mot · H5023716 · 2017-10-05 00:00:00 — Anslaget föreslås öka med , och beräknas öka med motsvarande belopp åren därefter, till följd av förslag om nedsatt förmånsvärde för miljöbilar. Anslaget föreslås öka med , och beräknas öka med motsvarande belopp åren därefter, till följd av förslag om att avskaffa flyktingundantaget i garantipensionen. Anslaget föreslås öka med till följd av förslag om att avskaffa flyktingundantaget i sjukersättningen. Av samma anledning beräknas anslaget öka med och med . Anslaget föreslås minska med till följd av förslag om att ta bort den särskilda löneskatten för äldre. Av samma anledning beräknas anslaget minska med . Anslaget föreslås minska med till följd av förslag om att införa ett sommarjobbavdrag. Av samma anledning beräknas anslaget minska med och med . Anslaget föreslås öka med till följd av att regeringens förslag om slopad skattefrihet för privata sjukförsäkringar avvisas. Av samma anledning beräknas anslaget öka med . Anslaget föreslås öka med till följd av förslag om att ersätta riktade statsbidrag med generella sådana. Av samma anledning beräknas anslaget öka med och med . Anslaget föreslås minska med , och beräknas minska med motsvarande belopp åren därefter, till följd av förslag om att införa ett ingångsavdrag. Anslaget föreslås öka med , och beräknas minska med motsvarande belopp åren därefter, till följd av förslag om reformerade beskattningsregler för personaloptioner. Anslaget föreslås öka med till följd av förslag om sänkt skatt för pensionärer. Av samma anledning beräknas anslaget minska med samt med . Anslaget föreslås minska med till följd av förslag om klimatbonus för åkerier som tankar förnybart. Av samma anledning beräknas anslaget minska med och . Anslag 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet föreslås minska med hela det föreslagna anslagsbeloppet då föreslår att extratjänsterna avvecklas och ersätts av matchningsanställningar. 16.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. En välfungerande statsskuldsförvaltning är en förutsättning för att den ekonomiska politiken ska kunna bedrivas på ett effektivt sätt. Det övergripande målet för statsskuldsförvaltningen är att minimera kostnaden med beaktande av risk. För detta krävs ett antal saker. För det första måste ett kontinuerligt arbete med investerarvård bedrivas. För det andra måste skuldens storlek och sammansättning gynna likviditeten i de aktuella marknadssegmenten. Och för det tredje måste förvaltningen ske på ett sätt som garanterar ansvarsfull riskhantering. Förutsättningarna för en effektiv statsskuldsförvaltning avgörs av såväl den ekonomiska politiken som Riksgäldens arbete. Det är den ekonomiska politiken som i huvudsak avgör skuldstockens storlek, vilket i sin tur påverkar möjligheten att emittera statspapper i en omfattning som möjliggör hög likviditet. är det den ekonomiska politiken som påverkar de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet och marknadsaktörernas förtroende för denna hållbarhet. Därtill är det regeringen som ger Riksgälden riktlinjer för förvaltningen. Riksgälden ansvarar å sin sida för marknads- och skuldvårdande insatser, bland annat i form av marknadsvårdande repor samt byten. Därtill ansvarar Riksgälden för att förvaltningen sker på ett transparent och förutsägbart sätt, vilket gynnar investeringar i svenska statspapper. har i grunden inget att invända mot nu förd statsskuldspolitik. För förslag till anslagsfördelning, se tabell 67 samt tabell 68. Tabell 67 förslag till anslag för utgiftsområde 26 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Tabell 68 förslag till anslag till 2020 för utgiftsområde 26 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag, har inget att invända mot regeringens bedömningar på det aktuella utgiftsområdet. 