mot · H5023405 · 2017-10-05 00:00:00 — En undersökning från visar att av unga i åldrarna 18–kan tänka sig att starta ett eget företag, däremot är det som gör det i slutändan. Vidare har undersökningar av Ung Företagsamhet (UF) visat att bortåt var fjärde elev som går igenom UF senare i livet startar företag. Man vet också att de som genomför UF också i högre grad är chefer, får högre lön och har kortare arbetslöshetsperioder än de som inte går UF. Det är därför rimligt att anta att fler företag skulle startas om fler elever erbjuds och väljer att gå UF. Det finns därutöver stora skillnader i hur stor andel elever som går UF på olika gymnasieprogram. Nio av tio elever på Handels- och administrationsprogrammet läser UF, medan under en av tio elever på Byggprogrammet gör det. Rimligen finns möjligheter att erbjuda fler elever en chans att läsa UF, inte minst då många elever på yrkesprogram ofta senare i livet startar eget företag och genom UF torde stå bättre rustade för livet som egen företagare. Därför anser att alla gymnasieelever i ska erbjudas läsa UF. Det är också angeläget att i samband med detta göra ett kvalitetslyft av UF-verksamheten. Många människor väljer att starta företag. har sett en fördubbling av andelen företagare, vilket är en starkare utveckling än i något jämförbart land. Men den positiva utvecklingen av antalet entreprenörer har brutits . En trolig orsak är de negativa besked och beslut regeringen kommit med inom områden som , och företagande inom välfärden. Det är nu angeläget att utvecklingen vänds igen så att fler väljer entreprenörskap. För att förhindra osund konkurrens från offentlig sektor gentemot näringslivet infördes särskilda regler om offentlig säljverksamhet i konkurrenslagen (2008:579). Det är nu hög tid att dessa regler utvärderas och ses över för att säkerställa att önskvärt resultat har uppnåtts. Det är bra om fler människor ges möjlighet att förverkliga sina idéer och skapa jobb både åt sig själva och åt andra. har gett regeringen i uppdrag att komma med ett lagförslag som bl.a. innebär att kravet på aktiekapitalet halveras från dagens till för att underlätta för att fler ska starta företag. Kravet på aktiekapital sänktes av Alliansen från till . Det är rimligt att nu gå vidare och göra ytterligare en sänkning . Vi vill även att rätten till tjänstledighet förlängs från dagens till . Det gör att det blir enklare för fler att våga ta steget till entreprenörskap och att fler människor får mer tid att utveckla sitt företag så att det bär sig innan ett karriärbeslut behöver fattas. Även så kallade mikroaktiebolag bör undantas från en del administration, så att de kan fokusera mer på att driva verksamheten än på pappersarbete. har det skett fler viktiga lättnader i regler och administration, framförallt för mindre företag. Det är dock viktigt att nu gå vidare för att ytterligare underlätta för mindre företag genom att utreda hur dessa kan undantas från administration för att på så sätt kunna fokusera mer på att driva och utveckla sina verksamheter. Under förra mandatperioden sänktes företagens administrativa kostnader med och det genomfördes närmare 500 förenklingar. har permanentats och syftar till att ge företagare en enklare vardag. Erfarenheter från andra länder visar att en oberoende granskning av nya regler minskar onödigt regelkrångel. uppgift är därför att granska förslag till nya och ändrade regler från departement och myndigheter. Regelkrångel, inte minst inom skatteområdet, är något som orsakar extra arbete för företagare och som hindrar tillväxt. ”En dörr in” är en plattform där företagare bara lämnar in uppgifter en gång på en plats, och därefter slussas uppgifterna till aktuell myndighet. ”En dörr in” minskar tiden som företag behöver lägga på administration och ökar tiden de kan lägga på sin kärnverksamhet: att skapa värde och jobb. Många företagare arbetar många timmar och inte sällan med ingen eller en låg lön i början. Ett nystartat företag har sällan möjlighet