ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5023457 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja högsta tillåtna hastighet på motorvägar och tillkännager detta för regeringen. Säkerheten kommer alltid i första hand när det handlar om trafikpolitik. Bara för att hastigheten höjs innebär dock inte per automatik att säkerheten minskar. Faktum är att en ökad hastighet inte har visat några som helst indikationer på att öka antalet olyckor. I rapporten "Utvärdering av ändrade hastighetsgränser – Långtidseffekter på trafiksäkerheten” från VTI slogs det fast att antalet dödsolyckor på motorvägar som fått höjd hastighetsgräns varit oförändrat. är högsta tillåtna hastighet på våra motorvägar /timme. Det är viktigt att utveckla våra vägar och ökade hastigheter är en del av den politiken. Givet de positiva resultaten från utvärderingen av höjda hastigheter finns det skäl att överväga att ytterligare höja hastigheten /timme.
mot · H5023458 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda definitionen av vad som är en avgift och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att byta namn på de avgifter som egentligen är skatter och tillkännager detta för regeringen. Att kalla skatter för skatter och avgifter för avgifter är ett enkelt och kostnadseffektivt sätt att spela med öppna kort. Att inte göra detsamma är att luras och att ljuga. Gränsen mellan skatter och avgifter är tyvärr långt ifrån klar även om definitionerna i sig är det. En avgift tas ut i utbyte mot en specifik motprestation, medan en skatt i teorin kan gå till vad som helst. Avgiftens storlek bör vara proportionerlig med kostnaden för motprestationen. Är avgiften större än den faktiska kostnaden så är det en skatt. Detta finns det mängder av rättsfall och remisser från Lagrådet som visar. Ändå är gränsdragningen ofta svår att göra och blir det fel. Därför bör definitionen av vad som är en avgift utredas en gång för alla, och de ”avgifter” som egentligen är skatter bör byta namn.
mot · H5023459 · 2017-10-05 00:00:00 — Konvertering av arbetsgivaravgift till inkomstskatt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att konvertera arbetsgivaravgiften till inkomstskatt och tillkännager detta för regeringen. En av de högsta dolda skatterna är arbetsgivaravgiften. Att göra den synlig för medborgarna är ett viktigt första steg mot att tydliggöra och skapa synlighet i skattesystemet. Detta kan göras på flera sätt, men många traditionella förslag är tyvärr daterade. Att till exempel skriva ut arbetsgivaravgiften på lönespecifikationen är inte fel, men har en oklar effekt. Hur många tittar på sin lönespecifikation , och hur många läser igenom och noterar det finstilta? Hur stor andel av arbetsgivaravgiften som egentligen är skatt beror på hur hög inkomst du har och om du slår i maxtaket på de belopp du senare skulle kunna få ut av ”försäkringarna”. av arbetsgivaravgiften är alltid skatt, då denna summa inte är kopplad till någon försäkring överhuvudtaget. De ”försäkringar” som delar av arbetsgivaravgiften går till finansieras inte enbart av avgifterna utan betalas genom annan skatt. Detta förvirrar och vilseleder i sig. Dessutom är varken försäkringarna eller arbetsgivaravgiften frivilliga utan någonting som alla som arbetar måste betala en viss procent av sin bruttolön till. Allt detta tillsammans gör att arbetsgivaravgiften som helhet kan anses och bör vara en skatt, istället för att som benämnas som en avgift. Det mest effektiva för att synliggöra skatten och spela med öppna kort vore därför att arbetsgivaravgiften konverterades till inkomstskatt och drogs av från lönen på samma sätt.