16.27 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen EU står inför ett antal stora och allvarliga utmaningar. För det första är osäkerheten mot bakgrund av stundande utträde stor. För det andra lider många av medlemsstaterna fortsatt av sviterna av de senaste årens långa och djupa lågkonjunktur. För det tredje har stora migrationsströmmar till unionen satt samarbetet under hård press. Och för det fjärde har säkerhetsläget försämrats, dels på grund av genomförda terrorattentat och dels på grund av konflikter i unionens närområde. anser att det är av största vikt att aktivt bidrar till att EU:s funktionssätt förbättras. Det kräver såväl strukturreformer som en ökad lyhördhet gentemot medborgarna. Vad gäller avgift till EU har inget att erinra mot det förslag som regeringen föreslagit i budgetpropositionen. Tabell 69 förslag till anslag för utgiftsområde 27 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Avgiften till Europeiska unionen Tabell 70 förslag till anslag till 2020 för utgiftsområde 27 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avgiften till Europeiska unionen har inget att invända mot regeringens bedömningar på det aktuella utgiftsområdet. 17 Den offentliga sektorns finanser I detta kapitel redovisas den samlade effekten på den offentliga sektorns finanser av de reformer föreslår i denna motion. Effekterna redovisas även per sektor. Därtill redovisas förslag till utgiftstak för staten. Tabell 71 Utgiftstak för staten, avvikelse från regeringen Tabell 72 Statsbudgetens inkomster, avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Tabell 73 Statsbudgetens saldo och statsskulden, avvikelse från regeringen därav inkomster av försåld egendom Tabell 74 Den offentliga sektorns finanser, avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Tabell 75 Kommunsektorns finanser, avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under uo 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Acemoglu, , (2000), ”Productivity gains from unemployment insurance”, , Årg. 44, s. , (2015), ”Etnisk diskriminering – vad vet vi, vad behöver vi veta och vad kan vi göra?”, Ekonomisk Debatt, Årg. 43, Nr. , , , , (2013), ”Har kommunala sommarjobb under gymnasieåren en positiv effekt på arbetskarriären senare i livet?”, IFAU, Rapport 2013:24 Aiyar, , , , Batini, Nociletta, , , , , , , , , , Huidan, Kaltani, , , , , , Petia (2016), ”The Refugee Surge in Europe: ”, IMF Discussion Note, 16/02 , och , (2014), ”Discrimination in the credit market? Survey based evidence of access to financial capital among self-employed immigrants”, Working Paper 2014:2, for Labour Market and Discrimination Studies , , Wennemo Lanninger, , , (2015), ”Etableringsreformens första år – en första utvärdering”, for Integration Studies (SULCIS), Rapport 2015:3 Arbetsförmedlingen (2016), ”Prognos för utbetalningar –2020”, Arbetsförmedlingen (2017a), ”Arbetsmarknadsutsikterna . Prognos för arbetsmarknaden –2018” Arbetsförmedlingen (2017b), ”Etableringsuppdraget i siffror”, hemsida, tillgänglig via Arbetsförmedlingen (2017c), ”Prognoser för utbetalningar –2021”, Arbetsförmedlingen (2017d), ”Månadsstatistik” Arbetsförmedlingen (2017e), ”Särskilt anställningsstöd”, Arbetsförmedlingens faktablad. Arbetsförmedlingen (2017f), ”Arbetsmarknadspolitiska program. Årsrapport ”, Arbetsförmedlingens återrapportering , (2015), ”Matchningsanställningen – nya vägar till jobb”, A2015/881/A (2016), ”Dags för större lönespridning?”, Arbetsmarknadsekonomisk rapport (2017), ”Tudelningarna på arbetsmarknaden”, Arbetsmarknadsekonomisk rapport Behrenz, , , , , , , , , , (2015), ”Arbetsgivares perspektiv på subventionerade anställningar – En kartläggning”, Rapport 2015:17, Labour Market and , Linnéuniversitetet. Bennmarker, , , , (2013), ”Jobbskatteavdrag, arbetslöshetsersättning och löner”, IFAU, Rapport 2013:10 , (2014), ”Utlandsföddas svårigheter på den svenska arbetsmarknaden – partiernas lösningar är otillräckliga”, Ekonomisk Debatt, Årg. 42, Nr. BIL (2017), ”Mycket starka bilsiffror ”, pressmeddelande, , (2010), ”Swedish Tax Policy: Recent Trends and ”, Report to the on Public Economics, 2010:4 BMAS (2006), ”The effectiveness of on the Labour Market. 