mot · H5022941 · 2017-10-05 00:00:00 — 2 Förslag till riksdagsbeslut 3 En politik för att hela ska leva 3.1 Statens ansvar för landsbygdsfrågorna 3.1.1 Sprid statliga myndigheter och företag till fler orter 3.2 Infrastrukturen en nyckelfaktor 4 Offentlig och privat service på landsbygden 4.2 Likvärdig postservice i hela landet 4.3 Landsbygden behöver bra polisservice 4.4 Starka lanthandlare ger bra lokal service 4.5 Vård och läkemedel i hela landet 4.5.1 En trygg och tillgänglig förlossningsvård 5 Banker och betalningar på landsbygden 6 Företagande och arbete på landsbygden 6.1 Landsbygden behöver småföretagen 7 Bygg bostäder i hela landet 7.1 Ett ökat byggande 9 Gröna näringar ger jobb 9.1 Satsa på turismen 10 Ett rikt kulturliv 11 Mediebevakning i hela landet 12 Utökat nordiskt samarbete 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör byta namn till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör sätta upp en målsättning om en väl fungerande infrastruktur i hela landet utifrån en mer långsiktig samhällsnytta där även andra aspekter än befolkningstäthet prioriteras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning om digitaliseringens möjligheter för hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge utredningen för en organisation för lokal statlig service (dir. 2017:95) tilläggsdirektivet att se över möjligheterna att kombinera statliga myndigheters lokala service med sådan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Postnord ska ha i uppdrag att ge god service av likvärdig kvalitet till alla enskilda medborgare och företag i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt de statliga bolagen , , och AB att återkomma med ett förslag på höjd ersättning för de lokala ombuden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de fyra statliga bolagen med ombudstjänster bör samordna sig i en paketlösning så att lanthandlare enklare kan ta del av bolagens utbud, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt ska ta fram förslag för att garantera hela landets befolkning tillgång till läkemedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett lagförslag på hur apoteksombudsverksamheten ska regleras med intentionen att verksamheten även fortsatt ska ske i regi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att SCB bör ges i uppdrag att ta fram förslag på hur finansmarknadsstatistiken kan redovisas storleksindelat och uppdelat på kommunerna samt att det bör säkerställas att aktuella indikatorer för kapitalförsörjningen regelbundet tas fram, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bankerna bör åläggas att upprätthålla en viss kontanthantering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas för att ta reda på hur storbankerna kan åläggas krav på att upprätthålla bankomater på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de statliga aktörerna bättre än behöver visa var deras investeringar sker, om de främst sker i städerna eller på landsbygden, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt berörda myndigheter att utforma en modell där delar av studielånet avskrivs för personer som efter avslutade studier påbörjar arbete i glesa landsbygdskommuner, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram en samordnad bostadspolitisk strategi för landsbygd och mindre orter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram förslag för en jämställd landsbygdspolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör lägga fram förslag till samverkansprogram för turistnäringen för att stärka näringen och bidra till säsongsförlängning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att införa lokala bäddavgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen tillsammans med de övriga nordiska regeringarna bör se över det nordiska dubbelbeskattningsavtalet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör arbeta för bilaterala avtal mellan de nordiska länderna om gränsstatistik så att de som arbetar i ett annat nordiskt land syns i det egna landets statistik, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för utökad nordisk samverkan för en framtida landsbygds-/regionalpolitisk utveckling och tillkännager detta för regeringen. 