mot · H5022487 · 2017-10-04 00:00:00 — Sänkt inkomstskatt låg- och medelinkomsttagare Stärkt och avgiftsfri arbetslöshetsförsäkring Slopad särskild löneskatt för äldre Nej till höjd skatt på sparande Migration (UO 8 & 25) Nyanlända invandrares etablering (UO13) Höjd moms på restaurang & catering Slopade byggsubventioner m.m. (UO18) Slopade skattelättnader för drivmedel 2 Det ekonomiska läget 4 Vård och omsorg 4.2 Tillgänglighet – ett akut problem 4.4 Större inflytande över schemat 4.5 Stärk patienternas rättsliga ställning 4.6 Patientansvarig läkare – på riktigt 4.7 Nationellt it-stöd och patientinformation 4.10 Obligatorisk hälsokontroll av nyanlända 4.11 Snabbspår för att minska belastningen på akuten 4.12 Kostnadsfri slutenvård för äldre patienter 4.15 Medborgarskapets betydelse för vård i 5 Trygghet, lag och ordning 5.1 Sjutusen nya poliser 5.2 Kraftigt förbättrade arbetsvillkor 5.3 Återta samhällets förlorade områden 5.4 Straffskärpning för attacker mot blåljuspersonal 5.7 Bekämpning av terrorism 5.8 Detaljerad statistik om brottslighet 6.1 Stopp för nya asylsökande 6.2 Asylsökande som redan anlänt 6.3 När uppehållstillstånd beviljats 6.4 Verkställande av utvisningar 6.5 Tydlighet avseende tillståndslösa invandrare 6.8 Fri rörlighet inom EES 7.1 Humanitära insatser och flyktinghjälp 8 Arbetsmarknadspolitik och skatt på arbete 8.1 Kompetensbristen hos arbetssökande 8.2 Sänkta skatter på arbetsinkomster 8.2.1 Fokus på låg- och medelinkomsttagare Tabell 1 Fördelningspolitisk analys av förhöjt första inkomstintervall i jobbskatteavdraget. 0,91 PBB–1,35 PBB Tabell 2 Fördelningspolitisk analys av justerade marginalskatter 8.3 Slopad allmän löneavgift för småföretag 8.5 En svensk modell 8.8 Personer med funktionsförmåga som medför nedsatt arbetsförmåga 8.10 Starta eget företag 9 Näringsliv, infrastruktur och samhällsplanering 9.2.1 Bevara och utveckla kärnkraften 9.3 Infrastruktur och transporter 9.3.2 Nej till kilometerskatt 9.3.3 Stärk svensk åkerinäring 9.3.4 Med flyget lyfter 9.3.5 Rätt kurs för sjöfarten 9.3.6 Statlig finansiering av isbrytning 9.3.9 En järnväg som spårat ur 9.4.2 Integration på bostadsområdet 9.4.3 Säkrare polisiär närvaro i förorter 9.4.4 Ökad konkurrens och finansiering på byggmarknaden 9.4.5 Regional bostadsplanering och investeringsbidrag för äldrebostäder 10.1 Avkvoterad föräldraförsäkring & dubbeldagar 10.3 Införande av sorgpeng 10.5 Vård- och merkostnadsbidrag för funktionshindrade barn 10.10 Slopad sjuklönekostnad för småföretagare 10.10.1 Glasögonbidrag för barn och ungdomar 10.11 Koppla välfärd till medborgarskap 10.12 Villkoren för pensionärer 11.1.3 Effektivisering av miljöpolitiken 11.1.4 Infrastruktur för el- och vätgasdrift 11.1.6 Prioritera svenskt jordbruk 11.1.7 Insatser för skogsbruket 11.1.8 Fiske och vattenbruk 12 Skola och utbildning 12.1 Ny förberedelseskola för nyanlända skolungdomar 12.2 Karriärtjänster för lärare 12.3 Jourklasser och statliga skolor 12.4 Åtgärda akut lärarbrist 12.5 Bygg för bättre utbildning 12.6 Översyn av lärarutbildningar 12.7 Tvåårigt gymnasium och återinförande av ämnesbetyg 12.8 Teknikcollege & teknikbrygga 12.9 och matchningen på arbetsmarknaden 12.10.1 Ekonomiska incitament till studier 12.12 Kvalitet framför kvantitet 12.13 Tandvårdsbidrag – ökat stöd till ålderspensionärer 12.14 Vård av och omsorg om äldre 12.15 Tvåårsprövningar av assistansersättning 12.17 En meningsfull sysselsättning 12.18 Likvärdig rätt till hjälpmedel 13 Kultur och sammanhållning 13.1 Kultur, medier, trossamfund och fritid 13.2 Hela – kultur räknas 13.3 Kyrkoantikvarisk ersättning – ett löfte från stat till kyrka 13.4 Kulturlots och Sverigecenter – länk mellan arv och fritid 13.5 Sverigesamlingen – historisk förankring ger stabilitet för morgondagen 13.5.1 och – för bevarande och främjande av svenskt kulturarv 13.5.2 Kanon för kunskap 13.5.3 Svenska dataspel – möjlighet till pedagogisk resurs och historieförmedlare 13.5.4 Öppna museer i både