mot · H5023592 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om jobbmålen att i ett första steg halvera jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda samt att en halv miljon nya jobb ska kunna skapas till 2025 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka drivkrafterna att arbeta genom att sänka skatten på arbete för alla som jobbar, med tyngdpunkten på låga inkomster, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utökad jobbstimulans i försörjningsstödet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetslöshetsförsäkringen bör förändras för att bli en effektiv omställningsförsäkring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tiden med statlig ersättning vid arbetslöshet bör begränsas till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en strikt arbetslinje i försörjningsstödet med tydligare aktivitetskrav och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett bidragstak i försörjningsstödet och etableringsersättningen för en stärkt arbetslinje och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunerna bör ta över huvudansvaret för personer som varit arbetslösa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa inträdesjobb, en förenklad anställning för nyanlända och unga upp till utan gymnasieexamen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett förenklat regelverk för subventionerade anställningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att trygghetsanställningar, en anställningsform som ger samma rättigheter som när man omfattas av kollektivavtal, bör införas om arbetsmarknadens parter inte förmår att träffa avtal om enkla jobb, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett förstärkt och utvecklat RUT-avdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pröva möjligheten för att erbjuda tillfälliga anställningar inom ramen för grunduppdraget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förlänga provanställningen från för att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för unga och nyanlända och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att turordningsreglerna i LAS i högre grad ska baseras på kompetens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över företrädesrätten till anställning i LAS och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska kostnaderna för arbetsgivare i samband med uppsägningstvister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre möjligheter att finansiera studier mitt i livet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell studie- och jobbrådgivning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformer för att anpassa utbildningsväsendet bättre till arbetsmarknadens efterfrågan och yrkesverksammas behov av omställning och kompetensutveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre förutsättningar för delningsekonomin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade möjligheter och drivkrafter för att jobba längre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformer för att fler ska våga prova på att starta företag eller att bli egenanställda och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att stärka tillsynen av och sanktioner för arbetsgivare inom yrkesgrupper med särskilt hög sjukfrånvaro och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten till sympatiåtgärder bör begränsas genom införandet av en proportionalitetsprincip och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sanktioner bör införas kopplade till arbetstagarorganisationers skyldighet att lämna in kollektivavtalsvillkor till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra lex för att förbättra kompetensförsörjningen och rörligheten inom EU och tillkännager detta för regeringen. ska vara ett land som håller ihop – där alla ska kunna komma till sin rätt, stå på egna ben och ges möjlighet att växa. Alla jobb behövs och alla människor behövs. Hela ska jobba och därför måste det alltid löna sig att arbeta. Vårt välstånd kommer från flit och företagsamhet och ska inte tas för givet. I en osäker omvärld med tilltagande internationell konkurrens behövs moderat politik för fler jobb och en stark ekonomi mer än någonsin, för att säkerställa vår långsiktiga välfärd. Två jobbmål vägleder oss: att i ett första steg halvera jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda och att en halv miljon nya jobb ska kunna skapas . utmanas styrka och sammanhållning av en allt mer tudelad arbetsmarknad. som det går bra för de allra flesta så finns det många som aldrig får chansen till ett jobb. En av sju svenskar befinner sig i utanförskap och lever av bidrag