att erbjuda marknadsmässiga löner till nyckelpersoner. För att underlätta för mindre företag att attrahera och behålla nyckelpersonal vill vi att det blir enklare och billigare att erbjuda anställda delägarskap och incitamentsprogram. Det handlar om såväl företagens kostnader som skattevillkoren för enskilda personer. Reglerna bör bli enklare och mer konkurrenskraftiga, som grundläggande skatterättsliga principer beaktas. Generösa regler för delägarskap leder också till att mer riskkapital blir tillgängligt. Det leder också till en förmögenhetsspridning och bidrar till en ökad social rörlighet. I växer ett nytt utanförskap fram där framförallt unga och nyanlända har svårt att få det första viktiga jobbet. För att ta tillvara sysselsättningspotentialen i RUT-sektorn ska det nuvarande taket tredubblas till och person. Ett allt vanligare tillväxthinder för svenska företag är bristen på kompetens. Allt fler företag ser sig omkring i världen efter just den specifika spetskompetens som krävs för att företaget ska kunna växa. För många företag i branscher med knivskarp konkurrens kan rätt rekrytering vara helt avgörande för företagets framtid. har regler för arbetskraftsinvandring som är liberala med internationella mått. Dock måste vi göra mer. En sådan sak är att det tar att få en ansökan om arbetstillstånd behandlad. Risken med en för lång handläggningstid är att en arbetssökande söker sig någon annanstans och i förlängningen att ett företag kan tappa en nyckelperson. I normalfallet bör det inte ta längre än att handlägga en ansökan om arbetstillstånd. Detta bör ges regeringen tillkänna. Det är ett växande problem att eftertraktad arbetskraft utvisas ur endast på grund av mindre fel som inte sällan begåtts långt tillbaka i tiden. Detta drabbar inte bara den enskilde mycket negativt utan försämrar också förutsättningar som tillväxtnation. Lagstiftningen bör därför kompletteras med en regel om att helhetsbedömningar ska rättas till ska inte regelmässigt behöva leda till att arbetstagaren utvisas ur landet. Därför anser vi att det ska vara möjligt att göra en helhetsbedömning när en person söker om förlängt uppehålls- och arbetstillstånd för att på så sätt undvika orimliga avslag. Förbättra tillgången på kapital För att skapa långsiktiga förutsättningar för tillväxt och jobbskapande behöver drivkrafterna för entreprenörskap förbättras. Genom att mer offentligt riskkapital riktas om mot tidiga faser kan trösklarna för att starta företag minska. utgör det statliga riskkapitalet . En granskning av visar att detta är mer inriktat mot senare skeden än vad som skulle anses som önskvärt. Det offentliga riskkapitalet bör i större utsträckning riktas till fond-i-fond lösningar tillsammans med privat riskkapital, för att öka riskkapitalet i tidiga faser. Mer behöver dock till för att stärka de privata möjligheterna att locka till sig kapital och kompetens. En sådan sak är införande av generösare regler för att erbjuda delägarskap, exempelvis i form av personaloptioner. behövs god konkurrens också på de finansiella marknaderna. har det skett flera skärpningar av regelverken för bank- och finansföretag. Skärpningarna har kommit som svar på finanskrisen och för att bidra till stabilare bankföretag och bankmarknad. Det är rimligt att krav skärpts. Fler och hårdare regler innebär dock en risk för en minskad konkurrens då mindre aktörer inte lika enkelt kan bygga upp och bekosta nödvändig kompetens i lika hög grad som stora. Därför anser vi att bör få ett särskilt uppdrag att se över hur regler kan mildras eller tas bort för mindre aktörer på bank- och finansmarknaderna för att på så sätt öka konkurrensen på marknaden. Dock ska det ske på ett sådant sätt att tillförlitligheten till bankverksamhet inte äventyras. beslutade regeringen om en mineralstrategi som inte bara ska säkra gruvornas framtid, utan även se till så att gruvindustrin kan samexistera med övriga samhället. Strategin identifierar fem strategiska områden för en långsiktig