ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5023437 · 2017-10-05 00:00:00 — Utvisa brottsdömda till tredje land ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla brott som ger fängelsestraff med få undantag också ska leda till utvisning av personer som inte är medborgare, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frågan om utvisning bör prövas i samband med att ett eventuellt fängelsestraff har avtjänats och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvisning till tredje land bör prövas i de fall verkställighetshinder för utvisning till hemlandet föreligger och tillkännager detta för regeringen. Alla brott som ger fängelsestraff borde med få undantag också leda till utvisning av personer som inte är medborgare. Att Alliansen inte åstadkom detta, eller ens tog nämnvärda kliv i den riktningen, var ett av våra största misslyckanden. En sådan lagändring skulle dock i en stor del av fallen vara kosmetisk. Den komplicerade frågan är hur man bör hantera situationen när en utvisning inte kan verkställas, det vill säga när den riskerar personens liv och hälsa. Att samvetslöst utvisa människor till en säker död går emot fundamenten i den västerländska rättsordningen. Det skulle i praktiken innebära ett återinförande av dödsstraff och tortyr (dessutom godtyckligt), något som jag under inga omständigheter kan ställa mig bakom. Att bara använda detta som ursäkt för att i praktiken godtyckligt upphäva en väsentlig del av straffutmätningen är dock socialliberal populism. Vad är det rimliga i att en amerikan, chilenare eller bosnier ska utvisas men inte en syrier, för samma brott? Jag har inget tvärsäkert svar på hur detta bör hanteras, men några alternativ som jag intuitivt ställer mig positiv till och som jag anser bör utredas är: Att undersöka om hotbilden mot den dömde i hemlandet verkligen omfattar hela hemlandet. Om inte bör utvisning ändå kunna genomföras. En person från norra som flytt IS framfart behöver inte nödvändigtvis vara otrygg i . Husarrest tills utvisning kan genomföras (eller så länge den dömde önskar uppehålla sig i ). Detta kan vara aktuellt i de fall säkerhetsläget i hemlandet bedöms ändras inom överskådlig framtid. Utreda möjligheten att sluta avtal med tredje land om att ta emot personer som inte kan utvisas. Detta kan liknas vid hur hanterar stora delar av sitt flyktingmottagande (de skickar människor till flyktingläger i andra länder tills deras ärenden är hanterade). En sådan lösning skulle antagligen kosta svenska skattebetalare en hel del pengar (vilket land skulle ta emot mördare och våldtäktsmän gratis? ), men det borde ändå vara något som bör övervägas. Dagens ordning är än mindre acceptabel och många medborgare (mig inklusive) skulle gladeligen betala för att skicka ut kriminella element ur landet. Avslutningsvis bör även frågan om utvisning prövas i samband med att ett eventuellt annat straff avtjänats. Döms en person till fängelse och utvisning är det inte rimligt att frågan rörande säkerhetsläget i hemlandet avgörs innan fängelsestraffet avtjänats. Att det är krig i ett land innebär inte att kriget fortfarande pågår eller att hotbilden mot den dömde kvarstår .
