskigt nät av mindre regionala banor såsom och Lysekilsbanan. De fungerar som klimatsmarta och trygga transporter mellan platser men också in mot stambanorna. Tyvärr är de kraftigt eftersatta och i förslag till nationell infrastrukturplan så ses inga satsningar som skulle lyfta banor, inga stora satsningar på utveckling och underhåll på de befintliga banorna och heller ingen satsning på järnvägen mellan och . Det lämnar kvar i dåtiden och hänvisade till bil, buss och flyg. Vi anser att vi måste satsa på de regionala banorna och göra det attraktivt för människor att välja tåget. är det precis tvärt om. Det går ofta fortare att ta buss eller bil än att åka tåg. Vi borde också utveckla tåget och se till att de planer som en gång fanns genomförs om att knyta ihop storstäderna , , och genom att förlänga från och in i . Förutom den stora betydelsen för mellersta av att få en snabb järnvägsförbindelse till , och , skulle en förlängning av till ha en stor betydelse för godstrafiken. Banan ligger parallellt med men på grund av att det fattas en bit dånar godset förbi järnvägen på lastbil. Ska man åka tåg till från får man ta omvägen genom . Och den är inte bra för godstrafiken. Backen från till Tistedal är väldigt brant och gör att godstågen inte kan köra med full last. har vi dock chansen att göra detta och se till att blir en av framtidens lösningar och ett svar på hur vi praktiskt minskar koldioxidutsläppen. Det skulle också vara samhällsekonomiskt om vi kunde bygga ihop med en snabb och fungerande järnväg. I regionerna längs sträckan ––bor det nästan 8 miljoner människor och det skulle ge många goda synergieffekter om vi kunde bygga ihop städer och handelsplatser med snabba klimatsmarta transporter. Möjligheterna för denna skandinaviska superstad är svindlande. Då är det helt galet att snabbaste vägen genom regionen sker med bil medan tågtrafiken leds via .