och hållbar mineralanvändning. En åtgärdsplan på totalt 19 åtgärder föreslås för att nå målen. Åtgärder som föreslås är bl.a. en kartläggning och analys av utvinnings- och återvinningspotential för svenska metall- och mineraltillgångar, kartläggning av styrkeområden och utmaningar inom gruv- och mineralforskningen och ett nationellt mineralforum för att främja dialog, kunskapsutbyte och samordning. Vår ambition är att skapa de bästa förutsättningarna för en mineralpolitik som ska stärka den svenska konkurrenskraften i svensk gruv- och mineralnäring. På så sätt kan behålla och förstärka sin position som EU:s ledande gruvland. mineraltillgångar ska nyttjas på ett långsiktigt hållbart sätt, med beaktande av ekologiska, sociala och kulturella dimensioner så att natur- och kulturmiljöer bevaras och utvecklas. Gruvnäringen skapar även det som kanske är viktigast av allt för en levande landsbygd: arbetstillfällen. Inte bara i gruvan, utan i livsmedelsaffären, på hotellet och där vägar byggs och infrastruktur förbättras. De bolag som verkar här betalar bolagsskatt, och krav på fondering för avveckling och återställning finns i och är en förutsättning för att få tillstånd. Gruvnäringen i är en del av vår framgång och tillväxt. Men konjunkturläget är osäkert. För talades det om en gruvboom i . Sedan stannade tillväxten i upp, och det drabbade även svensk gruvindustri. De stora, etablerade bolagen överlever, men även de minskar investeringarna. Andra tvingas avveckla sin verksamhet. Sällsynta mineraler blir allt mer attraktiva inom den globala elektronikindustrin. har både kompetens och tillgång till många av dessa. Det är en resurs som är väl värd att ta tillvara. Vi vill se initiativ till hur dessa kan utvinnas i högre grad på ett hållbart sätt. Men då krävs det att det finns god tillgång på kompetent personal. En stor utmaning för gruv- och mineralföretag är att rekrytera personer med rätt kompetens inom specifika områden som metallurgi. Här har regeringen en viktig uppgift att såväl underlätta för arbetskraftsinvandring som tillhandahålla relevant utbildning. För att stärka gruvnäringen behöver tillståndsprocesserna för att få starta nya gruvor i ses över. Det är en långsam och utdragen process som är utspridd över flera myndigheter. Bergsstaten har det huvudsakliga ansvaret, men överlappas olika myndigheters kompetenser, vilket kan resultera i att viktiga beslut fastnar och tar onödigt . Att viktiga investeringen uteblir på grund av att myndigheter skjuter från sig komplexa frågor till varandra skadar svensk tillväxt och mineralindustri. anser därför att regeringen bör utreda och återkomma till med konkreta förslag på hur man kan korta handläggningstider och förenkla tillståndsprocesser för gruv- och mineralnäringen. I detta arbete bör regeringen granska alla möjliga alternativ för att åstadkomma detta. Ett exempel skulle kunna vara att bemyndiga Bergsstaten – enligt principen om en väg in, en väg ut – rätt till att ta beslut, självklart i samråd med andra berörda myndigheter, och ansvara för hela processen. Lagen om valfrihetssystem har gett människor ökad makt att påverka sina egna val genom att nya företag startats inom det offentliga beträffande förskola, skola, äldreomsorg och sjukvård. Valfrihetsreformerna i har möjliggjort för företag att utveckla tjänster inte bara i landet, utan de efterfrågas internationellt. Företagens fortsatta möjlighet att sälja sin kunskap till andra länder ställer krav på att de kan använda hemmamarknaden som referens vid upphandlingar utomlands. Här finns en stor potential för svensk välfärd att bidra till övriga världen. måste våga ta tillvara de möjligheter som ligger i innovativa lösningar för välfärdsuppgifter, i nya produkter och tjänster. Det skapar jobb, tillväxt och bra lösningar för människor. På samma sätt gäller detta också möjligheten att köpa och använda sig av tjänster för att få vardagspusslet att fungera. menar att en långsiktigt ansvarsfull användning av resurser