i stället för att arbeta. I 130 områden är utanförskapet särskilt stort. I dessa områden går inte ens hälften av de vuxna till jobbet . Många barn får se sina föräldrar gå sysslolösa. En stor andel av de som har det svårast på den svenska arbetsmarknaden har invandrat till . Jobbklyftan mellan utrikes och inrikes födda måste minska och integrationen måste förbättras om inte utanförskapet ska växa och bita sig fast. Utanförskap är farligt för individen men också för hela samhället. Att inte ha ett jobb att gå till, känna sig behövd eller kunna försörja sig kan leda till en känsla av hopplöshet, vilket också kan vara en grogrund för kriminalitet och ett växande skuggsamhälle. Och varje krona som går till bidrag är en krona som i stället kunde användas till skola, vård och polis eller vara kvar hos dem som annars inte skulle få tillvaron att gå ihop. Därför måste arbetslinjen utvecklas. Vi ska göra vår del för att riva de hinder som finns för att ta sig in i samhället och skapa förutsättningar för en mer rättvis arbetsmarknad. Det första jobbet kanske är på prov eller inte blev vad man hade tänkt sig, men det är ett jobb som ger möjlighet att ta nästa steg och försörja sig själv. Därför ska det alltid löna sig mer att jobba än att leva på bidrag. Flit och ansträngningar ska belönas. I denna motion presenterar vi politik för att fler ska kunna komma in på arbetsmarknaden. Det handlar om reformer som gör det mer lönsamt att arbeta, som ökar efterfrågan på arbetskraft och förbättrar matchningen. Eftersom en allt större del av de arbetslösa är utrikes födda är de insatser som ges som nyanländ i viktiga. De presenteras närmare i motion ”En bättre start – integration som fungerar”. Arbete och ansträngning ska alltid löna sig Trots alliansregeringens reformer för att stärka arbetslinjen lönar det sig fortsatt alltför dåligt att arbeta, i synnerhet för den med låga inkomster. Det bidrar till ett lägre arbetskraftsdeltagande och en högre arbetslöshet. Skattesystemet skapar tillsammans med bidragssystemen fortsatt höga trösklar för dem som har låga inkomster. Det medför att många får svårt att komma in på arbetsmarknaden och att antalet arbetade timmar i ekonomin riskerar att bli färre. Sänkt skatt på arbete för alla som jobbar, med tyngdpunkt på låga inkomster Trösklarna in till arbetsmarknaden är fortsatt höga för personer med låga inkomster; för ensamstående är de bland de högsta bland . Exempelvis har en ensamstående kvinna med två barn så höga skattekilar i – det vill säga summan av inkomstskatt och arbetsgivaravgift minus familjeförmåner – än om hon bott i . I flera anglosaxiska länder har personer med lägre inkomster negativa skattekilar. Skattelättnader för dem som arbetar, särskilt riktat mot dem som har låga inkomster, är en internationellt sett vanlig och väl utvärderad reform för att bidra till ökad sysselsättning. Liknande skattelättnader finns exempelvis i , , , , , och enligt . vill genomföra den största jobbskattereformen och som möjliggör för 17 000 fler jobb. Skattesänkningen ska gälla alla som arbetar men ha en tyngdpunkt som är inriktad mot låga inkomster. Normalinkomsttagare som bussförare, förskollärare och elektriker får behålla nära mer och lokalvårdare nära mer. På så sätt säkerställer vi att det alltid lönar sig att jobba och att gå från deltidsarbete till heltid. Med inriktningen mot låga inkomster kan effekten förväntas vara större för framförallt de utrikes födda som står långt från arbetsmarknaden. Därmed bidrar skattesänkningen också till att nå målet om att halvera jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda svenskar. Utökad jobbstimulans i försörjningsstödet var försörjningsstödet utformat så att varje krona man fick genom arbete innebar att försörjningsstödet trappades av med lika mycket. Detta skapade hinder för människor att ta ett jobb och belönade inte egna ansträngningar. Alliansregeringen införde därför en jobbstimulans i försörjningsstödet, som innebär att av en arbetsinkomst är undantagen under högst när det beräknas hur mycket stöd en person med långvarigt försörjningsstöd är berättigad till. är dock trösklarna till jobb höga. Att gå från försörjningsstöd till ett deltidsjobb lönar sig till exempel inte tillräckligt. Den jobbstimulans som finns i försörjningsstödet bör därför utökas från till . För en ensamstående tvåbarnsförälder som får ett halvtidsjobb som vårdbiträde skulle en jobbstimulans om kunna innebära ytterligare mer i plånboken . har stimulansen inte använts i någon högre utsträckning. Utöver att utöka stimulansen vill vi därför även se över dess konstruktion, för att