stad och land 13.6 Idrott för hälsa och livskvalitet 13.7 Trossamfund och etniska föreningar 13.8 Friluftsliv för folkhälsa och omsorg om arv och miljö 13.9 Tillgängligt kulturarv – delaktighet och livskvalitet 13.10 Kulturell hänsyn i dagens och morgondagens samhällsbyggnad 14 Försvar och säkerhet 14.1 Organisation och taktik 14.4 Materielanskaffning och övningar 15.1 De politiska partierna, allmänna val och regeringen 16 Skatter och avdrag 17 Tabeller per utgiftsområde 17.1 Utgiftsramar per utgiftsområde 17.1.2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 17.1.3 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution 17.1.4 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet 17.1.5 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 17.1.6 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap 17.1.7 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 17.1.9 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 17.1.10 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 17.1.11 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 17.1.12 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 17.1.13 Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering 17.1.14 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 17.1.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd 17.1.16 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 17.1.17 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 17.1.18 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 17.1.19 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt 17.1.20 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 17.1.21 Utgiftsområde 21 Energi 17.1.22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer 17.1.23 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel 17.1.24 Utgiftsområde 24 Näringsliv 17.1.25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 17.1.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 17.1.27 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen 18 Statsbudgeten och den offentliga sektorn 18.1 Utgiftstak för staten 18.3 Statsbudgetens saldo och statsskulden 18.4 Den offentliga sektorns finanser 18.6 Förslag till utgiftsramar 18.7 Förslag till utgiftsramar –2020 18.8 Beräkning av statsbudgetens inkomster 18.9 Beräkning av statsbudgetens inkomster –2020 godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 2018–2020 enligt förslaget i kapitel 18.1 i motionen. godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt förslaget i kapitel 18.8 i motionen och tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning. godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget enligt förslaget i kapitel 18.9 i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden och övriga utgifter enligt förslaget i kapitel 18.6 i motionen. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i kapitel 18.7 som riktlinje för regeringens budgetarbete. 2 Det ekonomiska läget Högkonjunkturen i är fortsatt stark, vilket även gäller efterfrågan på arbetskraft. Detta påverkar dock inte arbetslösheten i nämnvärd utsträckning på grund av betydande problem med missmatchning på den svenska arbetsmarknaden. Detta förklaras i sin tur huvudsakligen av ett kraftigt inflöde av lågutbildad arbetskraft , men även av ett utbildningssystem som inte har utbildat kompetens i enlighet med arbetsmarknadens behov. Styrkan i konjunkturen beror främst på draghjälp från omvärlden, inte minst lågränteläget i hela EMU-området, men också en fortsatt stark investeringsvilja i . Men även om BNP-tillväxten är relativt hög så är det mer relevanta måttet BNP per capita, alltså justerat för befolkningsutvecklingen. Denna ökning ligger på mindre än hälften och det är symptomatiskt att regeringen i sina prognoser tenderar att redovisa absoluta snarare än relativa tillväxttal, som ett sätt att försköna bilden. I princip alla delar av näringslivet har ett högt rekryteringsbehov men möts av brist på arbetskraft, den