mot · H5022214 · 2017-10-04 00:00:00 — Förbättrad kunskap om och behandling av sköldkörtelsjukdomar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka kunskapen om och utveckla behandlingen av sköldkörtelsjukdomar och tillkännager detta för regeringen. I finns upp emot en halv miljon människor som har en diagnostiserad sköldkörtelsjukdom, hypotyreos (underfunktion) eller hypertyreos (överfunktion), vilket är fler än de som behandlas för typ 2-diabetes. av de drabbade är kvinnor. Symptomen varierar mellan tillstånden men vanligt förekommande är t ex sjuklig trötthet, viktproblem, koncentrationssvårigheter, depressiva symptom och värk. Utöver det stora antalet som fått en sköldkörteldiagnos finns sannolikt dessvärre ett stort mörkertal av drabbade som varken får korrekt diagnos eller behandling med såväl fysiskt som psykiskt lidande som följd. Många hamnar i långtidssjukskrivning. Det stora antalet drabbade gör sköldkörtelsjukdom till en av vanligaste folksjukdomar och definitivt en av de vanligast förekommande kroniska sjukdomarna som drabbar kvinnor. har de sköldkörtelsjukas situation uppmärksammats i media vid ett flertal tillfällen. Den problembild som framtonar handlar framför allt om sjukvårdens bristande kunskap, vilket ofta leder till feldiagnostisering och föråldrade behandlingsmetoder. De sköldkörtelsjuka behandlas nästan uteslutande i primärvården där kunskapsläget är bristfälligt. Sköldkörtelsjukdom kan ha många vilseledande symptom som gör det svårt att ställa rätt diagnos. T ex är det inte ovanligt att sköldkörtelsjuka får diagnoser som ångesttillstånd eller depression och förskrivs antidepressiva läkemedel. Det är heller inte ovanligt att det tar att få rätt diagnos och alltför många sjukdomsfall missas helt. Ett annat problem är att hypotyreos anses varar lättbehandlad med läkemedlet Levaxin (T4), vilket är den helt dominerande behandlingsmetoden. För vissa patienter fungerar dock inte denna behandling utan tillståndet kräver kompletterande utredningar och en övergång till kombinationsbehandlingar där Levaxin kombineras med Liothyronin (T3) eller byte till läkemedel med NDT (Natural Desiccated Thyroid, som innehåller T4, T3, T2, T1 och T0 och fås genom licens av ). Enligt är det så få som 10 000 patienter som erbjuds denna typ av kombinationsbehandlingar trots att de kan öka välmåendet för den enskilde avsevärt. I vissa landsting tillåts inte kombinationsbehandlingar överhuvudtaget. Dessvärre leder detta till att en del patienter inte ser någon annan utväg än att självmedicinera genom att de själva köper medicin från nätet. har gjort en undersökning bland drygt 2 700 patienter med hypotyreos som visar på att har kvarstående symptom efter standardbehandling med Levaxin. Omräknat till hela riket kan detta innebära att 360 000 patienter har kraftiga kvarstående symptom. Av det fåtal som får andra preparat ökar symptomförbättringen . Detta talar för att det inom vården behövs ett betydligt större utbud av individuella behandlingsplaner och att öka kunskapen om att den standardmodell som används inte fungerar för många patienter. Eftersom hypotyreos felaktigt betraktas som lättbehandlad får få patienter möjlighet att träffa endokrinologer/internmedicinare trots att dessa är specialister på hormonella sjukdomar. Detta är ett växande problem eftersom det råder stor brist på endokrinologer och att en stor del av denna läkarkår kommer att gå i pension . Sett mot ljuset av att kunskapsläget kring sköldkörtelsjukdom och dess varierande symptom är otillfredsställande inom stora delar av hälso- och sjukvården är detta en mycket oroande utveckling. Därför är det hög tid att samla forskning och klinisk kompetens på området genom t ex en centrumbildning i vilken det är möjligt att bedöma forskningsläget, bedriva ny forskning och utveckla sköldkörtelvården. Det är också angeläget att utvärdera om dagens sköldkörtelvård bedrivs med tillräckligt vetenskapligt underlag. Dessutom behövs en satsning på att höja attraktionskraften för endokronologi som specialistkompetens genomföras. Då sköldkörtelsjukdom är mycket vanligt förekommande, särskilt hos kvinnor, är det angeläget att öka kunskapsnivån totalt sett inom svensk hälso- och sjukvård om symptom, behandlingsmetoder och nyare forskning. Detta bör tillkännage som sin mening för regeringen.