möjliggöra för fler att få del av den. Stärk arbetslinjen i bidragssystemen Utformningen av bidrags- och ersättningssystemen påverkar drivkrafterna för att jobba och är avgörande för att få fler i arbete. Att tydliggöra och förenkla systemen innebär också att alla vet vad som förväntas av dem, och vad de i sin tur kan förvänta sig från samhället. En skärpt arbetslinje och bidragstak skapar fler jobb, som vi säkerställer att svenska folkets samlade skattepengar oftare går till välfärd än till bidrag. Det vinner hela på. Ökade drivkrafter till arbete i ersättningarna vid arbetslöshet Arbetslöshetsförsäkringen reformerades under alliansregeringen i syfte att uppmuntra till arbete, öka sysselsättningen och stärka dess roll som omställningsförsäkring. Enligt ekonomiska bedömare som och leder reformer av detta slag till ett ökat deltagande på arbetsmarknaden och därmed till ökad sysselsättning. Höjningen av arbetslöshetsförsäkringen som regeringen genomförde 2016 har en motsatt effekt. En hög arbetslösersättning förlänger arbetslöshetsperioderna eftersom det leder till att människor skjuter upp sitt jobbsökande eller ställer högre krav för att acceptera ett nytt jobb. Det är viktigt att värna a-kassans roll som omställningsförsäkring och tiden för a-kassa bör därför kortas. föreslår att antalet ersättningsdagar med a-kassa begränsas till , eller . Förslaget påverkar dock inte personer med försörjningsansvar för barn . Nivån på taket i a-kassan, samt ersättningens avtrappning, bör fortsatt vara sådan att den tydligt uppmuntrar till att söka och skaffa jobb. föreslår därför att taket i arbetslöshetsförsäkringen av arbetslösheten uppgår till per dag och därefter uppgår till per dag. Förslaget innebär en högre nivå jämfört med den försäkring som gällt fram till regeringens höjning, men ger starkare drivkrafter till arbete än regeringens förslag. säkerställer avtrappningen av ersättningen att den tydligt uppmuntrar till att söka och skaffa jobb. Även andra ersättningar vid arbetslöshet påverkar de arbetssökandes drivkrafter för arbete. Ersättningarna ska stötta omställning till ett nytt jobb, inte vara en långsiktig försörjning. kan dock många vara arbetslösa med bibehållen ersättningsnivå. Efter att ersättningsdagarna i a-kassan tagit slut kan den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program får aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. För aktivitetsstödet gäller samma ersättningsnivåer som i arbetslöshetskassan för de som haft a-kassa. Aktivitetsstöd kan den arbetssökande sedan få så länge personer deltar i program. En bortre parentes för de här stöden bör införas. arbetslöshet ska möjligheten till andra ersättningar än försörjningsstöd upphöra. Inför en strikt arbetslinje i försörjningsstödet Internationell forskning visar att kombinationen av aktivitetskrav och ekonomiska incitament har störst betydelse för att minska bidragstagandet och öka sysselsättningen. Därför ska det alltid löna sig att arbeta, men bör kraven på dem som lever på bidrag öka. För det första bör de aktivitetskrav som finns inom försörjningsstödet skärpas. Aktivitetskraven för den som kan arbeta bör få större inslag av jobbsökande. Det bör till exempel ställas krav i alla kommuner på att söka arbete även utanför det geografiska område där den sökande bor, med försörjningsstöd. Det bör också ställas krav på motprestation från den som har försörjningsstöd av arbetsmarknadsskäl i form av krav på att delta i enklare samhällsnyttiga insatser inom kommunens verksamhet eller det lokala civilsamhället. För att kunna anpassas till den enskildes förutsättningar och till vilka förutsättningar kommunerna har, ska det vara upp till kommunen att besluta om vad den samhällsnyttiga insatsen ska bestå av. För det andra bör aktivitetskraven också utökas. För den som uppbär föräldraförsäkring och söker kompletterande försörjningsstöd, ofta nyanlända kvinnor, bör det ställas krav på att delta i exempelvis språkinsatser. Dagens aktivitetskrav gäller inte heller den som söker försörjningsstöd av sociala skäl. Även här bör socialtjänstlagen ändras för att ge kommunerna möjlighet att kräva deltagande i sociala åtgärder. För den som lider av missbruk kan motivationsinsatser eller missbruksvård vara exempel på aktiviteter som förväntas som motprestation. Det långsiktiga målet med arbete med försörjningsstöd bör också vara att alla ska komma i egen försörjning. syftar dock inte alltid den individuella handlingsplanen som upprättas inom arbetet med försörjningsstödet till egen försörjning. Alla individuella handlingsplaner bör ha egen försörjning som mål. Vårt samhälle