ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H502966 · 2017-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det vid björnjakt ska vara tillåtet att ha maximalt fem skott i jaktvapnets magasin och tillkännager detta för regeringen. Möjligheten att bedriva jakt i hela landet är en grundläggande del av den svenska kulturen. Det är viktigt att staten kontinuerligt ser över och granskar lagstiftningen så att det blir så enkelt och jämställt som möjligt. Vid jakt efter björn medger lagstiftningen att det endast får finnas två skott i magasinet. För att bidra till en enklare regeltillämpning och säkrare jakt är det angeläget att staten ser över detta och möjliggör att det får finnas fem skott i magasinet även vid björnjakt. Vi föreslår därför att tillkännager som sin mening att det vid svensk björnjakt ska vara tillåtet att ha fem skott i jaktvapnets magasin.
mot · H502968 · 2017-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra till regeringen att lägga fram förslag till förändring av medborgarskapslagen och tillkännager detta för regeringen. Barn till svenska föräldrar får automatiskt svensk medborgarskap vid födseln. En svensk medborgare som är född och bosatt utomlands förlorar dock sitt medborgarskap när personen fyller 22. Detta om personen förutom att vara född utanför , aldrig har bott i samt om personen inte varit i under förhållanden som visar samhörighet med . Sättet att hindra förlusten av medborgarskapet är att man innan man fyller 22 ansöker att få behålla det. Då får man ha kvar det. För den som identifierat sig som svensk medborgare blir det märkligt att plötsligt behöva ansöka om att få behålla det. Och än värre blir det för den som missat att ansöka och helt plötsligt inser att man förlorat en viktig del av sin identitet, sitt medborgarskap i . För en person som under hela sitt liv sett sig som svensk och svensk medborgare kan det komma som en chock att inse att detta är fallet. Att ansöka om medborgarskap efter är en lång och komplicerad process och kräver bland annat stadigvarande bosättning i , något som kan vara svårt att uppfylla för en ung person som under hela sitt liv haft bosättning utomlands. Svenskar som är bosatta utomlands och som erhållit svenskt medborgarskap vid födseln ska inte behöva ansöka om att behålla det efter . Detta kräver en lagändring av medborgarskapslagen 14 §. Regeringen bör ges i uppdrag att lägga fram ett förslag med denna innebörd till .
mot · H502969 · 2017-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera systemet med s.k. innovationscheckar i syfte att underlätta för småföretagen att få tillgång till kapital och tillkännager detta för regeringen. Innovationer och nytänkande är livsviktiga ingredienser för att utveckla näringslivet och skapa jobb. Innovationsbegreppet omfattar såväl teknik och produkter som tjänster. behöver stimulera fler innovatörer att gå från idé till handling. Det ska vara lätt för den som har viljan men inte pengarna som krävs att få stöd för att sätta igång. finns också innovationsstöd via flera kanaler, men via länsstyrelserna i form av innovationscheckar och innovationsbidrag. För den lilla företagaren utan eget kapital eller tillgång till andra finansieringskällor ger detta en möjlighet. Tyvärr inskränks den av det faktum att om beslut fattats om stöd så måste den enskilde kunna ha tillgång till egenfinansiering av av sin finansiering i avvaktan på länsstyrelsernas utbetalning av de som maximalt beviljas . Det gör att för de små innovatörerna blir denna väg till framgång svår att beträda. Här krävs en översyn för att göra det möjligt att säkerställa att ett beslut om investeringscheck också åtföljs av en direkt utbetalning, garanterat lån eller motsvarande. Självklart ska den som beviljats innovationsstödet bli återbetalningsskyldig om grunden för beslutet inte efterlevs.