mot · H5023460 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna om trängselskatt för boende i Ropsten och på och tillkännager detta för regeringen. Trängselskatten kom till för att minska trängseln på vägarna i våra större städer och öka incitamenten att åka kollektivt. Den trängselskatt som införts i Ropsten för Lidingöborna motverkar dock de som vill åka kollektivt. Placeringen av betalstationen för trängselskatt i Ropsten ökar biltrafiken i stan, eftersom den gör det dyrare att parkera och ta tunnelbana än vad det är att ta bilen hela vägen in till stan. Ropsten är den kollektivtrafikhållplats och stora knutpunkt som är närmast och mest naturlig för många Lidingöbor att parkera vid. Att även de som åker kollektivt tvingas betala trängselskatt gör att incitamenten att åka kollektivt in till minskar. De som väljer att parkera bilen vid Ropsten för att sedan åka vidare in till centrum med kollektivtrafiken borde istället undantas från trängselskatten. Inga andra kommuninvånare i trängselskattesystem missgynnas likt Lidingöborna av att parkera bilen och byta till tunnelbana. En liknande situation har aktualiserats i och där har och regeringen beslutat om undantagsregler. och Ropsten behöver få samma undantag, för miljöns skull och för att allt annat vore orättvist och opraktiskt. Vi bör inte ha lagar och skatter som behandlar människor helt olika enbart beroende på vilken plats de bor på. Tillsammans med Transportstyrelsen har dessutom undersökt möjligheterna att genom tekniska åtgärder återställa möjligheten att fritt från trängselskatt parkera samt hämta och lämna passagerare i Ropsten. konstaterar att det är såväl tekniskt som fysiskt möjligt samt rätt att skapa en lösning för detta. Detta har regeringen dock nekat, i strid med vad den egna myndigheten rekommenderar.
mot · H5023464 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den nya MR-institutionen ska ta över DO:s främjande uppgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägga DO:s enskilda fall på diskrimineringsjurister och tillkännager detta för regeringen. () är en statlig myndighet som arbetar på uppdrag av riksdag och regering för att främja lika rättigheter och möjligheter och motverka diskriminering. Myndighetens uppgifter kan grovt delas upp i två delar, dels företräda enskilda som anser sig själva ha blivit diskriminerade, dels bedriva ett främjande och förebyggande arbete mot diskriminering. Målet för DOs arbete är ett samhälle där människors lika rättigheter och möjligheter respekteras – oavsett kön, könsidentitet och könsuttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Uppdraget är gott, men tyvärr lyckas inte DO med sina uppgifter. Ytterst få enskilda ärenden leder till någon förändring. Därutöver kommer deras främjande roll att ha spelat ut sin funktion i och med MR-institutionen som ska startas i . För att få ett bättre system för skydd mot diskriminering anser jag att vi ska lägga ner DO och istället föra över DO:s främjande uppgifter till den kommande MR-institutionen. Vad gäller enskilda diskrimineringsärenden bör uppdraget att bedriva ärenden istället ges till diskrimineringsjurister och fallen drivas på domstolsnivå. DO är inte en domstol enligt mening. Medlen som går till DO för att driva enskilda ärenden bör kunna överföras till en ny form av rättshjälp som personer som anser sig ha blivit diskriminerade kan ansöka om tillsammans med en jurist som är villig att driva ett mål.
