mot · H5023907 · 2017-10-11 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:5 Bättre förutsättningar för fondsparande och hållbara val avslår förslaget i de delar som avser krav på att tillhandahållande av hållbarhetsinformation regleras i lag och därtill knutna bestämmelser i förslagen till lag om värdepappersfonder och lag om förvaltare av alternativa investeringsfonder (avsnitt 5.3 och 5.4.1). Regeringen föreslår att genom lag reglera att fonder ska lämna information om förvaltning med avseende på olika hållbarhetsaspekter såsom miljö, sociala förhållanden, personal, respekt för mänskliga rättigheter och korruption. Vidare ska samtliga fonder, vare sig de beaktar hållbarhetsaspekter eller ej, också åläggas med informationskrav om att rapportera detta. Det finns flera internationellt erkända alternativ för hållbarhetsinformation. FN‑initiativet Principles for () förtydligar redovisning inom hållbarhet med kapitalförvaltningsfrågor. Utöver detta finns också nordiska initiativ som svanmärkningen, vilket ger en möjlighet för fonder med en tydlig hållbarhetsprofil att få sitt hållbarhetsarbete granskat och i slutändan certifierat. Även den oberoende organisationen (Swesif) tillhandahåller information för icke-professionella sparare i form av en ”hållbarhetsprofil”. Morning star är ett annat exempel som gör en helhetsbedömning av olika fonders hållbarhetsarbete. Vidare finns nationella branschinitiativ från fondbolagens förening, med förslag på riktlinjer kring korrekta uttryck och icke-missvisande formuleringar vid marknadsföring samt krav på en hållbarhetsöversikt där hållbarhetsarbetet beskrivs med konkreta exempel. ges även investerare som söker ett hållbart fondalternativ, sett till ESG-standarder, fullgoda möjligheter att investera i den breda och växande mängden ”hållbarhetsfonder”. Dessa fonders placeringsstrategi är att ta hänsyn till företagens CSR-program som de certifierar sig själva genom exempelvis s.k. svanmärkning eller användandet av PRI-redovisning. För den genomsnittliga fondspararen finns således lättillgänglig information och goda möjligheter att investera i fonder på grundval av deras ”hållbarhet”. Den svenska lagstiftningen skulle med detta krav avvika från EU-standarden som dessa bolag erläggs med en ökad administrativ börda. Det kan därför ifrågasättas hur effektiv en reglering kring hållbarhetsinformationen kan anses vara när den inte är tillämplig på värdpappersbaserade fonder vars hemvist är utanför . Det skulle leda till en informationsasymmetri där utländska värdepappersfonder får en konkurrensfördel i och med avsaknaden av administrationskrav för att rapportera hållbarhetsinformation. Slutligen anför i sitt remissvar att det är oklart vad som avses med begreppet ”hållbarhet”. Avsaknaden av kontrollmekanismer när det gäller fondernas hållbarhetsinformation kan i värsta fall leda till s.k greenwashing. Med detta menas att fondförvaltarna felaktigt marknadsför fonden som mer hållbar än vad den egentligen är, i syfte att göra den mer attraktiv hos sparare. uppfattning är att utvecklingen av hållbarhetsrapportering bäst sker genom självreglering, vilket redan bevisligen finns inom branschen. Det påpekas även av flera remissinstanser att det finns en överhängande risk att en lagreglering snabbt kan bli omodern och i sämsta fall kontraproduktiv. På dessa grunder yrkar avslag på förslaget i de delar som avser krav gällande tillhandahållande av hållbarhetsinformation.