är ingen kravlös gemenskap. Ingen får ta sig rätten att leva på andra när man kan göra rätt för sig. Den som inte fullföljer sin motprestation kan därför inte räkna med fullt bidrag. Om den enskilde, som kan arbeta, utan godtagbart skäl avböjer från att delta i eller uteblir från den insats som anvisats för motprestation, bör försörjningsstödet sättas ned motsvarande det uteblivna deltagandet. Om den enskilde konsekvent uteblir bör försörjningsstödet kunna sättas ner ytterligare och ytterst dras in. Eventuell indragning av försörjningsstöd ska dock inte påverka familjer med barn. Bidrag ska ge alla en grundläggande trygghet och ska därför prövas efter behov. kan kommunerna besluta om generella undantag i inkomstprövningen eller behovsbedömningen som gör att försörjningsstödet blir mer generöst. För att öka drivkrafterna till arbete bör det i stället fastställas att riksnormen ska vara det enda som får prövas. Det innebär inte att ett hushåll alltid får lika mycket som ett annat eftersom försörjningsstödet fortsatt utgår från en individuell bedömning, men det innebär att inga generella undantag ska förekomma. Att inkomstskatten individualiserades anses vara en viktig anledning till att kvinnor arbetar i så hög utsträckning i . Det lönade sig helt enkelt bättre för kvinnorna att börja arbeta när deras inkomst inte räknades ihop med männens. Försörjningsstödet ges dock fortfarande på familjenivå. Möjligheterna att individualisera inkomstgränserna för arbetsinkomster i försörjningsstödet bör ses över. Detta gjordes för bostadsbidragen 1997 och har visat sig öka arbetsutbudet. betalas också försörjningsstödet i normalfallet ut till mannen i familjen. Detta bör ändras så att försörjningsstödet betalas ut jämlikt mellan män och kvinnor. behöver också bättre kontroller i bidragssystemen. Nolltolerans mot felaktigheter och fusk ska gälla. För att säkerställa att den som är i behov av försörjningsstöd får rätt insatser och stöd är hembesök ett viktigt verktyg, men hembesök ger också möjlighet att upptäcka oegentligheter. Socialtjänstlagen bör därför ändras i syfte att alla kommuner ska göra regelbundna och vid behov oanmälda hembesök hos försörjningsstödsmottagare. Den som inte accepterar hembesök bör inte ha rätt till försörjningsstöd. Eventuell indragning av försörjningsstöd ska dock inte påverka familjer med barn. Bidragstak i försörjningsstödet och etableringsersättningen När bidrag staplas på varandra kan den samlade bidragsinkomsten bli så hög att steget in på arbetsmarknaden försenas eller helt uteblir. kan till exempel de samlade bidragen för en familj med tre barn uppgå till nära efter skatt. Det är orimligt. I ska en självklar princip gälla: ingen som kan jobba ska tjäna mer på bidrag än på arbete. För att säkerställa att det alltid ska löna sig att arbeta ska ett bidragstak införas i försörjningsstödet och etableringsersättningen. Den exakta utformningen av bidragstaket måste utredas men utgångspunkten ska vara att ett hushåll utan skattepliktig inkomst maximalt ska kunna erhålla av lägstalön och bostadsbidrag i samlade bidrag, exklusive barnbidrag och underhållsstöd. Det måste också löna sig att gå från bidrag till både heltidsarbete och deltidsarbete. Bidragstaket ska omfatta personer som har etableringsersättning eller försörjningsstöd av arbetsmarknadsskäl. Inom försörjningsstödet ska det alltså inte omfatta den som är sjuk eller av andra sociala skäl inte kan arbeta. Sänk trösklarna och förbättra matchningen på arbetsmarknaden En stor och ökande andel av de som är arbetslösa har svag förankring på arbets-marknaden och svårigheter att etablera sig. Det kräver nya vägar in på arbetsmarknaden och ökade drivkrafter för företag att anställa. Det ställer också högre krav på en väl fungerande matchningsfunktion för att på ett effektivt sätt föra samman arbetssökande med arbetsgivare. Kostnaderna för att anställa en person med bristande erfarenhet eller kort utbildning i kombination med ett starkt anställningsskydd leder till att inträdande grupper har en svagare ställning än den etablerade arbetskraften. Att sänka kostnaderna för, och osäkerheten med, att anställa minskar arbetsgivarens risktagande och gör att fler vågar öppna dörren. Bättre möjligheter behövs också för att pröva om en arbetssökande fungerar på arbetsplatsen och för de specifika uppgifter som ska utföras. Lägg ned Arbetsförmedlingen – inför en ny statlig matchningsfunktion vilar ett tungt ansvar på Arbetsförmedlingen när det kommer till att förbättra matchningen och integrationen, men tyvärr fungerar det inte. Arbetsförmedlingen har uppvisat låga förtroendesiffror