mot · H5023467 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ridning bör kunna vara en del av friskvårdsförmånen och tillkännager detta för regeringen. Det finns mycket som kan verka underligt i våra olika regelverk gällande skattefria motions- och friskvårdsförmåner. Därför begränsar vi oss till endast en del. Hälsan är viktig för oss alla. Vi är i bland världens friskaste folk. Ändå kan vi se att ohälsotalen stiger, inte minst de som kopplas till olika psykiska diagnoser. Vi vet också alla att rörelse och motion verkligen är hälsofrämjande. Där finns möjligheten för att göra friskvårdsavdrag och det kan gälla gymkort, ishockey, innebandy m.m. En idrott som verkligen gagnar både rörelse och motion likväl som stimulerar och ökar den psykiska hälsan är ridning. Det finns ett flertal forskningsrapporter som pekar på samspelet mellan ryttare och häst och hur positivt detta varit inte minst inom handikappidrotten. Det är också oerhört positivt i rehabilitering och habilitering. Ridning borde därför kunna vara en del av friskvårdsförmånen och vi hemställer därför att regeringen ser över hur det ska kunna bli så. i (C)
mot · H5023469 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att få dubbelspår på järnvägen hela sträckan i korridoren ––och tillkännager detta för regeringen. Pendlingen mellan länder i är störst mellan och . Det är drygt 28 000 svenska pendlare som har sin huvudsakliga inkomst i och till det kommer lika många deltidspendlare. I korridoren ––bor 8 miljoner människor. Här finns både näringsliv, arbetsmarknad, kultur och dynamiken i att det är gränsland som ger förutsättningar för ett kapacitetsstarkt och högkvalitativt järnvägsnät. Ett järnvägsnät som binder samman människor och verksamheter och med det skapar en stark och internationellt konkurrenskraftig tillväxtregion. För en hållbar utveckling i en tillväxtregion krävs förutsättningar för att transportera både gods och personer på järnväg. För som ett särskilt handelsberoende land är det nödvändigt att verka för en god internationell tillgänglighet. En mycket stor del av vårt handelsutbyte sker med , och . Nämnda stråk sammanfaller också i stor utsträckning med behoven av att bygga ut infrastrukturen för både godstransporter och snabba personresor. Att flytta gods från lastbil till järnväg har stora miljömässiga fördelar och järnvägspendlare minskar miljöpåverkan – men för det krävs järnvägsnät. Det är ett tydligt nationellt/skandinaviskt intresse att verka för en utveckling av denna tillväxtregion bland annat genom samplanering och prioritering över landsgränserna. Ett litet men ändå viktigt steg vore att i olika offentliga sammanhang börja behandla väg- och järnvägskorridoren mellan , och som ett enda sammanhängande, skandinaviskt stråk. Men framför allt behövs en tydlig viljeinriktning och konkreta åtgärder och initiativ från regeringarnas sida för att få till stånd ett samordnat agerande för en utbyggnad speciellt av järnvägssystemet. Ett första steg vore att få till stånd mötesspår för att öka kapaciteten. Norska regeringen har gett det norska i uppdrag att utreda sträckan –med fokus på flaskhalsen i nuvarande sträckning mellan och . Den har även fastställt en tidsplan för utbyggnad till dubbelspår på den norska sidan. Det är viktigt att även den prioriterar frågan om dubbelspår mellan och för att få till stånd korridoren ––. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H5023470 · 2017-10-05 00:00:00 — Personlig utveckling i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om personlig utveckling i skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur medveten närvaro kan användas i skolan och tillkännager detta för regeringen. I skolans uppdrag ingår att ge barn möjlighet att utveckla förmågan att tänka kritiskt och bli självständiga individer. Ett relativt enkelt sätt kan vara att redan från förskoleklass ha regelbundna utvecklingssamtal i grupp med en utbildad samtalsledare. På så vis lär sig barnen att lyssna på varandra och försöka reda ut varför vissa tankar eller känslor uppkommer. Det finns då möjlighet att använda tiden till att prata igenom uppkomna situationer där någon till exempel blivit ledsen eller arg – något som i olika försök visat sig motverka både mobbning och skadegörelse. Barnen lär sig även att på ett lugnt sätt argumentera för sin sak vilket i förlängningen främjar demokratin. Det finns undersökningar som visar att många inte har någon alls i sin närhet som de vågar prata med om sina känslor. I en värld där social kompetens värdesätts allt högre kan förmågan att sätta ord på sina känslor vara det som avgör om man klarar sig eller inte. Om den förmågan lyfts in som en viktig del i skolan är chansen även stor att förändras och att fler