kännetecknar ett hållbart företagande. Vårt samhälle är betjänt av att hitta lösningar som bryter mönster och tar tillvara mobilitet, kreativitet och nyskapande. I detta ligger områden som miljö, mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, antikorruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Regeringen säger sig se hållbart företagande som centralt för svenska företags utveckling. Dessvärre kan vi fortsatt, med viss besvikelse, konstatera att stora delar av regeringens politik istället slår mot näringslivet och bromsar och stoppar utveckling. Vi menar istället att borde driva en linje där utveckling för tillväxt i vår kunskapsnation står i fokus med forskning, dynamiska regioner för tillväxt som kännetecknas av kluster med kompletterande aktörer. Företag som tar innovationer till marknaden med nya tekniker och affärsmodeller är en viktig del i att skapa hållbara lösningar framåt i en värld i förändring. Det stärker svenska företag. Med hjälp av ny teknik finns möjlighet att skapa lösningar och jobbskapande affärsidéer som bär in . Tillväxt och industri skapar efterfrågan på nya vägar och lösningar då efterfrågan på råvaror ställer krav på lösningar. Att utveckla den privata sektorn med nya aktörer möjliggör nya former av samarbete med långsiktiga resultat. Nya affärsmodeller kan ta hand om problem på nya sätt och därmed bidra till hållbar omställning i en värld där samhällets utmaningar löses med minimerad risk för negativ påverkan. har visat att man kan fokusera på schysta villkor som man inte utestänger små och medelstora seriösa företag från stora marknader eller skapar onödig byråkrati. Det arbetet måste fortsätta, och så måste möta en hårdnande internationell konkurrens utan att tumma på kvalitet eller rättvisa villkor för anställda. Ambitionen och avsikten att bygga vidare på alliansregeringens arbete kring hållbarhet i linje med bland annat FN:s och förslag är välkommen. oroas vi över att man på flera områden väldigt konkret ger sig in på detaljfrågor som expertmyndigheter och andra delar av samhället kan hantera bättre. Med allt för snäva riktlinjer finns det risk att man förbiser eller begränsar andra framkomliga vägar. Digitaliseringens betydelse för framväxten av en modern ekonomi ökar ständigt. För att fortsatt ska vara konkurrenskraftigt krävs en hög grad av digitalisering. Vi menar därför att långsiktigt bör vara världsledande inom digitalisering. Som ett led i detta, och för att minska barriärerna till företagande men även statens kostnader för administration, så bör myndigheternas service i högre utsträckning ske med hjälp av digital teknik. Den enorma mängd data som myndigheter äger bör i så stor utsträckning som möjligt öppnas upp för maskinell inläsning av företag, medborgare och andra myndigheter. Detta innebär möjligheter för nya tjänster och effektivare myndighetsutövning. Därför behövs det en färdighet hos myndigheters it-system att erbjuda maskin-till-maskin-kommunikation med öppna och väldokumenterade protokoll. Det är i sammanhanget angeläget att poängtera vikten av it-säkerhet. Den information som återfinns i offentliga it-system måste hanteras på ett klokt och säkert sätt oavsett om driften sker i offentlig regi eller i samarbete med privata företag. Vad avser myndigheter som på olika sätt behandlar känsliga uppgifter så måste säkerhetsperspektivet vara överordnat alla andra prioriteringar. Mot bakgrund av it-skandalen på Transportstyrelsen måste myndigheter säkerställa att digitaliseringens fördelar inte kommer på bekostnad av en säker och effektiv hantering av känsliga uppgifter. På EU-nivå bör verka för att regelverk blir så tydligt som möjligt kopplade till att vara en start på verksamheter som ska bära sig själva. Det är också viktigt att de programunderlag som ska användas nationellt blir så användarvänliga som möjligt och bygger på mål och mätbarhet. På EU-nivå bör verka för att regelverk blir så tydligt som möjligt kopplade till att vara en start på