ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4023742 · 2017-05-18 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:182 Kameraövervakningslagen och möjligheterna att använda drönare beslutar att kameraövervakningslagen (2013:460) ändras i enlighet med vad som anges i motionen. Efter avgörandet från , som innebär att en kamera som är monterad på en drönare ska anses vara en sådan övervakningskamera som omfattas av kameraövervakningens tillämpningsområden, har möjligheterna för privatpersoner, organisationer men även myndigheter att använda drönare kraftigt begränsats. Den proposition som regeringen nu framför råder bot på det generella förbud som Högsta förvaltningsdomstolens avgörande har inneburit. Vi anser dock att det på många sätt är problematiskt att undantaget för drönare i kameraövervakningslagen inte omfattar myndigheter. Genom att försvåra för myndigheter att få tillgång till tekniken går man inte bara miste om en utvecklingspotential avseende teknikutveckling och applicering, det riskerar även att innebära effektivitetsförluster och onödiga kostnader då myndigheter vid ett avslag på tillståndsansökan kan bli tvungna att använda dyrare alternativ. bedriver ett projekt där drönare används i den polisoperativa verksamheten. Det finns dock områden som inte omfattas av 11 § kameraövervakningslagen, bl.a. övningar med drönare på platser dit allmänheten har tillträde och möjligheten att använda drönare vid arbete som syftar till att förebygga eller förhindra brottslighet som innebär fara för liv eller hälsa om inte brottsligheten bedöms vara allvarlig och även att det föreligger risk för att brottsligheten ska komma att utövas. Alternativet för är då att avstå från att få en blick ovanifrån eller att skicka upp en polishelikopter. har vid flertalet tillfällen föreslagit att polisen ska få utökade möjligheter att använda sig av kameraövervakning som vi delar åsikt om att kravet på tillstånd för övervakning med drönare riskerar att leda till tidsförluster och ineffektivt brukande av resurser. Flertalet av myndigheterna som inkommit med remissvar ser möjliga användningsområden för drönare i deras verksamhet samt att den nuvarande tillståndsprocessen hindrar och försvårar utvecklingen. Det är uppfattning att även myndigheter ska omfattas av det föreslagna undantaget i kameraövervakningslagen. Vi ser flertalet möjligheter för myndigheter att kunna använda drönare utan att omfattas av tillståndskravet. Vi föreslår därför att den nya paragrafen, 5 a §, i kameraövervakningslagen (2013:460) ska införas med följande lydelse: Lagen gäller inte vid kameraövervakning som sker från ett obemannat luftfartyg.
mot · H4023743 · 2017-05-18 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:187 Avtal om ändring av avtalet mellan och om en gemensam elcertifikatsmarknad avslår proposition 2016/17:187 Avtal om ändring av avtalet mellan och om en gemensam elcertifikatsmarknad. Regeringen har föreslagit att elcertifikatssystemet ska förlängas till 2045 och utökas med nya elcertifikat, vilket nu även förutsätter att godkänner avtalet om ändringar av avtalet mellan och om den gemensamma marknaden för elcertifikat. anser inte att regeringen härvidlag lyckats greppa den större bilden gällande elmarknaden och elcertifikatssystemet med de subventioner som riktas mot främst väderberoende kraftslag. Därför är det angeläget att reflektera kring hur överutbudet på kraftmarknaden uppstått som så kraftfullt har pressat elpriserna. Den akuta energimarknadskrisen har primärt uppstått kopplat till politisk klåfingrighet där man pumpat in otaliga subventionsmiljarder i det man på ideologisk grund tyckt ha varit fint och gott. Elcertifikatssystemet som infördes , med senare kraftiga ambitionshöjningar under alliansregeringen, har skapat ett kraftigt överutbud av produktionskapacitet som marknaden inte har efterfrågat. Således har elpriserna pressats nedåt så att i princip ingen elproducent kan få kalkylerna att gå ihop. Problemet är bara att när subventionerna går till opålitliga och väderberoende energislag så är det svårt att ta bort något annat ur systemet då landet måste ha beredskap för kalla vinterdagar utan vare sig sol eller vind. Det är viktigt att komma ihåg att det är den akuta energimarknadskrisen som gjort att partierna tvingats till att söka breda blocköverskridande överenskommelser. Men trots läget väljer nu regeringen att förlänga och höja ambitionsnivån i elcertifikatssystemet med långtgående mål om främst väderberoende elproduktion. Man anmodar alltså mer av samma medicin som skapade problemen från första början. Det finns således all anledning till oro över att man inte gjort upp med grundorsakerna till varför vi fick en kris från början. bör med anledning av detta avslå propositionen om ändringar av avtalet mellan och om den gemensamma marknaden för elcertifikat.