mot · H5023438 · 2017-10-05 00:00:00 — Skärpta straff för våldtäkt ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att skärpa straffen för våldtäkt och tillkännager detta för regeringen. har beslutat om en rad straffskärpningar för allvarliga våldsbrott. Bland annat har straffskalan för grov misshandel delats upp och särskilda bestämmelser om synnerligen grov misshandel har införts med ett straff från fyra till . Syftet med detta har varit dels att höja straffen för allvarliga våldsbrott, dels att öka spännvidden mellan straffen för brott i allmänhet och att skärpa straffen vid återfall i brott. Vid sidan av detta har straffen för mord skärpts liksom minimistraffen för utpressning, grovt brott och vållande till annans död. Detta är välkomna förändringar! har haft för milda påföljder på brott som innebär allvarliga kränkningar av andra människor. Få brott innebär värre kränkningar av den enskildes integritet än våldtäkt. Konsekvenserna för många brottsoffer är omfattande. Depressioner och självmordstankar som i vissa fall också omsätts i praktiken tillhör vardagen för många kvinnor som drabbas. Många utvecklar också anknytningsproblem som går ut över kärlekslivet. Det är inte ovanligt att de psykiska menen från en våldtäkt blir livslånga. Trots detta är påföljden för sexualbrott kort. Det genomsnittliga straffet för våldtäkt är enligt 26 månader. För grov våldtäkt med ett maxstraff är samma siffra 61 månader, vilket till exempel är avsevärt mindre än grov narkotikasmuggling. Visserligen omfattar de generella straffskärpningarna beslutat om även våldtäkt, men det behövs även mer brottsspecifika åtgärder. Det finns behov av att både höja straffen och öka straffspridningen för våldtäkt. Därför bör straffskalan för våldtäkt i likhet med för misshandel förändras genom att bestämmelser för synnerligen grov våldtäkt inrättas. Syftet bör vara att totalt sett åstadkomma en tuffare skärpning av straffen för våldtäkt. Också minimistraffet bör förlängas till åtminstone . bör domstolen även fortsättningsvis kunna utdöma lägre straff om omständigheter föreligger som gör brottet mindre grovt.
mot · H5023439 · 2017-10-05 00:00:00 — Stöd till trossamfund och livsåskådningsorganisationer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det statliga stödet till livsåskådningsorganisationer bör upphöra och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i det fall ovanstående yrkande ej vinner majoritet bör ställa sig bakom det som anförs i motionen om att det statliga stödet till livsåskådningsorganisationer även ska utgå till icke-konfessionella och tillkännager detta för regeringen. I har religiösa trossamfund rätt till stöd från staten. Stödet regleras i två lagar, lag om trossamfund (SFS 1998:1593) och lag om stöd till trossamfund (SFS 1999:938), samt en förordning, förordning om statsbidrag till trossamfund (SFS 1999:974). För att vara berättigad till stöd ska samfundet bedriva en aktiv och långsiktigt religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Dessutom måste samfundet bidra till och stärka de grundläggande värderingar som samhället bygger på. Problemet är att endast religiösa samfund har kommit i fråga för bidrag från staten. kvalificerar sig inte för statligt stöd. Detta trots att de arbetar med samma typ av existentiella frågor som de religiösa samfunden och är att betrakta som livsåskådningsorganisationer. Förbundet är en sådan sekulär livsåskådningsorganisation som fått avslag på sin ansökan med motiveringen att de inte ägnar sig åt tillbedjan av en gud. Men en gudstro och firande av gudstjänst är inte ett krav för att erhålla statsbidrag då buddistiska samfund får statligt stöd trots att de varken tror på en eller flera gudar eller förrättar gudstjänster. Icke-religiösa livsåskådningsorganisationer, som Förbundet , ägnar sig åt verksamhet som är likvärdig den som bedrivs i de religiösa samfunden. Det finns möjlighet till sekulära ceremonier i form av barnvälkomnande, vigslar och begravning. I länder som , och betraktas livsåskådningsorganisationer neutralt – oavsett gudstro – och där har således även sekulära och humanistiska organisationer rätt till stöd från staten. En liknande lagstiftning bör införas i . En sekulär och humanistisk livsåskådningsorganisation som bedriver samma typ av verksamhet som de religiösa samfunden, ska inte av staten betraktas annorlunda enbart på grund av dess sekulära karaktär. Kriterierna för vilka som ska få statligt stöd bör – oberoende av livsåskådning – enbart baseras på vilken typ av verksamhet som bedrivs. I grunden bör inte staten finansiera livsåskådningsorganisationer alls. Det hör inte hemma i en sekulär stat, utan det enda stödet som bör utgå till trossamfund är det som syftar till kulturbevarande av historiska byggnader och ur historisk synvinkel viktiga ceremonier. Därför bör i första hand ställa sig bakom att avveckla stödet helt. Om så ej sker bör kriterierna och principerna för vilka livsåskådningssamfund som är berättigade till statligt stöd utformas så att även samfund med en sekulär, vetenskaplig och humanistisk livsåskådning kan komma i fråga som mottagare av stöd.