höga arbetslösheten till trots. Detta leder till att sysselsättningstillväxten klingar av och att arbetslösheten därför inte faller, vilket annars hade varit naturligt. Det höga inflödet av nyanländ, lågutbildad arbetskraft leder till att jämviktsarbetslösheten ökar, och det bör i sammanhanget poängteras att även den som har en subventionerad anställning klassificeras som sysselsatt enligt officiell statistik. arbetsmarknad är tudelad, där regeringens och tidigare regeringars misslyckade migrations- och integrationspolitik ligger i öppen dager. Ingen enskild åtgärd eller reform kan råda bot på denna problematik, snarare krävs en mångfald av åtgärder, där en effektiv politik för återvandring är en ofrånkomlig del. Trots högkonjunkturen och trots att regeringen tillsammans med allianspartierna valt att sänka ambitionsnivån för överskottsmålet från tidigare till så nås inte överskottsmålet under innevarande mandatperiod, vilket förklaras av regeringens tidigare ofinansierade reformer. har en i det närmaste katastrofal utveckling inom områden som varit våra paradgrenar. Vårdköerna växer, bostadsbristen är på vissa håll akut, otrygghet och kriminalitet breder ut sig alltmedan många pensionärer har extremt svårt att få pengarna att räcka till. budget syftar till att främst bemöta de akuta behov som finns inom vård och rättsväsende utan att sabotera för de goda krafter som bär upp samhället genom hårt och idogt arbete. Det är också vår plikt att förbättra situationen för landets pensionärer. Det går tyvärr inte att vrida klockan tillbaka. I inledningen av nuvarande mandatperiod föreslog betydande åtstramningar inom migrationspolitiken. Övriga partier instämde inte och mellan , alltså under endast , ackumulerades utgifterna för migration och invandrares etablering till , vilket motsvarar kostnaden för svenskt försvar och rättsväsende . Dessvärre är detta långtifrån hela sanningen, eftersom migrationen sätter djupa spår även på den svenska arbetsmarknadspolitiken samt i de kommunala budgetarna. har också utgiftsområdena för arbetsmarknad och arbetsliv (72 miljarder ) och allmänna bidrag till kommuner (105 miljarder ) alltmer dominerats av migrations- och integrationspolitiska hänsyn. står för en restriktiv migrationspolitik, vilket inte är liktydigt med att vi hjälper färre människor som flyr undan våld och terror. Tvärtom, genom att satsa mer resurser än regeringen på hjälp i konfliktområdens närområde går det att hjälpa fler flyktingar, eftersom resurser gör avsevärt större nytta i konflikternas närhet än i . I takt med att kostnader relaterade till migration har vuxit har andra områden tvingats stå tillbaka. Två samhällsfundament till vilka vill tillföra mer resurser är polis och rättsväsende. Dessa områden är centrala för att medborgaren skall se relevans i samhällskontraktet. Utan en fungerande vård samt om medborgarna känner otrygghet eller saknar tilltro till rättssystemet finns heller ingen nytta för medborgarna att uppbära staten genom att betala skatt. Konkret vill stärka samhällskontraktet genom ett batteri av åtgärder. Ett axplock från årets budget: Sänka skatten på arbete, särskilt för låg- och medelinkomsttagare. Detta kommer exempelvis att resultera i ett markant lönelyft till verksamma inom offentlig sektor, en grupp som fått se arbetsbelastningen öka utan att ersättningen vuxit i samma takt. Slopa den allmänna löneavgiften för småföretag. Detta ger ytterligare utrymme att höja lönerna för medelinkomsttagare och stärker människors möjlighet att styra sina egna liv. Förkorta vårdköerna, bland annat genom att tillföra resurser och förbättra personalens arbetsvillkor. Garantera rätt till hel- och deltid inom offentlig sektor. Detta för att säkerställa att arbetsdagen och även inkomsten inte hackas upp för en av de viktigaste grupperna som skall garantera en god vård. En satsning på 7 000 nya poliser. Detta är nödvändigt för att minska otryggheten. Pensionärsskatten slopas, pension likställs med förvärvsinkomst och garantipensionen höjs. Samtliga pensionärer får därmed ett rejält ekonomiskt lyft. Samhället som helhet vill förvalta enligt principen om varsamt framåtskridande och i det aktuella dokumentet presenterar vi våra satsningar, prioriteringar och besparingar. 