som mår dåligt vågar söka hjälp, både hos närstående och via sjukvården. God självkännedom är även oerhört viktigt när det är dags att välja utbildning och jobb. Genom att man tidigt lär sig att reflektera över varför man känner eller reagerar på ett visst sätt kommer också förmågan bli större att avgöra vilka sammanhang man trivs och presterar bäst i. En viktig del i det bör, utöver utvecklingssamtal, vara olika personlighetstester liknande de som ofta används av bland annat rekryteringsföretag. På så vis kommer färre välja utbildningar som studier ändå inte kommer till användning. Men framför allt kommer det ge människor ökade möjligheter att hitta sin passion i livet. Det är känt att metoder för medveten närvaro, även kallat mindfulness, kan minska stress, öka koncentrationsförmåga, förebygga psykisk ohälsa och minska tendenser till anti-sociala beteenden. Forskningen på området sammanknyts alltmer med hjärnforskning och har ökat exponentiellt, i antal publicerade vetenskapliga artiklar räknat, . Därför bör en utredning tillsättas som undersöker om medveten närvaro skulle kunna anpassas så att den kan användas i skolans värld, med åldersanpassade övningar som görs på evidensbaserad basis. Antalet självmordsförsök bland unga ökar, och ätstörningar, självskadebeteenden, sexuella övergrepp, våldsamhet och allmän frustration är tyvärr en alldeles för vanlig del i många ungas vardag. Att skolan tar ett större ansvar för elevernas psykiska hälsa kommer givetvis inte lösa alla problem, men långsiktigt är jag övertygad om att det skulle bidra starkt till att öka både empatin i samhället och det egna välbefinnandet hos många människor.
mot · H5023471 · 2017-10-05 00:00:00 — Förebyggande av psykisk ohälsa ställer sig bakom det som anförs i motionen om personlig utveckling och förebyggande av psykisk ohälsa och tillkännager detta för regeringen. I en alltmer komplex och instabil omvärld där det dessutom är stora ekonomiska omvälvningar på ingång behöver samhället – det offentliga, marknaden och civilsamhället – bli bättre på att långsiktigt stödja människors personliga utveckling och skapa förutsättningar för medborgarnas inre trygghet och goda relationer. Kvaliteten av våra relationer, både professionella och medborgerliga och privata är i stora drag ett mått på samhällets kvalitet och därmed på livskvaliteten hos alla. Det personliga utvecklingsperspektivet går ut på att människor själva kan lösa sina problem och agera friare, mer långsiktigt och produktivt. Hur en person utvecklas är väl studerat inom psykologi, medicin och psykiatri. Här finns rika källor till idéer och inspiration för politiska åtgärder. Enligt detta perspektiv kan människor inte delas in i två kategorier (friska mot sjuka), utan betraktas istället som att vi befinner oss på en skala, där vi kan vara mer eller mindre välanpassade, välmående och rika på goda relationer i livets olika sfärer. Sammankopplat med ett övergripande samhällsperspektiv är det uppenbart att vårt samhälle kan vara mer eller mindre skickligt på att stödja människor i vår personliga utveckling. Människor som hålls tillbaka i sin personliga utveckling hamnar lättare i konflikter och kan ha svårare att ta till sig mer komplexa resonemang och långsiktiga perspektiv . Att fler människor kommer längre i sin personliga utveckling kan bidra till att stabilisera marknaden, eftersom människor agerar mer långsiktigt, underlätta omställningen till ett hållbart samhälle, och göra det politiska klimatet mer moget, övervägt och inkluderande. Det kan också bidra till en mer framgångsrik integration och ett mer innovativt näringsliv. Det bör understrykas att sådan personlig utveckling, där de nordiska länderna redan anses ligga i framkant, är en långsiktig satsning som kräver ett perspektiv . Det är emellertid aldrig för sent att börja, och goda effekter kan visa sig . Grunden för den personliga utvecklingen läggs redan i barndomen, och därför är det särskilt kostnadseffektivt att inrikta en del av åtgärderna på skolor och förskolor. Krafter bör samlas för att långsiktigt skapa förutsättningar för att medborgare av egen kraft ska kunna möta sina egna och varandras utmaningar i livet. Detta skulle ha betydande konsekvenser för ekonomin, den allmänna tryggheten, kriminaliteten och hur väl våra institutioner fungerar. I ekonomiska termer medför psykisk ohälsa betydande samhällskostnader, både i form av vård men också genom att många inte får möjlighet att bidra till samhället. Det bör bli lättare för personer med lindrig psykisk ohälsa att tidigt få tillgång till terapi och samtalsstöd. Goda exempel finns i andra länder. Dessutom bör man se över hur forskningen kring personlig utveckling och förebyggande av psykisk ohälsa kan förstärkas.