2006 Report of the Federal Affairs on the impact of the implementation of the proposals by the Commission for on the Labour Market (not including basic security benefits for job-seekers”, Summary of the results (2014), ”En fungerande bostadsmarknad – en reformagenda” Bouvard, , , , , , (2013), ”How have the reforms shaped the German labour market?”, Trésor-Economics, Nr. (2013), ”Bostadsbristen och hyressättningssystemet – ett kunskapsunderlag”, Marknadsrapport, Cahuc, (2010), ”Det svenska anställningsskyddet”, Bilaga 6 till LU2011, i SOU 2010:93 Calmfors, , , , (2002), ”Does labour market policy work? Lessons from the Swedish experience”, IFAU, Working Paper 2002:4 , , , , (2001), ”Do Benefit Cuts Boost ? Swedish Evidence from the 1990s”, , Årg. 111, Nr. 474, s. 766-790 , , (2017), ”Påverkar arbetssökandes ålder och kön chansen att få svar på jobbansökan? Resultat från ett fältexperiment”, IFAU, Rapport 2017:8 Chetty, , , . & Rockoff, . (2014), ”Measuring the impacts of Teachers II: Teacher value-added and student outcomes in adulthood”, , vol. 104, nr. 9, s. CSN (2017), ”Budgetunderlag 2018–2020. Utgiftsområde 15 – Studiestöd”, Dnr. Daunfeldt, (2016), ”Turordningsreglernas ekonomiska effekter”, Timbro briefing paper #8 Dikgang, , , , (2012), ”Elasticity of demand, price and time: lessons from South ’s plastic-bag levy”, Applied Economics, Årg. 44, s. Ds 2016:19, ”Jämställda pensioner?” , (2009), ”Invandringen och de offentliga finanserna”, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2009:3 (2014), ”Statliga myndigheters lokaler. Utveckling av lokalhyror och areor”, Analys 3, ESV 2014:53 (2016), ”Statens budget och de offentliga finanserna. ”, Prognos, ESV 2016:55 , , (2015), ”En förlorad generation? En om ungas etablering på arbetsmarknaden”, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2015:3 (2016a), ”Övervakningsrapport avseende skattebefrielse för flytande biodrivmedel ”, Analysavdelningen, Dnr. (2016b), ”Bostäder och bebyggelse”, artikel, , tillgänglig via [] (2015), ”Country Report . Including an on the prevention and correction of macroeconomic imbalances”, Commission Staff Working Document (2016), ”Country Report . Including an on the prevention and correction of macroeconomic imbalances”, Commission Staff Working Document (2017a), ”Employment by sex, age, professional status and occupation (1 000)”, databas, tillgänglig via [] Fall, , (2015), ”Perspektiv på marginalskatter”, Skattenytt, s. Fichtl, (2015), ”Mini- and in . Effects of Marginal Employment on Unemployment”, FORES Policy Paper, 2015:3 (2017), ”Sänkt skatt för pensionärer”, Fi2017/01434/S1 (2008), ”Svensk finanspolitik. Finanspolitiska rådets rapport ” (2015), ”Svensk finanspolitik. Finanspolitiska rådets rapport ” (2016), ”Svensk finanspolitik. Finanspolitiska rådets rapport ” Finn, (2011), ”: design and implementation lessons for the British context”, Research report, , Nr. , (2015), ”Skatter räknas, räkna med skatter”, Ekonomisk Debatt, Årg. 43, Nr. , , , , (2013), ”Dags för enkla skatter!”, , , (2008), ”Den svenska jämviktsarbetslösheten – en översikt”, IFAU, Rapport 2008:17 , , , , (2008), ”Prices, Productivity and Wage Bargaining in Open Economies”, , Årg. 110, Nr. 1, s. , , , Per & , (2004), ”Anställningsstöd – en väg från arbetslöshet till arbete?”, IFAU, Rapport 2004:17 , , (2000), ”labour market policies and real-wage determination – Swedish evidence”, IFAU, Working Paper 2000:7 , , (2011), ”Arbetsmarknadspolitikens effekter på sysselsättning och arbetslöshet – en översikt”, IFAU, Rapport 2011:7 , , (2003), ”Improving incentives in unemployment insurance: A review of recent research”, IFAU, Working Paper 2003:5 , , (2008), ”Do unemployment benefits increase unemployment? New evidence on an old question”, IFAU, Workings