4 Vård och omsorg Den svenska hälso- och sjukvården ska hålla hög internationell kvalitet. Patienter ska erbjudas beprövade och avancerade behandlingsmetoder baserade på den modernaste tekniken samt effektiva läkemedel och därtill få god omvårdnad av välutbildad personal. Det är också viktigt att sjukvården utvecklas och förnyas och att såväl fysiska som psykiska sjukdomar behandlas samt att patienter erbjuds kvalificerad vård från födseln till livets slutskede. Förutsättningar för detta finns, men den svenska vården är under hård press. Personalen är överbelastad, alltför många säger upp sig, vilket lämnar luckor i organisationen och leder till ett ännu tyngre lass att dra för dem som är kvar. Patienter stöter ständigt på nya ansikten när personalen sjukskriver sig eller byter jobb. Operationer och andra behandlingar skjuts upp. Var tredje patient tvingas vänta på att få sin behandling eller operation än vårdgarantins och patienter bollas mellan olika sjukhus när vårdplatserna inte räcker till. Till och med intensivvårdsplatser saknas. Det innebär inte att allt är dåligt. Den svenska vårdapparaten besitter stor kunskap och erfarenhet och resultaten är överlag goda när patienten väl får tillgång till vård. Låt oss vara tacksamma för att ett enormt ansvar axlas av många enskilda individer, som dock tvingas åse hur patienter inte alltid får den hjälp de behöver. Många sjuksköterskor söker sig tyvärr bort från sitt yrke som för få vidareutbildar sig till specialistsjuksköterskor. kan vi få se ett mycket bekymmersamt underskott på nödvändig kompetens i vården. Skillnaden i vårdkvalitet mellan olika landsting är redan betydande, vilket innebär att vården inte är likvärdig över landet. Vår skattefinansierade sjukvård har bara legitimitet om den kan leva upp till hälso- och sjukvårdslagens ambitioner. Det är därför av yttersta vikt att staten, landstingen och kommuner tillgodoser svenska medborgares rätt till en tillgänglig sjukvård av hög kvalité utifrån de lagar som råder. Detta är vårt uppdrag. Vi noterar att svenskarnas förväntningar på den offentliga sjukvården håller på att sänkas när de tvärtom borde höjas. Som patient ska man ha rätt att fritt välja en offentligt finansierad vårdgivare för operationer och andra behandlingar, det gäller både öppen- och slutenvård. Som patient ska man också ha rätt att bli utredd inom vårdgarantins ramar. Om hemlandstinget inte kan erbjuda patienten en behandling eller operation ska de hänvisa till en annan offentlig eller privat vårdgivare för att vårdgarantin ska kunna efterlevas. Om en behandling eller operation inte kan erbjudas inom vårdgarantins ramar inom gränser ska vårdgivaren hänvisa och erbjuda patienten vård utomlands, vilket inte ska innebära några extra kostnader för patienten. Därför ska samverkansavtal upprättas mellan olika vårdgivare, offentliga och privata, svenska och utländska. Hemlandstinget ansvarar för kontakterna med den hänvisade vårdgivaren, journaler, transporter, uppehälle och eventuellt tolkningshjälp med utländska vårdgivare. Svenska medborgare ska garanteras en tillgänglig hälso- och sjukvård av hög kvalité. Givetvis är den långsiktiga målsättningen att vård utomlands endast är nödvändigt i undantagsfall. ska den nuvarande vårdgarantin minska , en så kallad månadsgaranti. Vid särskilt allvarliga sjukdomar, såsom hjärt- och kärlsjukdomar, cancer och liknande, ska den maximala väntetiden vara . Detta är första steget till att svenska medborgare ska få en av världens mest tillgängliga, offentligt finansierad sjukvård av hög kvalité. förespråkar en nationell sjukvårdsreform för att vända den katastrofala utvecklingen. Genom att tillföra resurser och tillvarata tillgänglig kapacitet ska nio av tio patienter som väntar på behandling vara på rätt sida om vårdgarantins tidsgräns . ska vårdköerna vara borta. Vårdgarantin skall kortas och skall vårdköerna vara borta. Erbjud vård i andra länder om det inte är möjligt i inom rimlig tid. Utvecklingen i våra grannländer visar att detta inte är någon utopi, snarare en fråga om prioriteringar. 