mot · H502970 · 2017-10-02 00:00:00 — Skärpning av lagen om hets mot folkgrupp ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen för att skärpa möjligheterna att ingripa för att förhindra brott som hets mot folkgrupp, t.ex. när nazister marscherar i våra samhällen och städer, och tillkännager detta för regeringen. För att stävja den utveckling som syntes infördes förbud mot politiska uniformer. Ett förbud som skulle gälla provisoriskt men blev långvarigt. Då syftade lagstiftaren till att hantera framväxten av såväl nationalsocialister som kommunister, vilka kommunicerade med militärt symbolspråk som politiska uniformer. Genom grundlag kom grunderna för detta förbud att förändras. fick ett antal ungdomar olika klädesplagg beslagtagna och i vissa fall väcktes åtal för brott mot det s.k. uniformsförbudet i lagen (1947:164) om förbud mot politiska uniformer. Domstolarna underkände dock förbudet som uppenbart stridande mot 2 kap. 1 § RF om yttrandefrihet. Lagstiftningen upphävdes formellt från . Vi kan nu återigen se hur nazister marscherar på våra gator iklädda uniformsliknande kläder och bärande på symboler som tydligt kommunicerar budskap, nu senast i . Där framkom att gällande regler inte ansågs tillräckligt tydliga för att ingripa mot demonstrationen. Det uppfattades som att de inte i sig utgjorde ett hot mot andra. Detta då de inte ropade eller skrev ut direkta banderoller som innebar hets mot andra eller hot mot vårt samhälles säkerhet. Offentliga demonstrationer från rörelser med våld på dagordningen, uniformsliknande kläder och symboler som väcker rädsla och oro måste kunna hindras att hota eller uttrycka missaktning med anspelning på ras, hudfärg etc. Detta handlar om att förhindra brott som hets mot folkgrupp. De nazistiska symbolerna uttrycker för var och en ett tydligt budskap med välkänt innehåll. De utgör ett hot mot vårt statsskick och demokratin. Nazism innebär att hetsa, att missakta bl.a. judar, zigenare, homosexuella, invandrare och oliktänkande. Om dagens lagstiftning och tillämpning inte ger utrymme att ingripa när nazister med tydliga symboler marscherar i våra städer krävs det en översyn av densamma. Det kan ske genom t.ex. en skärpning av hets mot folkgrupp, ett reformerat uniformsförbud som kan anses förenligt med de ingrepp i yttrandefriheten som kan anses vara godtagbara i ett demokratiskt samhälle eller andra lösningar. Denna fråga bör skyndsamt bli föremål för utredning och beslut.
mot · H502971 · 2017-10-02 00:00:00 — Reflexvästar del av säkerhetsutrustning i bilar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda lagkrav på reflexvästar i bilar som en del av säkerhetsutrustningen och tillkännager detta för regeringen. Nollvisionen i trafiken säger att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken. firar nollvisionen och resultat har uppnåtts. Antalet omkomna i trafikolyckor har tydligt sjunkit. Många insatser har genomförts för att minska riskerna i trafiken. Men om du får stopp på bilen så är riskerna uppenbara. Du uppmanas att varna medtrafikanter genom att sätta på varningsblinkers och sätta ut en varningstriangel. Du är skyldig enligt lag att ha en varningstriangel i bilen. Men när du ska sätta ut varningstriangeln i skymning eller mörker är det inte säkert att du syns om du inte bär reflexväst. Ett lagkrav som skulle öka den personliga säkerheten vid punktering eller motorstopp vore att göra reflexvästar till en del av bilens standardutrustning. Ungefär fyra personer får sätta livet till när de får motorstopp/punktering eller liknande på motorvägar eller mötesfria 2+1-vägar. Flera europeiska länder som och har lag på att det i bilen ska medföras en reflexväst som måste bäras om man tvingas stanna på vägen och kliva ur bilen för att söka lösa orsakerna till stoppet. I med vår långa och mörka årstid är det extra viktigt att man syns bra om man kliver ur bilen på vägen. Med en reflex blir man synlig på ca 125 meters håll för andra bilar. Utan reflex syns man inte på ett längre avstånd än ca 20–och med sådana avstånd hinner inte en bil stanna. Det har hävdats att det krävs internationella överenskommelser för att göra reflexvästen till en obligatorisk del av bilens säkerhetsutrustning. Då andra länder i EU redan har detta system måste det vara möjligt för att på detta sätt lägga ännu en pusselbit för att nå nollvisionen i trafiken. Detta torde kunna genomföras efter en snabb utredning och en sådan bör skyndsamt kunna tillsättas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H502972 · 2017-10-02 00:00:00 — Stärkt skydd för sjukvårdskostnader i för svenska utlandsstudenter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över