mot · H5023441 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inga äktenskap ingångna med eller mellan minderåriga bör erkännas av svensk lag och tillkännager detta för regeringen. I en genomgång som lät göra visade det sig att flera asylsökande ensamkommande minderåriga flickor inte placerats på HVB-hem utan tillsammans med sina vuxna ”makar”. Enligt medieuppgifter rörde det sig i några enstaka fall om flickor så unga som (varav en var gift med en 33-årig man). Barnäktenskap är som regel förbjudet enligt svensk lag, men det finns en ”ventil” i lagen som gör att äktenskap ingångna med eller mellan minderåriga kan erkännas om de ingåtts utanför landets gränser och om ingen av makarna har någon tidigare anknytning till . Den praktiska konsekvensen av detta är att unga flickor som kommer hit som flyktingar från länder där tvångsmässiga barnäktenskap är tillåtna, möts av ett som befäster och upprätthåller samma förtryck. Det är en fullständigt oacceptabel ordning. Alla barnäktenskap bör förbjudas!
mot · H5023442 · 2017-10-05 00:00:00 — Separera kyrkan från staten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frånta rätten att inhämta sina medlemsavgifter med hjälp av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upphäva monopol på begravningsverksamheten och tillkännager detta för regeringen. skiljdes formellt från staten. I realiteten fullbordades dock aldrig separationen fullt ut då alltjämt har statsliknande privilegier i förhållande till andra religiösa samfund och organisationer. För det första är tillsammans med ett fåtal andra trossamfund (varav samtliga är kristna) fortfarande de enda frivilliga sammanslutningar i landet som får inhämta sin medlemsavgift med hjälp av . Inga andra organisationer, samfund eller föreningar besitter motsvarande rättighet. Likaså bedriver begravningsverksamhet på uppdrag av staten och beskattar därigenom samtliga vuxna invånare genom den så kallade begravningsavgiften. Detta innebär att nästan fyra miljoner svenskar som inte har ett medlemskap i inte äger inflytande över hur dessa skattemedel används. Detta är en ordning som står i strid med tanken om den sekulära staten. bör inhämta sin medlemsavgift på samma sätt som alla andra föreningar. Begravningsverksamheten bör vidare övertas av svenska staten alternativt även kunna bedrivas av andra aktörer än .
mot · H5023443 · 2017-10-05 00:00:00 — Asylärenden från säkra länder ställer sig bakom det som anförs i motionen om att asylärenden där den asylsökande kommer från s.k. säkra länder ska handläggas i särskild ordning och med snabb hantering och tillkännager detta för regeringen. bör alltjämt vara ett öppet land med ett av västvärldens mest generösa asylmottaganden. För detta har vi ett moraliskt ansvar. Inte minst är i stort behov av en ökad migration för att möta framtida demografiska utmaningar. Upprätthållandet av samma ordning förutsätter dock en reglerad och ordnad migrationspolitik. När asylmottagandet sätts på prov i samband med flyktingkriser kommer allmänhetens stöd för en generös linje kräva detta. tog emot 81 301 begäranden om asyl. bifölls endast 35 642 ansökningar. fick alltså avslag på sin ansökan. Detta är problematiskt av flera skäl. Med de stora flyktingströmmar vi ser är det svenska mottagandet ansträngt. Att stå för uppehälle, bostad, välfärdstjänster med mera för människor som med stor sannolikhet kommer att få avslag på sin ansökan försvårar mottagandet i övrigt. Det invaggar även samma asylsökande i falska förhoppningar om att få stanna här när de får vistas här i månader tills beskedet om avvisning kommer. är det ur rättssäkerhetssynpunkt viktigt att varje ärende prövas individuellt. Lösningen är att efterlikna det system med ”säkra länder” som många andra EU-länder tillämpar, det vill säga att asylärenden för människor som kommer från länder som inte befinner sig i krig eller där systematiskt förtryck av människor inte förekommer handläggs i särskild ordning och avklaras i snabbare takt än övriga ansökningar.