och alltför dåliga resultat. Det blir också alltmer tydligt att styrningen inte fungerar. Myndigheten har haft på sig att försöka vända utvecklingen utan att lyckas. Mot den bakgrunden har , på initiativ av Alliansen, avgett ett tillkännagivande om att regeringen ska utreda hur de delar av Arbetsförmedlingens uppdrag som inte innebär myndighetsutövning kan läggas ut på andra aktörer på arbetsmarknaden samt om hur det statliga åtagandet i övrigt bör organiseras. Regeringen har numer gett den så kallade om detta. vill att Arbetsförmedlingen läggs ned till förmån för en struktur där andra aktörer på arbetsmarknaden spelar en betydligt större roll. Vi föreslår en ny statlig myndighet som framför allt ansvarar för funktioner som myndighetsutövning, kontroll och uppföljning. Själva matchningen och rustningen ska i stället huvudsakligen skötas av andra aktörer. Det finns många väl etablerade aktörer som skulle kunna bidra till en mer effektiv matchning, bland annat genom en ökad specialisering och upparbetade arbetsgivarkontakter. På så sätt kan tiden till jobb kortas och kompetensförsörjningen förbättras. För arbetssökande som är i behov av utbildning, t.ex. många nyanlända eller för de med enbart förgymnasial utbildning, kommer även kommunerna att behöva vara delaktiga i högre grad. En central del i reformen är en tydlig uppföljning och kontroll samt ett system där den som kan uppvisa goda resultat premieras. Lågpresterande och oseriösa aktörer ska sorteras ut och resurser fördelas så att de ger bästa möjliga effekt. Kvalitet måste vara i fokus. Många av de arbetslösa har stora behov av utbildning, och behovet kommer också att öka till följd av det stora antalet nyanlända som behöver komma in på arbetsmarknaden. Här behöver stat och kommun hitta effektiva vägar för samarbete. Kommunerna behöver därför få ett större ansvar för arbetsmarknadspolitiken än vad de har . finns det människor som varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen som varken får insatser eller sysselsättning. Det är oacceptabelt. Därför bör en bortre parentes för den statliga arbetsmarknadspolitiken införas och kommunerna bör ta över huvudansvaret för personer som varit arbetslösa . bör den gränsen sättas vid arbetslöshet längre än . Inträdesjobb – för fler i arbete Ett stort hinder för många som befinner sig i utanförskap är att deras kunskaper inte räcker till på den svenska arbetsmarknaden. Därför måste det bli lättare att lära sig jobbet på jobbet. Samlad erfarenhet visar att en kombination mellan arbete, utbildning och handledning är ett bra sätt att komma in på arbetsmarknaden. För att stärka integrationen och för att fler ska kunna lämna utanförskap för jobb vill vi tillsammans med Alliansen införa en ny förenklad anställning för nyanlända och unga upp till utan gymnasieexamen: inträdesjobb. Lönen uppgår till av rådande ingångslön i branschen, upp till ett tak om i bruttolön . av arbetstiden anses därmed gå till att lära sig arbetet eller till utbildning. Det arbetsrättsliga skyddet ska motsvara provanställning , som övergår i tillsvidareanställning därefter. Anställningen får innehas i maximalt . Om en person byter arbetsgivare fortsätter tiden att räknas ned. Arbetsgivaravgiften slopas inom ramen för anställningsformen. Anställningsformen ska också kunna kombineras med nystartsjobb. Sänkta anställningskostnader för dem som behöver det mest Subventionerade anställningar är en viktig väg in för nyanlända och arbetslösa eftersom de sänker arbetsgivarnas kostnader för att anställa. Dagens subventioner fungerar för dåligt och är för krångliga och administrativt tungrodda. För att fler ska kunna få ett första jobb eller komma tillbaka i arbete vill vi ersätta befintliga stöd med ett nytt som är betydligt enklare. Förslaget innebär att åtta stöd – nystartsjobb, särskilt nystartsjobb, särskilt anställningsstöd, förstärkt särskilt anställningsstöd, instegsjobb, extratjänster, traineetjänst i välfärden och traineetjänst för bristyrken – ersätts med en samlad väg in. Vårt förslag är betydligt enklare och bygger på nystartsjobben som Alliansen införde och som är det stöd som fungerar bäst . Den nya vägen in kräver ingen arbetsmarknadspolitisk bedömning utan endast att personen har varit arbetslös eller är nyanländ. Stödet ökar med tiden i arbetslöshet och ska uppgå till en dubbel arbetsgivaravgift och utgår som den anställde varit arbetslös. För nyanlända kan stödet beviljas upp till . Möjlighet till handledarstöd på finns. Handledarstödets storlek bestäms av Arbetsförmedlingen, dess ersättare, och beror på hur långt ifrån arbetsmarknaden individen står.