mot · H5023476 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera lagstiftningen om sjöfylleri och tillkännager detta för regeringen. För många är båtlivet en viktig del av semester och avkoppling. Sommarens skärgårdsutflykter är härliga, oavsett om de sker i en enkel öppen båt med kaffekorg, eller i en större båt med möjligheter till övernattning och matlagning. Ett rikt skärgårdsliv är också viktigt för fastboende öbors möjligheter att leva och verka i denna typ av glesbygd. Det svenska båtlivet spänner över alla samhällsklasser och omfattar många varianter, men med det gemensamt att en förkrossande majoritet av fritidsskepparna tar ett stort ansvar för säkerhet, trivsel och miljö. För den som saknar egen erfarenhet kan det vara lätt att tankemässigt koppla samman framförande av båtar med bilkörning, men skillnaderna är stora. På vägen möter man långtradare i /h på en halvmeters avstånd och reaktionerna måste vara blixtsnabba när ett barn springer ut i gatan efter en boll. Säkerhetsutmaningarna på sjön är annorlunda, om än i många stycken mer betydande än de på vägen. Variationer i väder och vind och allt annat som påverkar förutsättningarna för att man säkert ska kunna framföra sin farkost kräver kunskap och omdöme. Något man samlar på sig och i samverkan med andra. Det är inte alldeles självklart att en strikt promillegräns stärker säkerheten till sjöss. Det är heller inte alldeles självklart att en sådan gräns ska vara samma som den för bilkörning. Regeringen bör därför utvärdera sjöfyllerilagen utifrån dessa förutsättningar.
mot · H5023478 · 2017-10-05 00:00:00 — Kortare väntetider i cancervården ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att korta ned väntetiderna i cancervårdens hela kedja och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för fler patologer och tillkännager detta för regeringen. För många innebär ett cancerbesked början på en lång resa som i alla led drabbas av långa väntetider. För patienter med oklara cancerbesked innebär detta en källa till stor oro. Innan man vet, innan det finns någon behandling, och efter behandling som antingen lyckats eller misslyckats. Väntan, oklara besked eller motstridande besked beroende på vem man möter är inte acceptabelt. Ändå händer det alltför ofta i olika delar av cancervårdens kedja. Oaktat att vården samordnats i regionala centrum. Antalet cancerfall ökar och avslöjas återkommande brister i dagens cancersjukvård. Vi får rapporter om barn som inte får sin behandling, problem för de som får sin cancerdiagnos inför semesterperioderna, brist på läkare och sjuksköterskor eller specialistkompetens som patologer. Situationen i dagens cancervård upprör och drabbar väldigt många enskilda och anhöriga hårt. Ett cancerbesked ska inte bli dödligt på grund av ineffektivitet och kapacitetsbrister i avgörande sekvenser. Men det kan bli fallet. Jag har när min sambo drabbades kunnat följa effekterna av bristen på patologer. Efter en radikal operation kallades vi vid ett flertal tillfällen för återbesök bara för att konstatera att inget resultat förelåg från patologerna. fick vi inget svar på om operationen varit framgångsrik eller inte. Ett hinder i denna del var då ändå inte att operationen ägde rum med de fördröjningar som då drabbar hela systemet. Orsaken var den stora bristen på patologer. Bristen på patologer är en av de stora flaskhalsarna i cancervården och orsakar oacceptabla väntetider. Målsättningen är att ha besvarat av vävnadsproverna . En målsättning som bara till ringa del uppnås, något människor tydligt upplever följderna av. Den otillräckliga utbildningen gör att det endast finns 213 specialister i patologi. En jämförelse med våra grannländer