det sociala skyddet för svenska utlandsstudenter i syfte att göra det mer heltäckande och tillkännager detta för regeringen. Det är viktigt för att säkerställa goda möjligheter för våra unga att studera i andra länder. I en globaliserad värld är det uppenbart att det finns luckor i den sociala tryggheten för studenterna. Den som planerar att studera utomlands måste anmäla flytt till utlandet hos . Skolloven ska räknas in i tiden, även om man då reser hem till . Den som planerar att studera t ex på college i kan inte längre vara folkbokförd i och inte heller återflytta för sommarlovet då man måste planera att bo för att vara folkbokförd. Möjligheten att ta en försäkring som säkerställer att det finns ett skydd vid t ex sjukdom i förutsätter folkbokföring. Den försäkringslösning som CSN hänvisar till täcker främst den som läser en termin eller ett läsår som utlandsstudent men inte den som t ex läser in en hel examen. Detta leder till att många söker säkra sitt sociala skyddsnät genom att anmäla återflytt. Men för den laglydige kan en olycka leda till att man står helt utan skydd hemma i . Frågan om svensk social trygghet i en internationell värld måste också fånga upp det växande antal studenter som läser och tar sin examen i utlandet. Det skulle t ex kunna ske genom att den student som läser en CSN-berättigad utbildning undantas från kravet på anmälan om utflyttning. För en person som är utflyttad för att studera kan självklart särskilda regler gälla också vad gäller t.ex. högkostnadsskydd. Den som inte är bosatt i får betala hela vårdkostnaden i samband med planerad vård i . Det drabbar även den student som läser med CSN-stöd men enligt lag måste flytta ut. Detta är system som behöver uppgraderas för att kunna möta en ny tid och ge svenska unga möjligheter att behålla sin trygghet vid sjukdom även om de studerar utomlands. Regeringen bör återkomma till med förslag på de förändringar som krävs för att stärka det sociala skyddsnätet vid sjukdom för våra svenska utlandsstudenter.
mot · H502974 · 2017-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur elöverföringsavgiften mellan och ska kunna tas bort och tillkännager detta för regeringen. ingick och ett avtal som innebär att elöverföring mellan de två länderna är avgiftsfri. står utanför detta avtal eftersom öriket har egen lagstiftningsmakt rörande energifrågor. ska alltså betraktas som ett eget ”elland”. Till följd av jurisdiktion bör Kraftnät jämställas med stamnätsbolaget . Kraftnät är därtill en egen TSO (Operator) och enligt ska avgifter mellan TSO inte förekomma. Trots ovan nämnda fakta tar ut en regionnätsavgift av om . Utredningar, möten och diskussioner mellan , och har lyft frågan. Nya förutsättningar, som exempelvis nya el-överföringskablar mellan och , gör att frågan är fortsatt aktuell. Den aktuella regionnätsavgiften hindrar ett effektivt utnyttjande av elförbindelsen (100 MW) mellan och . Regeringen bör skyndsamt utreda hur det gränshinder mellan och som tariffsystem innebär för överföring av el till ska kunna tas bort. bör i detta fall ses som ett eget elland och då betraktas på samma sätt som , eller . Per Lodenius (C)
mot · H502975 · 2017-10-02 00:00:00 — Svenskt public service-utbud via internet på ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur och dess befolkning ska kunna ta del av hela och utbud, inklusive det som sänds via internet, och tillkännager detta för regeringen. är ett självstyrt enspråkigt svenskt landskap i . Så länge man vet har ålänningarna talat svenska och haft en kultur som varit snarlik den svenska. tillhörde också det svenska riket då och blev en del av . blev då en del av storfurstendömet . 1917 utropade sig till en självständig republik. tillhörighet skapade en debatt som slutade med att () 1921 beslöt om en kompromiss där fick suveränitet över befolkning men måste förbinda sig att garantera befolkning dess svenska språk, kultur och lokala sedvänjor och ett självstyrelsesystem som erbjudit . Beslutet kompletterades med ett avtal (Ålandsöverenskommelsen) mellan och om hur garantierna skulle förverkligas. Syftet med såväl NF-beslutet som Ålandsöverenskommelsen är att garantera den åländska befolkningen ett nationalitetsskydd. har över åren infriat sin del av Ålandsöverenskommelsen genom att bland annat se till att ålänningarna har haft tillgång till och utbud. erlägger ersättning till SVT enligt ett särskilt avtal. har det marksända utbudet från våra public service-företag kompletterats med sändningar av extramaterial och annat via internet genom bland annat SVT Play. Problemet är att mycket av materialet som sänds via internet inte