mot · H5023444 · 2017-10-05 00:00:00 — Skärp bibliotekslagen så att urval utifrån religiösa, moraliska eller politiska synpunkter förbjuds ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbjuda bibliotek att göra urval utifrån religiösa, moraliska eller politiska synpunkter och tillkännager detta för regeringen. har det pågått en debatt i gällande hur flera svenska bibliotek avstår från att ta in böcker eller till och med gallrar ut befintliga titlar som inte anses förenliga med vad biblioteksledningen anser vara en god värdegrund. Detta är inte på något sätt rimligt! Skattefinansierad biblioteksverksamhet ska inte göra politiska ställningstaganden eller urval baserat på religiösa, moraliska eller politiska synpunkter. Att detta sker är ett frånsteg från den offentliga verksamhetens politiska oberoende. I vårt grannland är detta förbjudet och bör följa i samma fotspår.
mot · H5023445 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flyktingmottagande primärt bör ske via kvotflyktingsystemet och inte genom att människor tar sig hit illegalt, och detta tillkännager för regeringen. bör alltjämt vara ett öppet land med ett generöst asylmottagande. För detta har vi ett moraliskt ansvar. Inte minst är i stort behov av en ökad migration för att möta framtida demografiska utmaningar. Upprätthållandet av samma ordning förutsätter dock en reglerad och ordnad migrationspolitik. När asylmottagandet sätts på prov i samband med flyktingkriser kommer allmänhetens stöd för en generös linje kräva detta. En av de mest märkliga och paradoxala orättvisorna i vårt samhällssystem är hur vi påstår oss stå för en humanitär asylpolitik som vi på alla sätt försvårar för människor som flyr att komma till på lagliga vägar. Transportörsansvaret som innebär att flygbolag kan stämmas på stora summor om de släpper ombord människor som saknar visum och avsaknaden av humanitära visum gör att det enda sättet för en flykting att söka asyl här är att ta sig hit på olagliga vägar. Ofta i osäkra båtar över med livet som insats. De som får en chans att komma hit är ofta unga män som klarar den tuffa resan hit och de som har råd att betala flyktingsmugglare. Kvinnor och barn blir i stor utsträckning kvar i närområdet. Denna ordning är djupt olycklig och omoralisk. skulle ett avvecklande av transportörsansvaret och införandet av humanitära visum skapa en ohållbar situation av närmast oreglerad invandring här i . Inriktningen bör istället vara att öka kvotflyktingmottagandet och strama åt och göra det mindre attraktivt att ta sig hit med illegala medel. Signalen till världens flyktingar bör vara att vägen till går via flyktingläger i närområdena. Inriktningen ska som ovan nämnts fortfarande vara ett av västvärldens mest generösa asylmottagande, men tillämpningen måste bli mer rationell, solidarisk och ges under mer ordnade former.
mot · H5023446 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ämbetsmannaansvaret bör återinföras och tillkännager detta för regeringen. har tilltagande problem med tjänstemannabeslut i offentlig förvaltning som inte sker på korrekta grunder. Tendensen att offentliga inrättningar utvecklar egna rutiner och förhållningssätt som går bortom det som är lagstiftarens intentioner eller ännu värre går direkt på tvärs med lagen är ett allvarligt samhällsproblem. Inte minst är det provocerande att enskilda tjänstemän gravt kan åsidosätta sitt ansvar utan påföljd. En del i att komma tillrätta med detta är att återinföra ämbetsmannaansvaret, det vill säga att straffansvaret för brottet tjänstefel utvidgas till att omfatta mer än bara myndighetsutövning.