talar för att antalet istället borde ligga runt 400 specialister. På alliansregeringens uppdrag tillsattes 2011 en utredning för att finna lösningar på denna bristsituation. har gått sedan utredningen presenterade sina förslag men ännu kan man inte se några betydande förändringar. I svaret på en liknande motion hänvisades till ännu en utredning: Effektiv vård 2016:2. Den har avslutat sitt uppdrag och medan utredning läggs till utredning drabbas alltfler drabbade av cancer till följd av dagens brister. krävs att staten tar sitt ansvar för att åtgärda de flaskhalsar i cancervården som leder både till ökat psykiskt lidande hos alla drabbade och försämrad vård och för tidig död. Regeringen måste ta sitt ansvar för nationell samordning för att korta väntetiderna i varje led inom cancervården och som ett led däri få bort flaskhalsarna. Det handlar om att nå en effektiv och jämlik vård för de svårast sjuka. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H5023479 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att förhindra att stater missbrukar efterlysningssystem för att komma åt politiska opponenter i andra länder och för att driva frågan i kretsen av medlemsstater i EU, och detta tillkännager för regeringen. är världens största internationella polisorganisation med 190 medlemsländer. De utgör en viktig organisation för att underlätta samarbete globalt, bekämpa kriminalitet och göra världen till en säkrare plats. De ska handla i enlighet med den universella deklarationen om mänskliga rättigheter och är hindrade från insatser som är av karaktären politiska, militära, religiösa eller rör ras. har det blivit uppenbart att systemets ”rödflaggning” har missbrukats av stater för att komma åt politiska motståndare bortom sitt lands gränser. Personer som drabbas av detta system har inte möjlighet att överklaga ”red notice” i någon nationell eller internationell domstol. antog förslag som ska stärka möjligheterna att skydda sig mot missbruk från vissa stater. Det är välkommet och måste implementeras. Men det räcker inte för att komma till rätta med det växande missbruket. Det krävs ökat fokus på de stater som återkommande använder rödflaggning för att komma åt oppositionella som lämnat landet. Det krävs också att de som drabbas får chansen att överklaga och tillgång till upprättelse. bör verka för att självt men också tillsammans med övriga EU säkerställa att arresteringar inte görs när det finns starka skäl att misstänka missbruk av t ex politiska skäl. har antalet rödflaggningar mer än femfaldigats från 2 343 till 12 787 personer 2016. Vissa länder återkommer oftare än andra. Det finns åtskilliga exempel på personer som stoppats på flygplatser efter att , eller begärt att de grips via red notice. är ett känt exempel på hur ryska myndigheter sökt gripa honom för hans arbete för upprättelse av . Men också MR-aktivister, kritiker av från forna Sovjetstater. En belgisk-turkisk aktivist drabbades av gripanden i tre olika länder efter efterlysning av turkiska myndigheter anklagad för att vara medlem i en terroristorganisation. Efterlysningen drabbade honom . greps den svensk-turkiske journalisten i på begäran av turkiska myndigheter med samma typ av terroranklagelser och efter rödflaggning via . För att tilltron till systemet ska upprätthållas och det inte ska missbrukas av politiska skäl krävs en tydlighet från alla medlemsstater i . I avvaktan på resultat måste även medlemsstater säkerställa att de inte själva verkställer arresteringar om det uppenbart strider mot de grunder som har. Detta bör gälla för och regeringen bör säkerställa att man vidtar de åtgärder som krävs för att förhindra missbruk. Detta bör ges regeringen till känna.