verksamheter som ska bära sig själva. Det är också viktigt att de programunderlag som ska användas nationellt blir så användarvänliga som möjligt och bygger på mål och mätbarhet. På nationell nivå ska vi verka för att skapa programstrukturer som genererar bärkraftiga verksamheter lokalt och regionalt som går i takt . Det är viktigt att svenska folkets skattepengar får så stor utväxling som möjligt utifrån väl underbyggda analyser, bra genomföranden samt uppföljning och utvärdering så att verksamheterna blir så hållbara och långsiktigt bärkraftiga av sig själva som möjligt. Utöver EU-finansierad regionalpolitik bör såväl verksamhet som tilldelade medel och som tilldelar medel effektutvärderas och följas upp för att tillgodose att samhället får bästa möjliga utväxling för skattepengarna. Då det också finns en mängd andra företagsstöd, exempelvis lånegarantier samt stöd till forskning och utveckling med mera, finns behov att även granska dessa. Det har påvisats brister i systemet för företagsstöden. Samordningen är svag, stöden är uppdelade på många myndigheter som ofta arbetar mot samma målgrupper, och målet med stöden är ofta oklara. För att stöden ska vara motiverade krävs också att det går att bedöma effekterna av dem bättre än . De olika företagsstöden bör därför renodlas, förtydligas och utvärderas. Stöden ska utvärderas utifrån samhällsnytta, och stöd som inte bidrar till samhällsnytta ska avvecklas. Stödgivande myndigheter bör därför formulera mål för sina program som är tydligt definierade, avgränsade och uppföljningsbara. De bör vidare planera utvärderingar av program redan i samband med planerna för programmen. Eftersom resurserna ska användas effektivt bör stödens effekt även prövas mot den beräknade effekten av andra åtgärder med motsvarande syfte såsom sänkta ägarskatter och sänkt bolagsskatt. För att få fler företag som växer och anställer krävs det att fler vill starta och driva företag i alla former. Utan idéer, innovationer och entreprenörer stannar . Det förutsätter att människor ska vilja satsa på, och utveckla, företag. utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas tillvara. menar att det är viktigt att ha ett gynnsamt jobb- och företagsklimat. Att helheten fungerar för den som är företagare är nödvändigt för att kunna vara entreprenör. En av de faktorer som påverkar valet mellan att vara anställd eller att ta steget till att bli företagare är familjesituationen. Familjebildningar ser ut på många olika sätt, och därför behövs det också ett flexibelt sätt att lösa familjeangelägenheter såsom vård av barn, vab, och att reglerna i sjukförsäkringen och rätten till sjuk- och föräldrapenning inte utgör en onödig bromskloss för företagare. Allt fler kvinnor väljer att starta och driva företag, vilket innebär att fler affärsidéer tillvaratas och att möjligheter till ökad sysselsättning och ekonomisk utveckling stärks. Vart tredje svenskt företag drivs av en kvinna, och var tredje nyföretagare är också kvinna. Enligt SCB ökade andelen kvinnliga företagare med . Kvinnors företagande stärker . Om kvinnors företagande fortsätter att öka tills företagandet blir lika vanligt som bland män skulle detta innebära att 75 000 nya företag startas i och över 270 000 nya arbetstillfällen skapas. Det är både rimligt och önskvärt att öka andelen kvinnor som driver företag. Det är en grund för fler jobb, ökad tillväxt och i förlängningen en god livsinkomst. Näringslivet borde tillvarata och visa en tydlig ambition när det gäller jämställdhet och bör därför arbeta med nödvändiga och mätbara målsättningar för att öka kvinnors företagande. I rapporten från (2017) ser vi en trend med att andelen företagsamma kvinnor i ökar. är denna siffra på av alla kvinnor i arbetsför ålder. Men det är fortfarande lång väg kvar till ett jämställt företagande – och regeringen håller på att göra vägen längre och svårare. Vi behöver självklart satsa resurser på att få fler kvinnor att starta nya företag. Men det är också viktigt att