mot · H5023448 · 2017-10-05 00:00:00 — Förbjud myndigheters politiska opinionsbildning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbjuda offentlig förvaltning att ägna sig åt politisk opinionsbildning och tillkännager detta för regeringen. används stora summor av skattebetalarnas pengar för att påverka den allmänna opinionen i olika politiska frågor. Att statsförvaltningen i allt större omfattning blir en del av den politiska apparaturen är djupt problematiskt ur ett demokratiperspektiv. Inte minst står detta i diametral motsats till den svenska förvaltningsmodellens grundtanke om en politiskt oberoende offentlig förvaltning. Därtill är detta ett slöseri med skattemedel. Ett exempel på detta är Systembolagets kampanj mot ”gårdsförsäljning”. Att Systembolaget informerar om alkoholens skadliga inverkan på hälsa är en sak. Att man bedriver aktiv politisk opinionsbildning och lobbyism är oacceptabelt och måste upphöra. Frågan om myndigheters politiska opinionsbildning bör regleras i lag på ett sätt så att det tydligt framgår att samma verksamhet inte är tillåten.
mot · H5023449 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla Systembolagets monopol på alkoholförsäljning och tillkännager detta för regeringen. Systembolagets monopol på alkoholförsäljning är en paternalistisk inrättning som inskränker människors frihet. är ett av mycket få länder i världen där vuxna medborgare inte kan köpa en flaska vin eller en starköl i en livsmedelsbutik. Detta är inget annat än ren moralism och förbudspolitik.
mot · H5023450 · 2017-10-05 00:00:00 — Avveckling av villkorlig frigivning efter två tredjedelar av strafftiden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att avveckla den villkorliga frigivningen efter två tredjedelar av strafftiden och att varje dömd brottsling i stället måste avtjäna minst den fulla tidsbegränsade strafftid som vederbörande dömts till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att varje person som dömts till ett tidsbegränsat fängelsestraff sedan det fulla straffet avtjänats ska friges villkorligt som motsvarar en tredjedel av samma straffvärde, dock högst , och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att den fånge som missköter sig under sin fängelsevistelse i stället för villkorlig frigivning i linje med punkten ovan ska få sitt fängelsestraff förlängt med och tillkännager detta för regeringen. har sedan åtskilliga decennier haft en praxis av att tillämpa villkorlig frigivning efter att två tredjedelar av ett fängelsestraff avtjänats. Den som döms till fängelse för våldtäkt avtjänar alltså endast ett fängelsestraff som är lägre än år. Motiveringen för detta är att uppmuntra ett gott beteende . Om detta vore det enda motivet kunde lika väl dagens ordning ersättas med ett system där den dömde alltid avtjänar sin fulla strafftid och därefter villkorligt friges . Ett sådant system vore att föredra av flera skäl. Dagens ordning fungerar endast som en generell strafflindring. Bara ett fåtal brottslingar tvingas avtjäna sitt fulla straff som återfallsfrekvensen är hög. Det är uppenbart att tiden för rehabilitering och återanpassning till samhället inte är tillräcklig. Den automatiska villkorliga frigivningen underminerar även transparensen och tydligheten i systemet vilket i förlängningen skadar tilltron till rättssamhället. Då det är allt annat än allmänt känt att den villkorliga frigivningen används rutinmässigt skapas givetvis en stor frustration när anhöriga till en person som mördats upptäcker att det 15-åriga straffet för den dömde egentligen betydde ett 10-årigt straff. Istället bör samtliga fängelsestraff avtjänas fullt ut. För att det inte ska saknas incitament för gott beteende under fängelsevistelsen bör den som avtjänat sitt fulla straff därefter släppas fri villkorligt och vara villkorligt frigiven under motsvarande en tredjedel av den avtjänade strafftiden, dock högst . I det fall man missköter sig under sin fängelsevistelse bör istället fängelsetiden förlängas med den här föreslagna utökade villkorliga frigivningen.