mot · H4023747 · 2017-05-30 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:185 En tidsbegränsad vapenamnesti 2018 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera handgranater i vapenamnestin och tillkännager detta för regeringen. Användandet av handgranater bland kriminella ökade enligt polisen . detonerades 10 handgranater och polisen hade 45 ärenden där handgranater förekom, medan det året efter var uppe i 27 fall av detonationer och 52 ärenden där handgranater förekom. Granatattacker har skett mot lokaler och bostäder helt utan hänsyn till om där funnits människor eller inte, och dog en åttaårig pojke efter att en handgranat hade kastats in genom fönstret där han låg och sov. Utvecklingen är oroande. Inflödet av handgranater i har ökat och ser inte ut att mattas av. Enligt polisen är ett av de länder i där användningen av handgranater ökat mest. ser positivt på att strängare straffnivåer har införts för den som använder handgranater och andra explosiva varor utan tillstånd och ser också fram emot att regeringen, i enlighet med ett tillkännagivande om att ytterligare skärpa straffen, återkommer med förslag på detta. Mot bakgrund av den ökade användningen av handgranater vid kriminella uppgörelser anser , precis som i sitt remissvar, att amnestin bör omfatta även sådana varor, under förutsättning att inlämnandet kan göras på ett säkert sätt. Vi vill därför att regeringen återkommer med förslag på hur detta skulle kunna gå till.
mot · H4023749 · 2017-06-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:188 Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att underlätta anställning av personer i behov av teckentolk och tillkännager detta för regeringen. Det är viktigt att vi arbetar för att försöka att sänka de trösklar som finns för funktionsnedsatta så att de kan komma i arbete och inte hindras av sin funktionsnedsättning. Vi välkomnar att regeringen i sitt lagförslag i propositionen ger förslag på hur man kan förbättra möjligheten för funktionsnedsatta att kunna förvärvsarbeta. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att se över behovet av flexiblare insatser för att förbättra möjligheten för personer med funktionsnedsättning att få eller behålla ett arbete. Detta är ett förslag som vi varmt välkomnar, men vi anser att uppdraget borde breddas lite. En grupp som kan behöva mer stöd för att komma i arbete är personer i behov av teckentolk. De bidrag som finns att söka som arbetsgivare är begränsade och fortfarande administrativt krångliga. Det stöd som finns att ansöka om ifrån Arbetsförmedlingen är ett stöd som dock är direkt kopplat till utbildning och seminarieverksamhet. Det finns också stöd att söka från regioner och landsting för tillfällig vardagstolkning. Personer med behov av teckentolk har svårigheter att få arbete utan stöd av någon arbetsmarknadsinsats. Det är nästan dubbelt så vanligt bland döva att ha en högre utbildningsnivå än vad som krävs för yrket jämfört med övriga befolkningen. Många döva bedöms ha nedsatt arbetsförmåga och får då arbete med lönebidrag trots att en anpassad arbetsmiljö förmodligen skulle räcka. Därför anser vi att regeringen bör utöka det uppdrag som den särskilda utredaren har, och föreslår att utredaren även får i uppdrag att undersöka möjligheterna att underlätta för personer i behov av teckentolk att komma in på arbetsmarknaden. Per Ramhorn (SD)
mot · H4023753 · 2017-06-14 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:195 Undantag från vissa bestämmelser i vid tillströmning av asylsökande Förslaget från regeringen oroar då man med lagen från regeringens sida arbetar med att skapa förutsättningar för en ny asylvåg till snarare än att motverka att en liknande situation uppstår som den fick uppleva . Propositionen, som beskrivs som en förberedelseåtgärd inför kommande extraordinär flyktingvåg, ger i verkligheten mer långtgående möjligheter för regeringen att meddela föreskrifter om undantag från vissa bestämmelser i . De nivåer för antalet asylsökande som pekas ut i promemorian och som ska uppnås för att aktivera lagen har överstigits och har med regeringens och tidigare regerings oansvariga invandringspolitik kommit att bli normaltillstånd i . Med denna speciallag kan regeringen i stort sett alltid aktivera den och därmed köra över allmänhetens intressen vid byggande av asylboenden eller ombyggnation av befintliga fastigheter. Istället för att införa undantag i för kommande asylsökande borde regeringen och lägga sitt fokus på att föra en hållbar och restriktiv invandringspolitik där resurser läggs på hjälp i krisens närområden snarare än att upprätta flyktingläger i . ser med oro på regeringens invandrings- och bostadspolitik. När ska regeringen inse att en hög asylinvandring inte är hållbart och att fler undantag inte kommer att lösa någon kris? Regeringen föreslår undantag och har möjliggjort tillfälliga lösningar i regelverk som ett resultat av havererande invandringspolitik, förslag som skapar nya problem i sig. Kommuner har tvingats till dyra köp av bostadsrätter, nya utanförskapsområden har skapats, den långsiktiga samhällsplaneringen har försämrats och har man lyckats åsidosätta allmänhetens intressen. Med anledning av detta föreslår vi att besluta att avslå propositionen i sin helhet.