4.2 Tillgänglighet – ett akut problem Vårdens tillgänglighet för patienten är alltså den enskilt viktigaste frågan. Patientsäkerheten äventyras när patienter tvingas vänta alltför länge på behandling, vilket underminerar allmänhetens förtroende för hela sjukvårdssystemet. Problemet med stängda vårdplatser beror oftast på brist på personal, det vill säga personal som kan bemanna vårdplatserna och ta hand om patienterna. 1 506 vårdplatser på 23 av största sjukhus står tomma, vilket motsvarar nästan var tionde vårdplats. Avdelningar stängs ner på grund av personalbrist och patienter skickas hem. Vad gäller antal öppna vårdplatser per invånare ligger , sorgligt nog, i den absoluta botten bland jämförbara , vilket i realiteten innebär att patienter placeras i korridorer och andra förvaringsutrymmen eller helt enkelt tvingas vänta. För att förbättra en oacceptabel situation krävs flera olika insatser och satsningar på såväl kort och medellång som lång sikt. Mer resurser behövs definitivt, vilket också tillför i den aktuella budgeten, men det handlar också om att nyttja befintliga resurser på ett mer effektivt sätt. Sjukvårdspersonalen är en av välfärdens absolut viktigaste yrkesgrupper och det är oerhört angeläget att förbättra deras arbetssituation och göra arbete inom hälso- och sjukvård mer attraktivt . har antalet förstahandsansökningar till vård- och omsorgsprogram minskat , vilket är högst oroväckande. Denna trend måste vändas. Men det handlar i lika hög grad om att personal som arbetar i vården ska välja att stanna kvar och i bästa fall att redan utbildad personal återvänder. Staten kan inte i detalj reglera lönerna i vården, men genom att tillföra ekonomiska medel till landsting och regioner skapas förutsättningar för landstingen att bli mer attraktiva arbetsgivare , vilket alltså kan handla om både löner och arbetsvillkor. Brist på specialistsjuksköterskor är ofta en flaskhals i verksamheten, vilket starkt bidrar till de långa väntetiderna. Antalet specialistsjuksköterskor har minskat trots att vårdbehoven ökar. Flera landsting har visserligen erbjudit lön under heltidsstudier, men nivån har inte varit tillräckligt hög. förordar ett kompetenslyft med full lön för sjuksköterskor som vill vidareutbilda sig, vilket ska bekostas av staten. Staten bekostar kompetenslyft för alla sjuksköterskor som önskar vidareutbilda sig. vill också införa legitimation för undersköterskor. Genom att ge yrket högre status minskar personalomsättningen, patientsäkerheten och vårdkvalitén förbättras och undersköterskor skulle ha en bättre förhandlingsposition gentemot sin arbetsgivare. 4.4 Större inflytande över schemat Varje vårdanställd och familj har unika förutsättningar. Problemet är att många tvingas anpassa sina arbetstider efter sin arbetsgivares behov. Många arbetar ofrivilligt heltid. Många arbetar ofrivilligt deltid. Det kan för förefalla praktiskt för arbetsgivaren att kunna styra sin personal, men i slutändan blir hela organisationen lidande när personalen säger upp sig och unga människor undviker att arbeta i vården över huvud taget. vill generellt ge anställda inom offentlig sektor större inflytande över sina arbetstider, vilket kan gälla rätt till heltid eller deltid. Detta kan i sin tur vara avhängigt personliga önskemål och livssituationer. Vi vill avskaffa de ofrivilligt delade turerna och skiftarbetet inom vården, något som ofta är både fysiskt och mentalt påfrestande. Därutöver vill vi slopa karensdagen för bland annat vårdpersonal. Det är viktigt att vårdanställda ska kunna ta ledigt om de är sjuka som