3 En politik för att hela ska leva har stora och växande regionala skillnader. Ojämlikheten syns på kartor – på Sverigekartan och på stadsbusskartan. Pengarna finns i centrum, i de stora städerna och i stadskärnorna. lämnas landsbygden, bruksorterna och arbetarstadsdelarna efter. Av de tio rikaste kommunerna i finns åtta i . Alla de tio fattigaste ligger på landsbygden. Det är ett svek mot stora delar av . De svikna delarna av har en sak gemensamt. Det är när marknadskrafterna får fritt spelrum som butiker stängs och jobb försvinner. Marknaden frågar bara efter hur många som kan betala. Då dras resurserna till städerna och till centrumen. Om vi ska hålla ihop och skapa förutsättningar för utveckling i hela måste vi ha likvärdiga grundläggande förutsättningar oavsett var vi bor. Vänsterpolitik handlar om att göra andra prioriteringar än marknaden. har det offentliga ofta varit först med att lämna landsbygd och förorter åt sitt öde. Så har både socialdemokratiska och borgerliga regeringar drivit på de geografiska klyftorna. vill skapa förutsättningar för att alla ska ha både rätten och möjligheten att bo var man själv önskar i . Vår övergripande strategi bygger på långsiktighet, en utvecklad samverkan, ett större regionalt inflytande och ett tydligt ansvar för staten att se till att grundläggande samhällsservice finns i hela landet. Viktigt för en positiv utveckling av landsbygden är en aktiv, långsiktig regionalpolitik som ger kommunerna likvärdiga möjligheter och garanterar service, utbildning och infrastruktur i hela landet. Dessutom måste den kreativitet och handlingskraft som finns hos landsbygdens människor tas till vara. Det handlar dels om makt och fördelning av resurser och dels om att mobilisera den utvecklingskraft som finns i hela landet. Landsbygdens olika förutsättningar måste beaktas och invånarna måste ges möjligheten att utveckla sina specifika bygder så de kan påverka lokala och regionala utvecklingsfrågor. Politikens uppgift är att skapa förutsättningarna för detta. turism-, jordbruks-, miljö- och klimatpolitik är intimt förbunden med utvecklingsmöjligheter för den svenska lands- och skogsbygden. Ökad användning av bioenergi, förädling av skogsråvara, turism, jordbruk och livsmedelsproduktion skapar tillsammans med infrastruktursatsningar förutsättningar för en hållbar utveckling av den svenska landsbygden. Det skapar möjligheter för en röd och en grön omställning för hela landet. vill se en politik för att hela ska leva. I denna motion presenteras förslag som bygger på utvecklad samverkan, ökat regionalt inflytande och ett tydligt ansvar för staten att se till att samhällsservicen fungerar samt att de krafter som finns lokalt och regionalt tas till vara. Det handlar om politiska åtgärder för att bygga ett där landsbygd och stad håller ihop. 3.1 Statens ansvar för landsbygdsfrågorna Landsbygdsfrågorna är en angelägenhet för hela landet. För att alla människor i ska ha samma förutsättningar oavsett var i landet vi bor krävs åtgärder för att jämna ut de skillnader som finns. Det ska vara möjligt att resa, bo, studera och arbeta i hela . Trots ambitiöst och stort ekonomiskt stöd till regionalpolitisk utveckling har det ännu inte skapats likvärdiga förutsättningar för att ge alla områden – såväl landsbygdsdistrikt som tätortsmiljöer – samma chanser . Den strategi som använts har i stort sett gått ut på att via kortsiktiga statliga bidrag försöka kompensera de klyftor som marknadskrafterna skapat. Resultatet har blivit att en majoritet av landets kommuner har minskat i befolkning och tappat såväl offentlig som kommersiell service. Framtidens arbetsmarknad riskerar att få än större problem om inte ett övergripande ansvar tas för personalförsörjningen. Även om flyktingmottagandet på många håll tillfälligt brutit trenden med utflyttning kommer många kommuner att möta stora problem framöver med kompetensförsörjning och med att försörja en stor andel äldre. Den statliga servicen måste generellt ökas och förbättras på landsbygden. En tredjedel av befolkning bor i landsbygdskommuner och av har sin verksamhet där. per sysselsatta är också högre på landsbygden än i storstäderna. har vi kunnat se en avveckling av samhällsservice där staten bär ett stort ansvar. Servicen på mindre orter urholkas och livsvillkoren försämras. Det leder sammantaget till att det blir allt svårare att bo, bedriva verksamhet och arbeta på landsbygden. Det har spridits en urban norm där det som förknippas med staden ses som positivt medan det som landsbygden förknippas med ses som negativt. Landsbygden beskrivs som gammalmodig och stagnerande i kontrast till den moderna och dynamiska staden. Landsbygdens invånare beskrivs ofta på ett raljerande och nedlåtande sätt. Detta är delvis ett resultat av medielandskapets utveckling där koncentrationen av journalister till storstäderna kraftigt har ökat. förstärker skillnaderna mellan stad och land vilket motverkar