mot · H4023754 · 2017-06-15 00:00:00 — med anledning av skr. 2016/17:194 om statens styrning på vårdområdet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra roll i förhållande till Kommuner och Landsting (SKL) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera samarbetet med Kommuner och Landsting (SKL) för att på ett principiellt plan ta ställning till formerna för samverkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reglera insyn, förvaltning och ägande under och efter satsningar där Kommuner och Landsting (SKL) används och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att för redovisa omfattning och utveckling av medel som tilldelas Kommuner och Landsting (SKL) och tillkännager detta för regeringen. hävdar att regeringen, genom att man har valt att använda sig av styrformer för sina satsningar och stimulansbidrag inom vårdområdet som i stor utsträckning involverat SKL, i praktiken har givit SKL en myndighetsliknande roll. framför att konsekvenserna av att man använder sig av SKL, som inte är en myndighet utan en intresseorganisation, innebär att man inte lyder under förvaltningslagen eller regeringsformen, vilket ger sämre möjligheter till ansvarsutkrävande och insyn. Detta är något som oroar oss eftersom vi anser att det är viktigt att man som medborgare alltid kan utkräva ansvar och ha full insyn. Eftersom SKL i praktiken har fått myndighetsuppdrag är det av yttersta vikt att såväl ansvarsutkrävande är möjligt som att full insyn finns. Detta är i slutändan en fråga om att såväl regeringsformen som förvaltningslagen ska efterlevas. Det är också viktigt att medborgarna har insyn för att kunna granska och utkräva ansvar av dem som den politiska makten har delegerats till. En av de farhågor som vi ser, i likhet med , är därför att SKL:s roll är något oklar, främst i förhållande till . Regeringen nämner dessutom själva i skrivelsen att de anser att det kan finnas skäl att reflektera över om det har funnits en otydlig rollfördelning, inte minst som det har handlat om stora belopp och en omfattande administration som SKL har haft att hantera. Vi delar även uppfattning att regeringen behöver utvärdera samarbetet med SKL för att på ett principiellt plan ta ställning till formerna för samverkan med SKL. Därutöver delar vi också mening att det vore rimligt att informerades om omfattningen och utvecklingen av medlen som tilldelas SKL, speciellt som det oftast rör sig om tämligen stora summor som SKL får ansvar för att hantera. Per Ramhorn (SD)
mot · H4023756 · 2017-06-19 00:00:00 — Motion till 2016/17:3756
mot · H502323 · 2017-09-27 00:00:00 — med anledning av skr. 2016/17:196 samlade politik för internationell civil och militär krishantering ställer sig bakom det som anförs i motionen om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Pesco och tillkännager detta för regeringen. Det säkerhetspolitiska arbetet mellan medlemsländerna i EU bidrar på många sätt till att stärka ländernas säkerhet, vilket är positivt. finns krafter inom EU som vill driva den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) och den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) i en alltmer överstatlig riktning. När ett alltmer överstatligt EU beslutar om militära insatser där inflytande är begränsat innebär det i praktiken att är med i en militär allians. anser att regeringen inom EU ska verka för en linje där säkerhets- och försvarspolitik ska vara ett ansvar för respektive medlemsland, samt motverka alla tendenser som går i en överstatlig riktning. Om samarbete i stora frågor är nödvändigt ska det ske på mellanstatlig basis. Särskilt det nya föreslagna samarbetet Pesco är något som bör hålla sig utanför. Alla former av nya frivilliga sammanslutningar utvecklas alltid inom EU och Pesco utgör därför ganska tydligt ett frö till fördjupat försvarssamarbete och kanske till och med en gemensam EU-armé, som bl.a. kommissionens ordförande gett uttryck för men även en hel del medlemsländer. Pesco omnämns bara kort, men innebörden av ett ”permanent strukturerat arbete” talar sitt tydliga språk om vad ambitionen med Pesco är.
