ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5023148 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att reformera turordningsreglerna och tillkännager detta för regeringen. Utanförskapet är ett av vår tids största problem. Som politiker har vi därför ett stort ansvar att ta tillvara alla de verktyg som finns tillgängliga i syfte att underlätta inträdet på arbetsmarknaden. En väl fungerande arbetsmarknad är direkt beroende av vår förståelse för, och vår reaktion på, de systemfel som finns på arbetsmarknaden. Trots omfattande insatser som alliansregeringen genomförde för att sänka trösklarna och underlätta för lågutbildade, utrikes födda och unga att komma i jobb, finns det fortfarande mekanismer inom dagens regelverk som motverkar detta. Forskning (bland annat av professor vid Linnéuniversitetet) visar tydligt att dagens turordningsregler är ett av de hindren. I en ny rapport, Turordningsreglernas ekonomiska effekter, som utkom , analyserar professorn i nationalekonomi vilka effekter som sist-in-först-ut-principen har haft. Han konstaterar bland annat att dagens regelverk kring anställningsskydd utformades , att de företag som kunde använda sig av undantagsreglerna ”skapade fler jobb, hade högre produktivitet och lägre sjukskrivningar än liknande företag som inte fick göra undantag”, att undantagsreglerna skapade en ”tillväxtbarriär” eftersom företag blev mindre benägna att öka sin personalstyrka till över tio anställda, att de större företagen har möjlighet att kringgå lagstiftningen om anställningsskydd genom att anlita bemanningsföretag. Med tanke på den trögrörliga arbetsmarknad som utmärker , uttrycker professor också farhågor om hur gällande lag om anställningsskydd kommer att påverka utrikes föddas möjligheter att få ett arbete. Även diskuterade frågan i sin slutrapport, och menade att ”grupper med svag ställning på arbetsmarknaden, som ungdomar och invandrare, påverkas negativt av ett strikt anställningsskydd”. I rapporten drar man slutsatsen att turordningsreglerna bör tas bort. Visst är turordningen på arbetsmarknaden i hög grad en fråga för de avtalsslutande parterna. Men då nuvarande regelverk har en så stor inlåsningseffekt, i kombination med det stora antalet arbetslösa, behövs en reformering med syfte att öppna för nya lösningar och en större rörlighet på den svenska arbetsmarknaden. Därför måste vi politiker agera. En liknande motion behandlades under förra . Utskottet konstaterade då ”att turordningsreglerna i anställningsskyddslagen är väl avvägda och att eventuella förändringar först bör förankras hos parterna”. När nu ytterligare forskning visar att turordningsreglerna inte är ”väl avvägda”, anser undertecknade att det är hög tid för arbetsmarknadsutskottet att ta till sig vad forskning och evidens visar. Att därför vara proaktiv och besluta att se över samt reformera turordningsreglerna synes vara en klok åtgärd, inte minst då arbetslösheten bland utrikes födda är hög och detta väntas få omedelbara konsekvenser för integrationen. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H5023149 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det svenska systemet för att hantera organ- och vävnadsdonation måste bli mer effektivt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de regionala skillnaderna i donationsfrekvens måste minska och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska införa ett system där alla invånare förutsätts ha gett sitt medgivande till organ- och vävnadsdonation, såvida inte de själva eller deras anhöriga uttryckligen har begärt annorlunda, och tillkännager detta för regeringen. har varit världsledande i att kunna erbjuda sina medborgare transplantation av organ och vävnader. Till skillnad från andra länder har byggt upp ett mycket effektivt system, vilket innebär att organ och vävnader oftast finns tillgängliga för transplantation då behov uppstår. Detta framgår av en artikel i tidskriften . Framgångsfaktorer som lyfts handlar om hur den spanska verksamheten är organiserad, att de jobbar systematiskt med att optimera verksamheten och att alla spanjorer ingår i deras ”donationsregister” såvida de eller deras anhöriga inte uttryckligen har begärt annat. införde ett liknande system. Det innebär att myndigheterna i nu förutsätter att alla som bor i landet har gett sitt medgivande till organ- vävnadsdonation i händelse av dödsfall, såvida de eller deras anhöriga inte uttryckligen har begärt annorlunda. I