att vi får ett som håller ihop. Därför behövs också en politik som inte utgår ifrån en urban norm, utan som kan lyfta landsbygden ur ett positivt perspektiv. Den kommunala självstyrelsen, lokalt och regionalt, är en viktig del i den svenska demokratin. Politiska beslut måste fattas på olika nivåer beroende på vilka problem som ska lösas. Det ligger ett värde i att beslut fattas så nära medborgarna som möjligt, men en alltför långtgående decentralisering av den politiska makten undergräver möjligheterna att föra en sammanhållen politik för rättvisa och jämlikhet. Kommuner och landsting har olika förutsättningar, ekonomiskt och demografiskt. Det kräver att staten tar ett samlat ansvar för landsbygdsfrågorna. Inkomster och kostnader måste fördelas solidariskt över landet. Genom ett nationellt omfördelningssystem och andra åtgärder kan likvärdig välfärd garanteras över hela landet. 3.1.1 Sprid statliga myndigheter och företag till fler orter Genom utlokalisering av statliga myndigheter till olika delar av kan hela landets resurser och kompetens tas till vara. Det ger arbetstillfällen och kan bidra till en positiv utveckling för mindre orter på landsbygden. Det är viktigt när nya statliga verksamheter startas att de redan från början utlokaliseras till olika delar av och att befintliga statliga arbeten värnas i hela landet. Statliga myndigheter bör därför spridas till fler orter i . har tidigare kommit överens med regeringen om att bl.a. vissa myndighetsfunktioner ska utlokaliseras från storstadsområdena och att nya myndigheter i första hand ska etableras utanför storstäderna. Arbetet med att utlokalisera statliga myndigheter och företag måste vara väl underbyggt och kräver långsiktig planering för att undvika tillfällig kompetensförlust. har cirka 400 statliga myndigheter. Landsbygden har varit förlorare när de statliga jobben har ökat med ca 5 700 arbetstillfällen . I mindre kommuner har antalet statliga jobb i stället minskat med ca 4 000 arbetstillfällen. Som jämförelse har den danska regeringen tidigare beslutat om att flytta 3 900 statliga arbetstillfällen från till 38 orter runt om i . Beslutet berör 40 myndigheter och för 20 myndigheter flyttas hela verksamheten till en annan del av . Syftet med reformen var att åstadkomma ett mer geografiskt balanserat land. Den parlamentariska landsbygdskommittén lyfte i sitt delbetänkande 2016:26 fram att staten behöver bli mer närvarande i hela landet. Staten som arbetsgivare måste ta sitt regionala ansvar eftersom det även i finns ett tydligt behov av en bättre balans när det gäller hur de statliga myndigheterna och arbetstillfällena är fördelade över landet. I sitt slutbetänkande rekommenderade den parlamentariska landsbygdskommittén att 10 000 statliga jobb skulle omlokaliseras från till övriga . Regeringen har också uttryckt att arbetet med att utveckla den statliga närvaron i landet ska fortsätta och att utgångspunkten är att nya myndigheter ska lokaliseras utanför . Även statliga företag har ett ansvar för att hela ska leva och frodas. Därför är det viktigt att även statliga företag tar ansvar och har sin verksamhet spridd över hela . En annan trend som dykt upp är att verksamheter inom en region flyttas från landsbygdskommuner till regionala centrum. Dessa beslut leder också till utarmning av landsbygden och medför längre pendlingstider för den enskilda individen utan att större effektivitetsvinster för myndigheten uppnås. har ett uppdrag som egentligen är betydligt bredare än att enbart handla om jordbruksfrågor. Den parlamentariska landsbygdskommittén har föreslagit ett namnbyte till för att ännu tydligare koppla uppdraget till landsbygdspolitiken i vid bemärkelse. menar att det är ett bra förslag. Landsbygdspolitiken behöver i högre utsträckning än ses som en helhet som spänner över ett större fält. Landsbygdspolitiken är också ett eget politikområde. bör byta namn till . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.2 Infrastrukturen en nyckelfaktor En förutsättning för att kunna bo och arbeta över hela landet är en väl fungerande infrastruktur och tillgängliga kommunikationer. vill se satsningar på klimatvänliga trafikslag och ökat kollektivt resande. Landsbygdens behov av järnväg och väg är en ödesfråga. Många banor är direkt hotade av nedläggning av försummelse. Landsbygden har stort behov av bra kommunikationer för framtida utveckling. Att rusta upp järnvägen leder också till fler jobb och minskad miljöpåverkan. Även kollektivtrafiken på landsbygden behöver utvecklas. Det kan ske genom att goda lokala exempel sprids såsom ”byabuss” och samåkning. Även cykelvägsnätet behöver utvecklas på landsbygden så att man kan cykla längs med de stora landsvägarna. De lågtrafikerade järnvägarna ska värnas. Det är ett stort resursslöseri att avskaffa redan befintlig infrastruktur. I stället borde vi se värdet av att försöka utnyttja en infrastruktur som vi redan har betalat för. På de lågtrafikerade banorna görs det hela 4 miljoner resor och banorna berör 2 miljoner människor, vilket gör att resandet skulle kunna ökas betydligt. Vi behöver ett ekologiskt hållbart transportsystem och här utgör järnvägen ett modernt, effektivt och miljövänligt sätt att förflytta både gods och människor. ser positivt på en utbyggnad av höghastighetståg för att binda samman de tre storstadsområdena. Det förutsätter dock att satsningen inte omöjliggör andra infrastruktursatsningar i landet. vill se ett förbättrat underhåll av spåren och att det finns en säkerställd kontroll av behoven så att viktiga åtgärder görs . har tidigare kommit överens med regeringen om att öka underhållet till järnväg i landsbygd med –2019. Vi har också kommit överens i budgetpropositionen om att den reguljära nattågstrafiken till och från ska återupptas. Det är viktigt både för jämtars möjlighet att transportera sig och för viktiga besöksnäring. Trots de stora satsningar som och regeringen kommit överens om ser vi dock ett behov av ytterligare åtgärder för att stärka järnvägen. Funktionen på de lågtrafikerade banorna får inte försämras. När det gäller vägar prioriterar vi underhåll av vägars bärighet, tjälsäkring av vägar och trafiksäkerhet. Människor i hela landet har rätt till en fungerande järnväg och underhållna vägar. Men infrastrukturen måste också byggas och underhållas utifrån fler aspekter än befolkningstäthet och persontransporter. Frakt av råvaror och produkter är nödvändig för företag över hela landet och därför är det viktigt att i infrastrukturplaneringen ta större hänsyn till behovet av väl fungerande godstransporter. En god infrastruktur är också en förutsättning för industrins exportmöjligheter. Regeringen bör därför sätta upp en målsättning om en väl fungerande infrastruktur i hela landet utifrån en mer långsiktig samhällsnytta där även andra aspekter än befolkningstäthet prioriteras. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Att ha tillgång till snabbt och välfungerade bredband framstår som en självklarhet för varje storstadsbo. I stora delar av landsbygd har den fasta telefonin nedmonterats utan att mobilnätet byggts ut i tillräcklig omfattning. Marknadskrafterna har inte kunnat lösa behovet av fungerande telefoni i hela . Många är de företagare som fått benen undanslagna för sin verksamhet när telefonin eller internetuppkopplingen plötsligt inte fungerar längre. arbetar för att skapa förutsättningar för att alla ska ha både rätten och möjligheten att bo var de själva önskar i . En väl fungerande infrastruktur är en av de viktigaste förutsättningarna både för att näringslivet ska kunna utvecklas och för att skapa goda boendemiljöer. Det inkluderar även den digitala infrastrukturen. Vi ser den digitala kommunikationen som en nyckel till att både underlätta informationsspridning och dialog men också som ett sätt att hålla nere antalet nödvändiga resor och transporter. Behovet av snabba it-kommunikationer på landsbygden är stort. Marknaden har inte förmåga att på ett bra och effektivt sätt bygga ut bredband i hela landet. anser att staten bör garantera väl fungerande telefoni i hela landet. har numera ett ambitiöst bredbandsmål om att av alla hushåll ska ha en täckning på , vilket är en fråga som drivit . Det är ett bra och viktigt mål. Hela befolkning ska kunna ha tillgång till bra kommunikationer. Det är också bra att satsningar nu görs i budgeten för att höja den grundläggande nivån för kommunikation från /s till /s. Digitaliseringen kan komma att spela stor roll inte minst för företagare på landsbygden. För små kommuner kan satsningar på digitala tjänster vara både kostsamt och svårt att genomföra. Regional och nationell samverkan kan göra det möjligt även för dem. Den parlamentariska landsbygdskommittén efterlyser en samlad bild av hur samhällets digitalisering kan bidra till en livskraftig landsbygd. Regeringens mål om att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter kräver att vi stärker arbetet ytterligare. Vi menar att det finns en stor potential på det här området och att detta bör utredas vidare. Regeringen bör tillsätta en utredning om digitaliseringens möjligheter för hela