mot · H502325 · 2017-09-27 00:00:00 — Klarare redovisning av ekonomiskt bistånd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga och utöka det statistiska underlaget för utbetalningar av ekonomiskt bistånd och att regeringen bör återkomma till med ett förslag på hur detta kan åstadkommas och tillkännager detta för regeringen. En stor del av det ekonomiska biståndet, också benämnt som socialbidrag, går till utrikesfödda. Till viss del förs redan statistik som visar hur stor andel av det ekonomiska biståndet som fördelas på inrikes- och utrikesfödda. Däremot förs inte mer detaljerad statistik om bakgrund, utbildning eller hur länge personerna har bott i för de hushåll som tar emot dessa bidrag. För att politiken lättare skall kunna analysera orsakerna till varför vissa människor blir beroende av ekonomiskt bistånd samt vilka grupper som är mest utsatta, bör det statistiska underlaget förbättras. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H502326 · 2017-09-27 00:00:00 — Rätt till vårdinformation för gemensamma vårdnadshavare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta regeringen återkomma med ett förslag på lagändring i syfte att ge båda vårdnadshavarna till barn information om barnets vårdkontakter och tillkännager detta för regeringen. När barn blir sjuka påverkas hela barnets umgängeskrets inklusive vänner, släkt och föräldrar. I sådana svåra stunder kan prövningen inte minst för föräldrarna bli som allra störst, vilket givetvis minskar föräldrars styrka och ork att kräva delaktighet så att de på bästa sätt kan understödja sitt barn i svåra lägen. I särskilt svåra fall kan situationen dessutom kräva att båda föräldrarna har kunskap om situationen, inte minst i syfte att underlätta ett tillfrisknande. Liksom att alla barn har rätt till sina båda föräldrar bör därför också alla föräldrar med gemensam vårdnad och i vissa fall även där det bara finns en vårdnadshavare men två föräldrar ha rätt till att, oavsett om föräldrarna bor tillsammans eller inte, automatiskt få information om sitt barns sjukvårdskontakter, utskrift av receptbelagd medicin eller andra sjukvårdsrelaterade händelser. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H502327 · 2017-09-27 00:00:00 — Innehållsförteckning på mat i restauranger ställer sig bakom det som anförs i motionen om en tvingande skyldighet att informera om innehållet i maten på restauranger och tillkännager detta för regeringen. När konsumenter köper livsmedel i affärer har de i regel tillgång till relativt ingående innehållsförteckningar så att de, likt när de köper allehanda andra typer av varor, kan kontrollera vad de konsumerar för produkter. Men när en konsument går till en restaurang eller liknande finns i regel aldrig någon innehållsförteckning på vad konsumenten köper, vilket innebär att konsumenterna aldrig kan vara helt säkra på vad de betalar för. Än mindre blir konsumenterna kapabla att jämföra olika restaurangers erbjudanden. För att stärka konsumenternas rättigheter att känna till vad de konsumerar bör därför lagen ändras så att alla som hanterar livsmedel blir skyldiga att deklarera vad det är de säljer i enlighet med gällande lagstiftning för livsmedel i övrigt. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H502328 · 2017-09-27 00:00:00 — Införande av en författningsdomstol ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en nationell författningsdomstol och tillkännager detta för regeringen. Kontrollen över det demokratiska systemet bör rimligen anses vara möjligt att effektivisera. Särskilt behövs ett utökat kontrollsystem för att ytterligare försäkra de svenska väljarna om att deras företrädare i riksdag också fattar beslut som är fullt förenliga med den svenska konstitutionen. Denna kontroll är särskilt viktig vid förändringar av grundlagen samt när EU föreslår maktöverföringar av inte redan överlämnad makt över landet. För att stärka demokratins funktion bör således en förvaltningsdomstol, möjligen liknande den tyska, införas i med behörighet och makt att upphäva beslut i om de anses strida mot författningen. Domstolens uppgift blir alltså att hjälpa politikerna att tolka författningen samt att garantera medborgarnas fri- och rättigheter gentemot den lagstiftande och exekutiva makten. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H502329 · 2017-09-27 00:00:00 — Motion till 2017/18:329