Paper 2008:15 , , (2007), ”Lyckas hyresregleringen motverka segregation i ?”, Ekonomisk Debatt, Årg. 35, Nr. 6, s. Företagarna (2013), ”Ett jobb blir till” Företagarna (2016a), ”Småföretagsbarometern”, Riksrapport Företagarna (2016b), ”Företagarnas undersökning om ägar- och generationsskiften 2015” (2014), ”Analys av sjukfrånvarons variation – väsentliga förklaringar av upp- och nedgångar ”, Socialförsäkringsrapport 2014:17 (2015), ”Avskaffande av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen (DS 2015:17)”, Remissyttrande, Dnr (2016a), ”Tillfällig föräldrapenning”, Vägledning 2016:2, Version 2 (2017), ”Sjukpenningtalet efter åldersgrupp, län och kommun, 2000–”, databas, tillgänglig via [] , Bas (2009), ”Institutions and labor market outcomes in the , Working Paper, IFAU, Nr. Halldén, , (2015), ”Ökar RUT-avdrag kvinnors arbetsmarknadsutbud?”, Ekonomisk Debatt, Årg. 43, Nr. 2, s. , (2006), ”Hur påverkar en skatt på arbete utbudet och efterfrågan av arbetskraft? Vad säger nationalekonomisk teori och empiri?”, Rapport framtagen åt Hanushek, , (2006), ”How to improve the supply of high quality teachers”, i E. Hanushek och F. Welch (red. ), ”Handbook of the economics of education 2”, , , (2016), ”Measuring ”, kapitel i ”, Unemployment, and Macroeconomic Transmission”, avhandling, , (2014), ”Personal tax treatment of company cars and commuting expenses: Estimating the fiscal and environmental costs”, Taxation Working Papers Series, Nr. , , (2010), ”Hur stor är risken för bestående hög arbetslöshet?”, Ekonomisk Debatt, Årg. 38, Nr. Henrekson, , (2015), ”Svenska skolresultat rasar – vad vet vi?”, IVA Henrekson, , (2014), ”Beskattning av personaloptioner och innovativt entreprenörskap: Expertrapport till ”, Bilaga 5 till slutbetänkande, SOU 2014:40 HM Revenue & Customs (2014), ”Scheme and Scheme”, Commentary Note, tillgänglig via [] , , (2008), ”Hur påverkas inkomsterna av skatteförändringar?”, IFAU, Rapport 2008:28 & Nicolini, (1997), ””, , Årg. 105, Nr. 2, s. , , Per (2016), ”Sjukskrivningarnas anatomi – en om drivkrafterna i sjukförsäkringssystemet”, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2016:2 IAF (2015), ”Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens föreskrifter (IAFFS 2015:3) om lämpligt arbete”, IAFFS 2015:3 IFAU (2014), ”Höjd inkomstrelaterad ersättning i arbetslöshetsförsäkringen”, Remissvar, Dnr. IMF (2014), ”2014 Article IV Consultation – Staff Report; Press Release; and Statement by the Executive Director for ”, IMF Country Report, Nr. IMF (2015), ”. 2015 Article IV Consultation – Press Release; Staff Report; Informational ; and Statement by the Executive Director for ”, IMF Country Report, Nr. , , (2006), ”Before and After the : The Performance of Labour Market Policy in ”, Discussion Paper Series, , Nr. Jaffe, ., , . & Stavins, . (2000), ”Technological Change and the Environment”, NBER, Working Paper, Nr. & Ochel, Wolgang (2007), ”Contracting-out employment services: temporary agency work in ”, , Årg. 17, Nr. 2, s. , Per, Laun, , (2015), ”Kan vi jobba tills vi blir 75? Vad säger mikrodata om hälsa och arbetskapacitet bland de äldre i arbetskraften?”, IFAU, Rapport 2015:24 , , , , (2012), ”, Population Health, and Employment in ”, i D. A. Wise (red. ), ”Programs and Retirement around the World: Historical Trends in Insurance Participation and Reforms”, , Kemikalieinspektionen (2013), ”Hur kan en kemikalieskatt på konsumentvaror se ut? – Med exemplet kläder och skor”, PM 7/13 (2008), ”Konjunkturläget. (2011), ”Konjunkturläget. (2013), ”Konjunkturläget. (2014a), ”Lönebildningsrapporten ” (2014b), ”Vissa inkomstskatte- och socialavgiftsfrågor inför budgetpropositionen ”, Dnr 2014-120-3.5.1 (2015a), ”Konjunkturläget ” (2015b), ”Miljö, ekonomi och politik 2015” (2016a), ”Konjunkturläget ” (2016b), ”Kommentar till budgetpropositionen ”, , hemsida, tillgänglig via [] (2016c), ”Konjunkturläget ” (2016d), ”Konjunkturläget ” (2017a), ”Uppdatering av konjunkturbilden. (2017b), ”Konjunkturläget ” (2017c), ”Prognosdatabasen”, databas, tillgänglig via [] (2016), ”Statistik om offentlig upphandling ”, Rapport 2016:10 Laun, (2012), ”Om förhöjt jobbskatteavdrag och sänkta arbetsgivaravgifter för äldre”, IFAU, Rapport 2012:16 Lazear, (2003), ”pay: incentives, retention or sorting?”, Discussion Paper 761, Liljeberg, , , , (2012), ”Leder nystartsjobben till högre sysselsättning?”, IFAU, Rapport 2012:6 Loeb, , . (2000), ”Examining the link between teacher wages and student outcomes: the importance of alternative labor market opportunities and non-pecuniary variation”, Review of Economics and Statistics, vol. 82, nr. 3, s. , (2016), ”Platt skatt för högre intäkter”, Timbro , , , , (2007), ”Den svenska jämviktsarbetslösheten: En översikt av kunskapsläget”, , Specialstudie nr. Löfven, (2015), ”nya jobbagenda”, tal på Socialdemokraternas 38:e ordinarie kongress, , (2001), ”subsidies and cuts in employers’ social security contributions: The verdict of empirical evaluation studies”, , Årg. 140, Nr. 1, s. (2007), ”How the world’s best-performing school systems come out on top”, Report, (2017), ”Verksamhets- och utgiftsprognos. ”, , Dnr 1.1.3-2017-3222 (2014), ”Ändring av kväveoxidavgiften för ökad styreffekt. Redovisning av ett regeringsuppdrag”, Rapport 6647 (2016), ”Minskad förbrukning av plastbärkassar. Redovisning av regeringsuppdrag”, skrivelse, , Ärendenummer NV-08250-15 (2017a), ”Snabbstatistik för kvartals- och årsvisa växthusgasutsläpp”, hemsida, [] (2017b), ”Miljöavgift på utsläpp av kväveoxider från energiproduktion – resultat och statistik”, Dnr NV-05039-17 (2017c), ”Import och export av avfall”, databas, tillgänglig via [] Neumark, (2011), ”Spurring in Response to Severe Recessions: Reconsidering Hiring Credits”, NBER Working Paper Series, Nr. , (2009), ”Varför är den svenska ungdomsarbetslösheten så hög?”, Rapport till 2009/6 (2005), ”Den första anställningen. Hinder och möjligheter för soloföretag att anställa en första person”, R 2005:01 (2014), ”En bostadspolitisk agenda för . 63 förslag för ökat byggande” , , , , (2002), ”Den Svenska Sjukan – Sjukfrånvaron i åtta länder”, Ds 2002:49 (2009), ”Taxation of SMEs: issues and policy consideratiosn”, Tax Policy Studies (2012), ”Activating Jobseekers: How Does It”, (2013a), ”Skills Outlook : First Results from the Survey of Adult Skills”, (2014a), ”Connecting People With . Activation Policies in the ”, (2014b), ”Environmental Performance Reviews: ”, (2014c), ”Education at a Glance 2014: Indicators”, (2015a), ”Improving Schools in : An Perspective” (2015b), ”Economic Surveys: ”, , (2016a), ”Education at a Glance 2016. Indicators”, , (2017a), ”LFS by sex and age – indicators”, databas, tillgängligt via (2017b), ”Taxing Wages 2015-2016. Special Feature: Taxation and Skills”, , (2017c), ”Greenhouse gas emissions”, databas, tillgänglig via [] (2017d), ”Environmentally related tax revenue”, databas, tillgänglig via [] Pavoni, , G.L. (2007), ”Optimal Welfare-to-Work Programs”, Review of Economic Studies, Nr. 74, s. (2017a), ”Allmän pension. Tabell 01 Antal pensionärer ”, databas, tillgänglig via (2017b), ”Regleringsbrevsuppdrag : Utveckla typfallsmått”, PM, (2017c), ”Medelpensioneringsålder och utträdesålder, m.m.”, Rapport, (2016a), ”Ger högre inkomst högre pension?”, Rapport, (2016b), ”Bilaga 1: Diskussion om möjliga regelförändringar för en mer jämställd pension”, Rapport, (2016c), ”Pension och skatt 2017”, PM, 2011/12:100, ”ekonomiska vårproposition” 2012/13:63, ”Utvidgad målgrupp för samhällsorientering samt ett kunskapsunderlag och en analys om integrationens tillstånd och utveckling” 2012/13:134, ”Investeraravdrag” 2013/14:100, ”ekonomiska vårproposition” 2014/15:100, ”ekonomiska vårproposition” 2015/16:1, ”Budgetpropositionen ” 2016/17:1, ”Budgetpropositionen ” 2016/17:100, ”ekonomiska vårproposition” 