ett led i arbetet att motverka smittspridning. Slopa karensdagen för vårdpersonal. Rätt till heltid och rätt till deltid för personal inom vården. Stärk patienternas rättsliga ställning Patientlagen trädde i kraft . Lagens övergripande syfte var att stärka och tydliggöra patientens ställning samt att främja integritet, självbestämmande och delaktighet. Patientens ställning har dock inte förbättrats, istället visar utvärderingar att situationen har försämrats på en rad områden vad gäller exempelvis tillgänglighet, information och delaktighet. Avsaknaden av ett tydligt ansvar, tillsyn, kontroll och uppföljning av efterlevnaden av patientlagen är en bidragande orsak till att den inte har fått det genomslag som det var tänkt. anser att man ska tydliggöra både innehållet i de skyldigheter som framgår av patientlagen, men också vem som har ansvaret att fullgöra dem. Man bör också införa ett rättighetsbegrepp i denna lag där man tydliggör det som patienten har rätt att förvänta sig av vården. Patientens inflytande och delaktighet måste alltså ytterligare understrykas. Samtliga nordiska grannländer har kommit längre än på detta område. 4.6 Patientansvarig läkare – på riktigt Ett stort problem inom sjukvården är bristande kontinuitet för patienten. Ofta får patienten träffa olika läkare när de söker vård och ofta finns ingen huvudansvarig läkare att vända sig till. Regler om fast vårdkontakt framgår av hälso- och sjukvårdslagen men efterlevs inte. Därför måste lagen förtydligas. Genom att återinföra patientansvariga läkare vill återupprätta möjligheten till kontinuitet för patienten, som sjukvårdens effektivitet och användning av resurserna kan förbättras. Detta leder till en mer human och mer patientvänlig sjukvård, där läkaren lär känna patientens behov och får förståelse för patientens sjukdomshistoria, vilket givetvis främjar patientens förtroende för både läkaren och hela vårdsystemet. Återinför patientansvaret för läkare. Nationellt it-stöd och patientinformation Ett nytt nationellt it-stöd ska tas fram för att få en helhetsbild av väntetider och tillgängligheten på samtliga sjukhus och vårdinrättningar i hela landet för att kunna utnyttja befintliga resurser på ett mer effektivt sätt. It-stödet ska bistå nationella vårdplatskoordinatorer i deras arbete med att klara vårdgarantin. Det ska också vara möjligt för patienter och anhöriga att se var i landet en specifik operation eller annan behandling har kortast väntetid, men syftet är också att göra det enklare för patienterna att jämföra vårdgivare och landsting. På detta sätt driver man utvecklingen framåt och kvalitetssäkrar som man stärker patienternas valmöjligheter. Psykisk ohälsa drabbar många människor och är ett ständigt växande folkhälsoproblem i . Här ryms allvarliga tillstånd som psykoser, depressioner, stress och sömnsvårigheter. Fler förebyggande insatser, effektivare behandlingsmetoder och bättre omhändertagande skulle innebära höjd livskvalitet för patienterna och deras anhöriga samt en stor samhällsbesparing. Inom psykiatrin finns endast ca 140 vårdplatser för barn och unga i hela och det finns landsting som inte har en enda vårdplats inom psykiatrin för unga personer. För att möta behovet fordras en utveckling och förstärkning av barn- och ungdomspsykiatrin samt fler vårdplatser. Dramatiska förändringar pågår i det svenska samhället. skulle ingen ha framhållit närvaron av grupper av beväpnade kriminella och upprörda anhöriga på vårdinstitutionerna som ett stort problem. Tyvärr är vi där . De ofta förekommande skjutningarna och andra gängrelaterade våldsdåd i storstadsområdena tenderar att göra sjukhusen till arenor för aggressivt och antisocialt beteende, ej sällan med udden riktad mot personal, patienter och andra anhöriga. Det är givetvis oacceptabelt. Självklart är detta en del av en större problematik som ligger utanför vårdens ansvarsområden, men den akuta säkerhetsproblematiken måste självklart åtgärdas med full kraft.