mot · H5023452 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka möjligheten för polisen att använda brottsprovokation vid allvarlig brottslighet för att lagföra kriminella och tillkännager detta för regeringen. Polisen ska motverka brott och lagföra brottslingar, inte skapa förutsättningar för och uppmuntra kriminalitet. Detta förefaller vara en självklarhet. är det svårt för polisen att säkerställa tillräckliga bevis för att knyta kriminella till sina brottsliga handlingar. Detta gäller särskilt organiserad brottslighet där den kriminella verksamheten professionaliserats. När det föreligger en skälig misstanke om att en person begår ett allvarligt brott bör polisen därför kunna provocera fram brottet genom att förse den misstänkte med förutsättningar för att begå brott av den typ som vederbörande misstänkts för. Det är dock viktigt att regeringen först noggrant utreder ett balanserat och proportionerligt regelverk för hur polisen får begagna sig av brottsprovokation. Det måste vara frågan om just allvarlig brottslighet och att rättsväsendet inte provocerar fram en vilja att begå brott utan just förser den misstänkte med en förutsättning att begå brott.
mot · H5023453 · 2017-10-05 00:00:00 — Nationellt register för hyresrätter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta ett nationellt register för hyresrätter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om offentlig statistik över landets hyresrätter och tillkännager detta för regeringen. Hyresrätten är en mycket viktig upplåtelseform för ekonomiskt svaga samt för de som kanske har tillfälliga jobb eller som till följd av arbetet måste pendla mellan olika orter. Det är av den anledningen också viktigt att det finns ett brett och samlat hyresutbud i hela landet. Förutsättningarna att få en bostad varierar dock beroende på vilken ort det handlar om och priserna kan likaså skilja sig avsevärt. Av den anledningen är det inte heller konstigt att många har svårt att veta vilka priser som gäller när det är dags att välja boende på en ny ort. Det är dessutom svårt för många att finna lediga bostäder då dessa kan vara fördelade på en rad olika hyresbolag. Bostadskostnaderna för en enskild person hör till livets största utgifter, varför möjligheten att planera sitt framtida boende kan spela en stor roll för livskvaliteten. Det behöver inte vara särskilt svårt att, genom tillförlitlig information, såväl förenkla kunskapen om aktuella priser som finna utbudet i ett visst område. Regeringen bör vidta åtgärder för att skapa ett nationellt, offentligt register över samtliga hyresbolag med tillhörande hyresbostäder, samt säkerställa att relevant statistik kring exempelvis nivåerna på bostädernas hyror och de senaste årens hyreshöjningar redovisas på ett tydligt sätt.
mot · H5023454 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel och tillkännager detta för regeringen. Förutsättningarna för att kunna bo och verka på svensk landsbygd försämrades när den så kallade pumplagen, lag (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel, trädde i kraft . Att bo på landsbygden innebär att man är beroende av serviceinrättningar som tillhandahåller drivmedel i form av framför allt bensin och diesel, eftersom långt av alla bilister äger fordon med de drivmedelsegenskaperna. Enligt lagen måste en bensinstation sälja förnybart bränsle, som biogas eller bioetanol, om man har en försäljningsvolym överstigande bensin och diesel . Många serviceinrättningar har av ekonomiska skäl tvingats lägga ned sin verksamhet då de inte har haft råd att installera anläggningar med förnybara drivmedel. När dessa lever på marginalen är det ekonomiskt påfrestande att nödgas investera i en biogasanläggning eller etanolpump. Det kan tilläggas att bioetanol och biodiesel inte endast har levererat fördelar ur miljösynpunkt, vilket ställer pumplagen i en om möjligt ännu sämre dager.