kan ses utanför gränser, vilket gör att ålänningarna inte kan ta del av detta material. Frågan har varit aktuell men har ännu inte fått en acceptabel lösning. Kommersiella distributörer, som till exempel , har erbjudit lösningar vad gäller ålänningars möjligheter att ta del av deras svenska utbud. För att även framgent ska kunna erbjuda ålänningarna tillgång till hela och utbud, inklusive det som sänds via internet, måste regelverket ses över. De upphovsrättsliga knutar som hindrar de som vistas på att ta del av sändningar från och via internet behöver skyndsamt lösas. Ett sätt att lösa den upphovsrättsliga problematiken är att inkludera de 29 000 ålänningarna i de förhandlingar och avtal som SVT sluter med omvärlden. Per Lodenius (C)
mot · H502976 · 2017-10-02 00:00:00 — Säkrare transporter på vägar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur villkoren för transporter på vägar kan förbättras i enlighet med motionens intentioner samt tillkännager detta för regeringen. Inom EU är vi angelägna om att ha en fungerande inre marknad. Då måste också transporterna inom EU mellan medlemsländerna fungera. Många av dessa transporter går med lastbil och sysselsätter då också många chaufförer. Det är då viktigt att dessa transporter sker på ett säkert sätt. Inte minst med tanke på att transporterna sker på vägar med mycket trafik och där en olycka kan ge stora konsekvenser både materiellt och inte minst vad gäller personskador. Det gäller att då i möjligaste mån minimera risker för olyckor. För det finns det regelverk om hur lastbilar och släp som används för transporter ska vara utrustade och i vilket skick de ska vara. Det finns också regler vad gäller chaufförers utbildning och kunskap liksom regler för körtid och vila. Allt för att transporterna ska ske så säkert som möjligt. Trots dessa regler så har ändå flera fall där förare eller bilar inte uppfyllt regelverket uppdagats. Dessa är också med största sannolikhet bara en liten del av alla farliga transporter som sker på vårt vägnät. Orsakerna till detta är flera, men en del är att oseriösa transportföretag systematiskt undviker att följa reglerna. Det kan vara att man inte betalar chaufförerna avtalsenlig lön, pressar tidsgränserna för transporter så att fusk med vilotid uppstår och att man inte följer reglerna för cabotage. behövs en prioritering av arbetsförhållandena för chaufförerna och en transportmarknad med rättvis konkurrens där seriösa företag verkar. Det handlar om att de aktörer som inte följer bestämmelserna och skapar orimliga arbetsvillkor ska stoppas. Tydliga regelverk finns vad gäller förares utbildning och vilotider liksom vad gäller för hur fordonen ska vara beskaffade. Det finns också regelverk vad gäller cabotagetrafik. Men det saknas resurser och tillräckligt med utbildad personal inom exempelvis polisen för att följa upp dessa regelverk och lagar. Fler behöriga trafikpoliser med besiktningsrätt behövs ute på vägarna liksom mer kunskap inom andra berörda myndigheter. Per Lodenius (C)
mot · H502978 · 2017-10-02 00:00:00 — Fler idrotter bör omfattas av friskvårdsbidraget ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att fler idrotter ska omfattas av friskvårdsbidraget och tillkännager detta för regeringen. En av vår tids stora samhällsutmaningar är den ökande hälsoklyftan. som samhället får ökade kostnader för sjukförsäkring och sjukvård så mår individer sämre. Forskning visar att det bästa och mest kostnadseffektiva sättet att få fler att må bättre är att fler deltar i idrott och fysisk aktivitet. Om fler skulle bli engagerade inom föreningsidrotten av sitt liv så skulle det bidra till att minska hälsoklyftorna. Friskvårdsbidraget är ett skattefritt sätt för arbetsgivaren att subventionera medarbetarnas friskvårdsaktiviteter. Förutsatt att regler följs är bidraget skattefritt för den anställde och avdragsgillt för arbetsgivaren. Dock faller vissa aktiviteter utanför definition av motion och friskvård. Idrotter som bidrar till stora samhällsvärden exkluderas från friskvårdsbidraget. menar att friskvårdsbidraget ”inte gäller sporter som kräver dyrbarare anläggningar, redskap och kringutrustning, som t.ex. golf, segling, ridning och utförsåkning”. samlar 71 medlemsförbund. Det vore rimligt att de idrotter som finns som medlemmar inom också ska vara berättigade till friskvårdsbidraget. Systemet för friskvårdsbidraget bör därför ses över så att mer idrottsverksamhet ska betraktas som avdragsgill friskvårdsverksamhet för arbetsgivaren. Per Lodenius (C)