likhet med många andra länder har ett stort behov av organ och vävnader för transplantation. rapporterades det högsta antalet avlidna organdonatorer i . Det var 185 avlidna som fick minst ett organ tillvarataget eller transplanterat, och som därmed gav flera personer möjlighet till en ny start i livet och till ett värdigare liv. Det var en ökning jämfört med , vilket är bra men otillräckligt (Organ- och vävnadsdonatorer i , ). Behovet av organ och vävnader för transplantation är nämligen fortsatt stort. På väntelistan fanns ett behov av 827 organ. I sin rapport uppger dessutom att det finns stora skillnader i donationsfrekvens på den regionala nivån. En situation som man inte har kommit till rätta med. Det känns ovärdigt ett land med framgångsrik vård där många svårt sjuka skulle kunna få ett bättre liv. I är invånare i allmänhet mycket positiva till organdonation. Vi intar till och med tätpositionen i när det gäller befolkningens vilja att donera organ efter sin död. Därför blir det paradoxalt att våra väntetider efter nya organ och vävnader är så långa. Precis som i måste ett systemskifte till. Människokroppen är fantastisk. Tack vare omfattande forskning och innovation kan vi göra stora underverk. Den spanska modellen har gett landet en världsledande position då det gäller att rädda svårt sjuka människor. Låt oss lära av dem och införa deras modell till ”donationsregister”. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H5023150 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 15 § kommittéförordningen (1998:1474) ska kompletteras med ett krav på att också redovisa huruvida förslagen har betydelse för den personliga integriteten och tillkännager detta för regeringen. Kontrollnätet kring medborgaren dras åt och blir allt finmaskigare genom nya lagar och ny teknik. Ett stort problem är avsaknaden av helhetssyn då olika beslut fattas. För visst kan syftet med enskilda beslut vara befogat och skäligt men i kombination med andra likaså befogade åtgärder kan det få mycket negativa konsekvenser för den personliga integriteten. Detta måste vi få bättre kontroll över. Att bygga upp omfattande system, som inte behövs för samhällets säkerhet, över medborgare som inte lämnat sitt tillstånd leder rakt in i kontrollsamhället. Att inte se nödvändigheten av att i görligaste mån skydda existerande system mot intrång är aningslöst, men sker likväl alltför ofta. För att kunna fatta goda och överblickbara beslut och för att få bättre kunskap om hur olika förslag påverkar den personliga integriteten anser undertecknade att det är viktigt att 15 § i kommittéförordningen (1998:1474) ska kompletteras med att också redovisa huruvida förslagen har betydelse för den personliga integriteten. Detta bör ge regeringen till känna. Finn (M)
mot · H5023151 · 2017-10-05 00:00:00 — Post till rättspsykiatriska patienter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra lagen så att rättspsykiatriska regionkliniker på ett enklare sätt ges lov att granska patienternas inkommande post och tillkännager detta för regeringen. slog landets rättspsykiatriska regionkliniker larm om att det är alltför enkelt att smuggla in narkotika och farliga föremål till de intagna. Detta då det inte är tillåtet för personalen att automatiskt kontrollera de paket som skickas till patienterna utan att chefsöverläkaren först har fattat beslut om varje enskild försändelse som personal anser bör granskas. har personalen inte ens rätt att ”känna och klämma” på försändelserna utan att först ha fått ett beslut av chefsöverläkaren. Ansvariga vid flera kliniker har därför uttalat att de måste ges möjlighet att på ett enklare sätt kunna kontrollera all inkommande post. De har också framfört sin uppfattning till och Inspektionen för vård och omsorg () och begärt att lagen bör kunna tolkas så att den medger personal rätt att granska försändelser utan att först inhämta beslut från chefsöverläkare. Båda myndigheterna har dock avslagit deras begäran. Något som är ytterst förvånande med tanke på att det finns exempel då till och med skjutvapen har kunnat smugglas in till de intagna via olika försändelser. Frågan är förvisso komplex på så sätt att de intagnas integritet ska respekteras, men eftersom en stor del av de intagna har begått mycket allvarliga brott har frågan självklart också stor betydelse för att kunna garantera personalens och patienternas trygghet och säkerhet. Vi är många som anser att säkerhetsaspekterna måste överväga i detta fall. Med hänvisning till ovan anser undertecknad att lagen måste ändras så att rättspsykiatriska regionkliniker på ett enklare sätt ges lov att granska patienternas inkommande post. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H5023153 · 2017-10-05 00:00:00 — Avgift för livsmedelskontroller måste ändras ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en återrapport om regeringens åtgärder med anledning av Statskontorets förbättringsförslag rörande livsmedelskontroller och tillkännager detta för regeringen. Statskontoret presenterade i en rapport (2015:17) som behandlade frågan om avgifter i samband med livsmedelskontroller. Av rapporten framgår att mycket av den kritik som har riktats mot avgifterna har varit befogad. Statskontoret konstaterar till exempel att avgiftsmodellen brister både i begriplighet och legitimitet och anför vidare att systemet kan förbättras och antalet kontroller ökas. Miljö- och jordbruksutskottet (MJU) har i sitt betänkande 2015/16:MJU15, framhållit att de ”förutsätter att det även ingår i arbetet att beakta frågor som rör avgifter för livsmedelskontrollen, något som bl.a. har lyfts fram i den ovan refererade rapporten från Statskontoret”. Om regeringen har tillmötesgått MJU:s ståndpunkt har ännu inte kunnat bekräftas. Något undertecknad anser bör ske. En rapport om vad regeringen har vidtagit för åtgärder bör därför redovisas för . Myndigheters tillsyn är ett viktigt instrument för att kontrollera att lagar och regler efterlevs. Konsumenter ska ha tillgång till säkra och pålitliga livsmedel som är rätt märkta. Därför är arbete med att kontrollera livsmedelshygien och tillsyn av livsmedelsanläggningar en viktig verksamhet. Avgifterna bör dock baseras på myndighetens nedlagda tid för kontrollverksamheten ifråga och inte vara fasta. Detta är också något som tar upp i sin rapport . De skriver bland annat om avgifter: ”Svårigheterna att tillämpa bestämmelserna om avgifter medför även en risk för att avgifterna som livsmedelsföretagen betalar för kontrollen inte är korrekta. Exempelvis kan företag få betala för kontroller som inte genomförs.” Enligt är detta något som är väl medvetna om, och det är inte rimligt. bör utifrån ovan ge regeringen i uppdrag att skyndsamt återrapportera om de åtgärder som har vidtagits efter Statskontorets rapport då det gäller förslagen rörande avgifter vid tillsyn på livsmedelsområdet.
mot · H5023157 · 2017-10-05 00:00:00 — Skattereduktion för svenska soldater i utlandstjänst ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över skattelagstiftningen för försvarsanställda i utlandstjänst och tillkännager detta för regeringen. Deltagande i internationella insatser är en viktig del av försvarets verksamhet. har också en lång tradition av internationellt engagemang och de insatser vi gör är uppskattade. Även efter att värnplikten nu delvis har återuppväckts kommer försvarets personalförsörjning framgent att bygga på frivillighet. Frivilligheten gör att vi kan skicka kompetenta och samövade förband i de internationella insatserna. Tusentalet svenska soldater är i utlandstjänst, och regeringsföreträdare har uttalat ambitionen om att ska delta i fler internationella insatser . Som anställd i det svenska försvaret kan det ställas krav på deltagande i utlandstjänst. Anställda inom försvaret i utlandstjänst betalar fortfarande kommunalskatt på sina inkomster, trots att de kan vara utlandsstationerade . Soldaterna får inkomsttillägg, men det är endast utlandstraktamentet som är skattebefriat. Utlandstjänst innebär en lång frånvaro från hem och familj. Inte sällan har den anställde en familj och ett boende i som inkomsten måste räcka till. För soldater som deltar i utlandstjänst är de fysiska och psykiska påfrestningarna höga. Rekryteringen av soldater skulle sannolikt underlättas om nettoinkomsterna ökade. gäller samma beskattningsregler för alla som stationeras utomlands av en statlig myndighet, men soldater i utlandstjänst borde ha gynnsammare skatteregler än andra statligt anställda, antingen genom sänkt skatt eller genom skattebefrielse under utlandsstationering. Inkomstskatterna för försvarsanställda i utlandstjänst bör därför ses över för att förbättra deras villkor och underlätta rekrytering. i (M)