landet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4 Offentlig och privat service på landsbygden ska vara ett land som håller ihop. Våra gemensamma rikedomar skapas av hela landets resurser och hela landets arbete. Då ska frukterna av det arbetet också komma hela landet till del. Man ska kunna lita på att välfärdssamhället fungerar oavsett var man bor. Avståndet till storstädernas centrum ska inte avgöra hur stark välfärden är. Offentlig service ska inte styras av marknadslogik och enbart utgå från efterfrågan. Medborgare och företag har rätt att få del av offentlig service på ett likvärdigt sätt oavsett om de finns i tätort eller på landsbygden. Men på landsbygden har den offentliga servicen monterats ned . På många håll i landet måste man resa miltals för att få hjälp av en tjänsteman med sitt problem. finns drygt 100 servicekontor som drivs av tillsammans med och . och regeringen har i budgetpropositionen kommit överens om en satsning på att säkra och stärka lokal service på bl.a. landsbygden. ska minst 10 nya servicekontor öppna och 2019 kommer en ny serviceorganisation att inrättas. ska tillhandahålla lokal och personlig service från flera olika myndigheter och ska fungera som ett komplement till den digitala myndighetsservicen. menar att det behöver byggas upp kompletta servicekontor i varje kommun. Där vill vi samla statens myndigheter såsom Arbetsförmedlingens, och delar av kommunernas service i gemensamma utrymmen på lokal nivå. Resurserna ska användas gemensamt. Här finns det stora besparingsmöjligheter. Kontoren kan kompletteras med servicepunkter i vissa orter utanför centralorten. Kostnaderna bör kunna rymmas inom myndigheternas ordinarie anslag. I har man t.ex. brutit loss myndigheternas direkta kontakt med medborgarna och lagt den i en egen myndighet med ansvaret att ge god lokal service. Statens servicecenter som är en myndighet för att effektivisera statens administration är en lämplig aktör för att samordna och effektivisera statens service till medborgarna. Regeringen har tillsatt en särskild utredare för att analysera och föreslå hur vissa statliga myndigheters lokala serviceverksamheter kan organiseras på ett mer sammanhållet sätt. Utredningen ska slutredovisas . ser positivt på att möjligheterna till förbättrad statlig service ses över. Vi menar dock att utredningen även bör ta hänsyn till hur detta kan kompletteras med utökad service. Vi ser att det behövs en ny anda av samverkan mellan stat och kommun där man kan samsas mellan statlig och verksamhet för att ge enhetlig och samlad service till medborgarna. Regeringen bör ge utredningen organisation för lokal statlig service (Dir. 2017:95) tilläggsdirektivet att se över möjligheterna att kombinera statliga myndigheters lokala service med sådan. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.2 Likvärdig postservice i hela landet En grundläggande samhällsservice är en fungerande postverksamhet. Många företag är för sin verksamhet helt beroende av en hög och jämn nivå på postservicen. Om detta inte kan garanteras missgynnas företagen på landsbygden och många arbetstillfällen där kan gå förlorade. Därför ska Postnord ha i uppdrag att ge god service av likvärdig kvalitet till alla enskilda medborgare och företag i hela landet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. I vår motion Post Nord (2015/16:85) redogör vi mer samlat för vår postpolitik. 4.3 Landsbygden behöver bra polisservice Polisens närvaro är en fråga som är viktig för hela landet. Det handlar inte enbart om att förebygga, beivra och utreda brott utan också om att ge service. Det är till polisen du ska vända dig för att få ett nytt pass och för att söka tillstånd för t.ex. offentliga sammankomster och mycket annat. Det ska inte spela någon roll var i du bor, man har rätten att ha en väl fungerande polis i sin närhet. har ett ansvar för att ge god service även utanför storstadsområdena. Vi vill se en mer närvarande polis. Det innebär att vi vill ha fler närpoliser i olika områden i som kan öka tryggheten och samarbeta nära med skola, socialtjänst och boende, och det innebär att polisen ska kunna bli bättre på att bekämpa t.ex. hatbrott, näthat och arbetsmiljöbrott. och regeringen har i budgetpropositionen kommit överens om en förstärkning av både rättsväsendet 4.4 Starka lanthandlare ger bra lokal service vill stärka den lokala kommersiella servicen på landsbygden. Lanthandeln har en nyckelfunktion för bygdernas attraktivitet och utveckling. ger de stora grossisterna så dåliga villkor till lanthandlarna att dessa inte kan konkurrera på likvärdiga villkor.