2016/17:141, ”Utvidgad skattebefrielse för egenproducerad förnybar el” (2012), ”Penningpolitisk rapport. (2017a), ”Finansiell stabilitet 2017:1” (2017b), ”Penningpolitisk rapport. (2008), ”Sänkta socialavgifter – för vem och till vilket pris?”, RiR 2008:16 (2012), ”Regelförenkling för företag – regeringen är fortfarande långt från målet”, RiR 2012:6 (2013a), ”Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända?”, RiR 2013:17 (2013b), ”Bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd till pensionärer – når förmånerna fram?”, RiR 2013:7 (2014), ”Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – Rätt insats i rätt tid?”, RiR 2014:11 (2014b), ”Specialdestinerade statsbidrag – Ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola?”, RiR 2014:25 Rivkin, , , , (2005), ”Teachers, schools, and academic achievement”, Econometrica, vol. 73, nr 2, s. Rogberg, (2017), ”Antalet outredda brott ökar dramatiskt i ”, , artikel, Ruist, (2015), ”Refugee immigration and public finances in ”, Working Papers in Economics, Nr. 2015:220, ”Företag utan kollektivavtal”, Rapport från utredningstjänsten 2015:502, ”Föräldrapenning för nyanlända”, Rapport från utredningstjänsten 2015:513, ””, Rapport från utredningstjänsten 2015:1434, ”Energiåtervinning avfall”, Rapport från utredningstjänsten 2015:2022, ”Statistik små företag”, Rapport från utredningstjänsten 2015:2052, ”Riktade statsbidrag som staten ger till kommunsektorn”, Rapport från utredningstjänsten 2015:2066, ”Energiskatten på el för fartyg”, Rapport från utredningstjänsten 2015:2118, ”Statliga myndigheter”, Rapport från utredningstjänsten 2016:37, ”Andel flyktingar i arbete”, Rapport från utredningstjänsten 2016:559, ”Miljöstyrning bilar”, Rapport från utredningstjänsten 2016:574, ”Kostnadsberäkning för en förändring av RUT-avdraget”, Rapport från utredningstjänsten 2016:929, ”Statistik över personer med låg ekonomisk standard”, Rapport från utredningstjänsten 2016:940, ”Utbetalningar bidrag och ersättningar till olika typfallsindivider”, Rapport från utredningstjänsten 2016:1334, ”Punktskatt på plastbärkassar”, Rapport från utredningstjänsten 2016:1772, ”Socialförsäkring och nyanlända”, Rapport från utredningstjänsten 2017:435, ”Fordonsskatt veteranbilar”, Rapport från utredningstjänsten 2017:436, ”Arbetsmarknadsutbildning”, Rapport från utredningstjänsten 2017:479, ”Ökat antal utbildningsplatser”, Rapport från utredningstjänsten 2017:496, ”Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader”, Rapport från utredningstjänsten 2017:660, ”Återställa jobbskatteavdragets konstruktion”, Rapport från utredningstjänsten 2017:667, ”Nedsättning av energi- och koldioxidskatt i gruvindustriell verksamhet”, Rapport från utredningstjänsten 2017:670, ”Förstärkta jobbskatteavdraget”, Rapport från utredningstjänsten 2017:671, ”Avdrag för övriga utgifter”, Rapport från utredningstjänsten 2017:673, ”Flyktingundantaget i sjukersättningen”, Rapport från utredningstjänsten 2017:674, ”Tidsgränsen i sjukförsäkringen”, Rapport från utredningstjänsten 2017:675, ”Karensdag i sjukförsäkringen”, Rapport från utredningstjänsten 2017:676, ”Höjt skatte- och tulltillägg”, Rapport från utredningstjänsten 2017:677, ”Naturgas”, Rapport från utredningstjänst 2017:681, ”Särskild löneskatt för äldre”, Rapport från utredningstjänsten 2017:683, ”Flyktingundantaget i garantipension”, Rapport från utredningstjänsten 2017:688, ”Ersättningsprofilen i arbetslöshetsförsäkringen”, Rapport från utredningstjänsten 2017:705, ”Förmånsvärdet för bilar”, Rapport från utredningstjänsten 2017:710, ”Slopad arbetsgivaravgift för unga”, Rapport från utredningstjänsten 2017:786, ”Etableringsersättning”, Rapport från utredningstjänsten 2017:854, ”Koldioxidskatten på diesel”, Rapport från utredningstjänsten 2017:886, ”Jobbstimulans försörjningsstödet”, Rapport från utredningstjänsten 2017:895, ”Nedsättningen till mjölkbönder”, Rapport från utredningstjänsten