mot · H5023158 · 2017-10-05 00:00:00 — Fler företagare inom nya verksamheter med utmaningsrätt ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatorisk utmaningsrätt för kommuner och landsting och tillkännager detta för regeringen. Möjligheten för privata utförare att utmana kommunala och landstingsdrivna verksamheter har medfört en större mångfald bland offentligt finansierade verksamheter inom vård, skola och omsorg. Konkurrens främjar kvalitet liksom att invånarna själva får välja utförare. Det finns många exempel på kommunalt drivna och landstingsdrivna verksamheter som skulle kunna drivas bättre av privata entreprenörer. Privata aktörer med drivkraft kan oftast sköta verksamheten minst lika bra som eller bättre än kommunerna och landstingen själva. I samband med införandet av lagen om valfrihetssystem har små och medelstora företag fått större möjligheter att konkurrera om utförandet av välfärdstjänster. Detta bör emellertid utvidgas till samtliga verksamheter. Huvudprincipen med utmaningsrätt är att den som vill driva en verksamhet åt kommunen på entreprenad har rätt att utmana den kommunala verksamheten och rikta ett önskemål till kommunen om att en del av kommunens verksamhet skall drivas av den privata entreprenören. Det är dock upp till varje kommun att själv bestämma huruvida utmaningsrätt skall införas i kommunen eller inte. Utmaningsrätten omfattar inte heller kommunalt drivna och landstingsdrivna bolag. Ett trettiotal kommuner och enstaka landsting har infört utmaningsrätt. kommun är en av de kommuner i landet som fick in flest utmaningar. var även en av de kommuner som bäst marknadsförde möjligheten att utmana verksamhet. Bland de utmaningar som har lett fram till upphandling och kontrakt med en privat leverantör i är företagshälsovård, drift av friluftsområde och service till föreningslivet – verksamheter som i många kommuner aldrig har utsatts för konkurrens. Hade det funnits en obligatorisk utmaningsrätt skulle marknadsföringen mellan kommunerna inte behöva skilja sig åt i landet. är kännedomen om utmaningsrätten begränsad hos privata entreprenörer, mycket beroende på att kommunerna själva väljer hur de vill marknadsföra utmaningsrätten. Utmaningsrätten riskerar därmed bli en pappersprodukt utan genomslag, vilket inte är vad lagstiftarna syftade till att åstadkomma. Syftet med utmaningsrätten är att bästa tänkbara tjänst ska tillhandahållas av bästa leverantör. Kvaliteten ska vara avgörande, inte vem som tillhandahåller tjänsten. Därför bör en uppdaterad modell för utmaningsrätten skapas så att det blir obligatoriskt för kommuner och landsting att införa denna inom alla områden förutom myndighetsutövning, strategiska ledningsfunktioner och vad som enligt lag eller förordning måste utföras av kommunen med egen personal. i (M)
mot · H5023163 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkra aborter och tillkännager detta för regeringen. Många länder som accepterar vissa sexuella och reproduktiva rättigheter vägrar att acceptera abort och att varje kvinnas rätt att bestämma över sin egen kropp är en mänsklig rättighet. Medan en minskning av mödradödlighet kan accepteras som ett moraliskt mål i även de mest konservativa av länder är aborträtten kraftigt beskuren i flertalet av jordens stater. Nästan hälften av jordens kvinnor i fertil ålder lever i länder där abort är förbjuden. I många länder är det förbjudet förutom när det är allvarlig fara för kvinnans hälsa. Morallagar hindrar dock inte att aborter genomförs – det påverkar bara säkerheten och hälsoriskerna med ingreppet. WHO uppskattar att över 20 miljoner osäkra aborter genomförs . Detta motsvarar nästan hälften av det totala antalet aborter i världen. Osäkra aborter kostar 70 000 kvinnor livet och lämnar åtskilligt fler barn föräldralösa. Att bli oönskat gravid kan innebära svåra konsekvenser då flickan inte längre har möjlighet att, eller förbjuds att, gå i skolan eller arbeta utöver det sociala stigma som ofta följer. I länder där mödrahälsovården är bristfällig riskerar kvinnor dessutom livet i samband med förlossningen. Att kunna bestämma över sin egen kropp och sexualitet är en mänsklig rättighet då den påverkar möjligheten att styra över sin hälsa, arbete och utbildning och andra livsval. ser jämställdhet och kvinnors roll i utveckling som ett centralt område i utvecklingsbiståndet för att nå långsiktiga resultat. Finansieringen till insatser som syftar till att främja tillgången till säkra aborter behöver ses över. Vi behöver även se över möjligheten att ytterligare påverka den politiska dialogen och arbeta för att policyändringar sker på global nivå. Dessutom behöver vi se över möjligheten att öppna för att ställa tydligare krav på förändring och se över del av biståndsmedel. i (M)