vi stödjer och underlättar för de kvinnor som redan driver företag som har potential att växa. Dessa företag har större möjlighet att anställa och därmed skapa fler jobb. Dessutom behöver vi ytterligare sänka risken som förknippas med att vara egenföretagare genom att fortsätta reformeringen av trygghetssystemen. Allt fler kvinnor startar och driver företag, men det finns vissa regionala skillnader, och det råder fortfarande stor obalans mellan vilka branscher som män respektive kvinnor väljer att vara verksamma inom. Andelen kvinnor som driver eget dominerar fortfarande inom handel, tjänste- och servicesektorn samt inom vård- och omsorgssektorn, och här kommer begränsningar av vinster i välfärden att slå hårt. Integrationsspår för kvinnors företagande En del av svaret på integrationsfrågan stavas entreprenörskap. Inte minst beträffande kvinnor där dessa utgör nyckeln till försörjning för sig själva och deras familjer. Det finns projekt som lyckats med att bryta utanförskap för kvinnor som stått långt ifrån arbetsmarknaden. Vi behöver bättre ta vara på dessa erfarenheter och där det är möjligt växla upp dem till nationella strategier för att kunna bryta utanförskapet. I detta arbete spelar relevanta myndigheter såsom Arbetsförmedlingen och en avgörande roll för att öppna fler vägar till entreprenörskap. I den förstudie som finansierade kring mikrofinans och företagande visade det sig att förutom stöd med finansiellt kapital så är det även nödvändigt att kvinnor bistås med kunskap om entreprenörskap och företagande samt att de stöttas i att delta i nätverk, mentorskap och affärsrelationer. Mot bakgrund av detta bör våra myndigheter arbeta aktivare med entreprenörskapsspår, inte minst med ett särskilt fokus på nyanlända kvinnor. Likaså ger EU-medel i form av Leaderpengar via möjlighet till att starta nya företag i lokalsamhället för fler jobb inom ramen för landsbygdsprogrammet ”Hela ska leva”. Utnyttjade regionala områden får vi i när vi tar vara på humankapital, det vill säga kraften i mångfalden, och använder det effektivt. Den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till en långsiktigt hållbar utveckling som kan möta samhällsutmaningarna: demografisk utveckling, globalisering, klimat, miljö, energi och behovet av en inkluderande tillväxt. Såväl den ökande åldrande delen av befolkningen som miljöutmaningarna kan utgöra en möjlighet för hållbar regional tillväxt genom att till exempel skapa affärsmöjligheter och ökad sysselsättning genom nya innovativa varor och tjänster. Vägen till integration eller vägen från utanförskap stavas jobb. Jobb skapas av företag och entreprenörer men det behöver bli lättare för asylsökande och de som på andra sätt väljer som sitt nya hemland. Den dag du registrerar företag är du anställd i . Siffror från SCB påvisar att främst kvinnor väljer att starta upp sina företag som de har en anställning, förmodligen eftersom det är mindre riskfyllt som det kan gynna det nystartade företagets kapital. Det är små företag detta rör sig om, av de kvinnor som driver företag har ingen anställd, samt företagen drivs ofta som enskild firma, vilket innebär en risk för den egna privatekonomin. Att starta företag innebär att det måste finnas ett startkapital. Därför vill sänka aktiekapitalet från dagens 50 000 till och vi välkomnar att har ställt sig bakom detta beslut . Men det måste till fler förslag och förenklingar för att kvinnor med utländsk bakgrund med entreprenörskapsdrömmar ska kunna förverkliga dessa. Företagande inom den kvinnodominerade sektorn Bilden av vår arbetsmarknad visar på att offentlig sektor, där många kvinnor har sin sysselsättning och inkomst, har strukturer som begränsar och låser inne kvinnor i anställningar utifrån normer och begränsande valmöjligheter. Personer med lång erfarenhet från den offentliga sektorn har startat egna verksamheter eller tagit anställning hos nya välfärdsleverantörer. De erbjuder nya sätt att lösa uppgifter på genom ökad tillgänglighet.