mot · H50233 · 2017-09-14 00:00:00 — Omförhandling av och folkomröstning om medlemskap i , ändring i grundlagen och avlägsnande av EU-symbol i plenisal ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för en omförhandling av medlemskapet i EU så att svenska folket kan ges möjlighet att ta ställning till om ska lämna det överstatliga EU, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU-medlemskap inte ska stå inskrivet i grundlagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avlägsna EU-flaggan i plenisalen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. var redan innan EU-inträdet 1995 en högteknologisk och framgångsrik välfärdsstat med en stark export samt högkvalitativa produkter och tjänster. Till det hade även innan EU-inträdet en hög arbetsmoral och ett välorganiserat samhälle. Allt detta lyckades svenskarna skapa utan en överstatlig union vars lagar har företräde över våra egna. riksdag har i många frågor reducerats till ett transportkompani utan ett reellt inflytande över alltfler frågor och politiska områden. Det kan inte anses vara rätt eller rimligt att står över de lagar som stiftas av riksdag, det svenska folkets valda företrädare. Det svenska folket har aldrig blivit tillfrågat om detta, utan röstade ja till ett helt annat EU än vad EU framför allt utvecklats till. Ett totalhavererat Schengen med tillhörande invandring av flyktingar och andra till talar sitt tydliga språk. EU klarar inte och kommer aldrig att klara av den påfrestning detta ger. Med tanke på EU:s eftergifter till borde det vara tydligt att det svenska folket så fort som möjligt ska få besvara frågan om man vill kvarstanna i eller lämna den överstatliga unionen. Jag anser att svenskarna bäst bestämmer själva över sin egen framtid och vill därmed att ska inleda en omförhandling för att göra det möjligt att lämna den överstatliga delen av unionen för att istället samarbeta på en mellanstatlig nivå. Jag vill se ett samarbete som inkluderar ett gemensamt intresse att samarbeta kring, exempelvis rörande brottsbekämpning, miljö eller gränskontroller. När ett sådant alternativ är framförhandlat vill jag ge det svenska folket möjligheten att i en ny folkomröstning ta ställning till medverkan i en överstatlig union. genomfördes ett antal grundlagsförändringar i . Dessa innebär bland annat att knyts än starkare till EU och till att multikulturalismen som ideologi står inskriven i grundlag. EU-medlemskapet kan och bör vara ett avtal som ska kunna omförhandla eller dra sig ur utan att behöva genomgå något så tidskrävande som en grundlagsändring. Det faktum att inte kan utträda ur unionen oavsett vilken politisk riktning detta samarbete går i, innebär en allvarlig kränkning av principen om nationellt självbestämmande. I riksdags plenisal hänger både en svensk flagga och en . Då EU symboliserar överstatlighet är det ett rent hån mot den svenska demokratin och det svenska beslutsfattandet i att denna symbol finns i plenisalen. Den bör därför omgående avlägsnas från den svenska demokratins finrum.
mot · H502330 · 2017-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om hur identitetsstölder effektivare ska beivras och tillkännager detta för regeringen. Offentlighetsprincipen är en internationellt sett unik företeelse med både fördelar och nackdelar. Principen medför att medborgarna har tillgång till stora mängder information vilket medför möjligheten till en god demokratisk insyn. Men dessvärre kan öppenheten även leda till att enskilda medborgare drabbas av brott. En av dessa företeelser är identitetsstölder, som enbart drabbade hela 65 000 svenskar. Resultatet av dessa brott är inte bara att handlare eller andra inblandade får problem, utan inte minst att integriteten för drabbade allvarligt kränks. Av den anledningen bör regeringen i samarbete med branschorganisationer och övriga tänkbara remissinstanser skyndsamt tillsätta en grundlig utredning om hur denna form av brott bäst kan beivras. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.