mot · H5023167 · 2017-10-05 00:00:00 — Fri tentamensrätt vid högskolor och universitet ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av en fri tentamensrätt och tillkännager detta för regeringen. Reformeringen av den svenska gymnasieskolan har medfört ökad valfrihet för landets gymnasieelever. Det finns nu en mångfald inom gymnasieskolan, vilket innebär att elever med olika preferenser och förutsättningar kan hitta en utbildning som matchar deras behov och önskemål. De som söker till svenska högskoleutbildningar kommer från olika bakgrunder och har olika förkunskaper med sig. Urvalsreglerna till högskolan så som de är utformade motsvarar inte nödvändigtvis de sökandes förkunskaper. Många studenter måste därför gå grundutbildningar de egentligen inte har någon nytta av för att kunna få studera på den nivå de egentligen avser. Den student som anser sig ha tillräckliga kunskaper för att påbörja en kurs på en högre nivå än den grundläggande, borde därför ges rätt att tentera ett ämne som han eller hon anser sig ha tillräckliga kunskaper i. Kostnaden för en utbildning som egentligen inte tillför mer kunskaper är för den enskilde studenten liksom för högskolan ett slöseri med såväl tid som pengar. Att införa möjligheten att tentera av en kurs på till exempel grundnivå och med godkända resultat gå vidare till fortsättningsnivån, utan att passera antagningssystemet, sätter kunskapen i centrum i stället för formaliteter. Ett system med en tentamensrätt för alla borde således införas vid teoretiska utbildningar vid statliga högskolor och universitet och ske mot en självkostnadsavgift. I de kurser där även inlämningsuppgifter och seminarier krävs borde dessa kunna lämnas in eller på annat lämpligt sätt redovisas av studenten, till självkostnadspris. Utskottet har tidigare konstaterat att kurser inom högskolan ofta innehåller andra obligatoriska moment än skriftlig tentamen som studenten måste fullfölja för att examineras. De kurser som kräver obligatoriska moment har dock utformat sin läroplan efter rådande regler och skulle, givet fri tentamensrätt, i många fall kunna strukturera om sin läroplan för att möjliggöra föreslagen tentamensrätt. Fördelarna med en så kallad fri tentamensrätt innebär för det första att en studieplats kan erbjudas till någon som verkligen behöver den istället för att upptas av en person med redan tillräckliga kunskaper. För det andra skulle den med tillräckliga kunskaper kunna erhålla bevis på kunskaperna via en godkänd tentamen utan att för den skull tvingas till extra terminer av skuldsättning med studielån. Regeringen bör därför se över möjligheten att införa fri tentamensrätt vid teoretiska utbildningar vid statliga högskolor och universitet. Tentamensrätten bör vara kopplad till en eventuell självkostnadsavgift. i (M)
mot · H5023168 · 2017-10-05 00:00:00 — Avskaffande av fribelopp för studiemedel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlen och tillkännager detta för regeringen. Fribeloppets övre gräns har höjts i flera steg. De har alla varit välkomna initiativ och steg mot ett rättvisare studiemedelssystem. Trots det kvarstår alltjämt en gräns för hur mycket en student kan tjäna för att få erhålla studiemedel. Det innebär att en student som arbetar mer än vad fribeloppsgränsen medger betalar skatt och bidrar till statens inkomster men får ett lägre studiemedel för resten av terminen. Många studenter väljer att arbeta för att på så vis delfinansiera sina studiekostnader och bidrar till vår allmänna välfärd. Att arbeta vid sidan av studierna innebär att studenten får in en fot på arbetsmarknaden och etablerar värdefulla nätverk, vilket kan underlätta för studenten den dag hon eller han lämnar studierna och söker arbete på heltid. Den som studerar kan bäst själv bedöma hur mycket hon eller han kan och förmår arbeta utöver sina studier. Arbetslivserfarenhet är en viktig komponent på arbetsmarknaden och det ska löna sig att arbeta. Förekomsten av fribeloppet slår därför fel. Systemet leder till att en student som arbetar för mycket får ett lägre studiemedel för resten av terminen. Studenter som väljer att göra lite mer, på sin fritid vid sidan av studier, bör inte bestraffas för detta. Därför bör regeringen se över om fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlen bör avskaffas. i (M)