mot · H502981 · 2017-10-02 00:00:00 — Avverkning utan rimlig ersättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör förhindra att myndigheter förbjuder en skogsägare att avverka utan att rimlig ersättning betalas, och detta tillkännager för regeringen. är en demokrati och ett rättssamhälle. När statens intressen kan kräva att en markägares mark löses in genom t ex expropriation eller genom att naturreservat eller liknande bildas så förutsätter detta att markägaren kompenseras enligt gällande marknadsvärde med ett tillägg. Detta är och borde vara en självklarhet. Så är det tyvärr inte längre, i en del uppmärksammade fall. I Ölme i har beslutat att tolka artskyddsförordningen så att staten kan förbjuda en skogsägare att avverka utan att någon ersättning ska utgå. svävar tyvärr på målet om detta är rimligt eller ej. Skogsbrukaren äger skogen och bedriver aktivt skogsbruk. Statens representanter menar nu att de kan förbjuda avverkning utan att betala ersättning, eller att de inte tar ställning till en sådan grundbult i vårt rättssystem. De talar t o m om att markägaren väl kan klara sig ändå trots att staten går in och förbjuder honom att bedriva skogsbruk på den mark han äger. Orsaken till beslut är att bombmurklan, en sällsynt svamp, växer på området. ligger frågan för prövning i rättssystemet. Oavsett hur domstolen kommer att döma i denna fråga är det djupt allvarligt att statliga myndigheter agerat som man gjort och uppenbarligen resonerar som så att staten borde kunna ta ifrån en markägare rätten att bedriva skogsbruk utan att betala ersättning för detta. Samma principiella frågeställning gäller också i vattendirektivet, där kommuner anser sig kunna förbjuda lantbrukare att använda tillåtna kemiska bekämpningsmedel enligt gällande regelverk utan att kompensera med ersättning för restriktioner i markanvändningen. Därför bör ge regeringen tillkänna att analysera det som skett och se över vilka förändringar som kan behövas i artskyddsförordningen och vattendirektivet för att detta inte ska kunna upprepas.
mot · H502985 · 2017-10-02 00:00:00 — Elpistoler som en del av polisens standardutrustning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av möjligheten att införa elpistoler som en del av polisens standardutrustning, och detta tillkännager för regeringen. har den enskilde polisen få alternativ att tillgå om vederbörande hamnar i en vålds- eller hotsituation där fara för dennes hälsa och välmående uppstår: handgemäng, pepparsprej, batong eller pistol. Vid allvarliga situationer så har polisen bara ett val och det är att använda skjutvapen. Tyvärr uppstår asymmetriska hotsituationer på personnivå där batong/pepparsprej å ena sidan, men där även pistol å andra sidan, är otillräckliga. Sådana situationer uppstår tyvärr oftare än man kan tro och flera fall har uppmärksammat denna materielbrist hos polisen. Därför borde införandet av elpistoler – taser eller XREP (eXtended Range Electro-Muscular Projectile) – bidra till en minskning av dödligt våld och utöka polisens handlingsalternativ vid dylika hotsituationer. pågår en försöksverksamhet i vissa polisområden men elpistoler borde vara en del av polisens standardutrustning i hela landet. Införandet av elpistoler skulle minska användandet av polisens skarpa vapen, vilket även skulle innebära att de svåra skador som ett skjutvapen orsakar skulle minska. Att använda ett skjutvapen utsätter även polispersonal för fara. borde därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt genomföra en översyn av möjligheten till att införa elpistoler som en del av polisens standardutrustning.
mot · H502986 · 2017-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör undersöka möjligheten för polisen att genomföra salivtester i trafiken, och detta tillkännager för regeringen. Drograttfylleri är förbjudet i trafiken. I många av våra grannländer och även inom andra EU-länder har polisen möjlighet att regelbundet göra kontroller med salivtester även om man inte misstänker personen i fråga för drograttfylleri. Gällande trafiksäkerhet har ett bra rykte. Vi har med effektiva metoder för kontroller av förare kunnat förebygga många katastrofala olyckor. är också ett av de länderna i världen med lägsta antalet dödade i trafiken i förhållande till vår folkmängd. Dock har svenska myndigheter halkat efter i utveckling och fortsätter med gamla metoder för kontroller av drogpåverkade förare i trafiken. I våra nordiska grannländer och i många andra EU-länder kan polisen göra regelbundna kontroller med salivtest utan föregående misstanke. Det har lett till att fler påverkade förare har kunnat upptäckas och lagföras. Det blir därför viktigt att polisen skyndsamt får i uppdrag att genomföra salivtester på förare utan att ha en skälig misstanke om drograttfylleri.