mot · H5023456 · 2017-10-05 00:00:00 — 3En politik för små och medelstora företag 5Skatter och sociala avgifter 6Social trygghet för företagare 6.4Att starta nytt, överta ett företag eller att anställa 7Trygghet för både företagare och anställda 7.1En bättre arbetsmiljö även för små och medelstora företag 8.1Enkla och tydliga regler 9.1Exportstöd för små och medelstora företag 12Företag i hela landet 14Kooperativ och andra driftsformer 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ändra ägardirektiven på så sätt att ska åläggas att upprätthålla god service och goda villkor i hela landet och därigenom bli ett samhällsnyttigt företag, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att se över hur de kan bidra till att finansiera lån för företag på landsbygden och vilka särskilda aspekter som bör beaktas i detta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att aktivt rikta sig till kooperativ och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att aktivt arbeta med att utveckla lösningar för produktutveckling för små och medelstora företag i syfte att utgöra ett komplement till marknaden och stödja hållbara investeringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en parlamentarisk bankstrukturutredning bör tillsättas, vilken bör ha som deluppdrag att se över hur de lokala sparbankernas konkurrenskraft kan stärkas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör införa regler som ålägger bankerna en skyldighet att tillhandahålla och ta emot kontanter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att föreningar och företag bör omfattas av rätten att öppna betalkonton med grundläggande funktioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur ett avskaffande av sjuklöneansvaret för företag med upp till tio anställda ska ske och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att berörda myndigheter bör uppdras att ta fram förslag på åtgärder för att underlätta generationsskiften för företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att egenföretagare bör få rätt att utföra vissa arbetsuppgifter som inte kan anstå under föräldraledigheten utan att förlora föräldrapenningen, om detta syftar till att bibehålla verksamheten snarare än att få in pengar, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt berörda myndigheter att vidta åtgärder för att säkra möjligheten till ideellt engagemang utan att rätten till a-kassa går förlorad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag om att utöka möjligheten till tjänstledighet för att starta eller ta över ett befintligt företag upp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över hur offentliga medel för att främja företagande gynnar män respektive kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att utveckla stöd och information till företagare gällande vilket konsumentskydd man har som företagare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheter och andra offentliga organ inte ska kunna avtala om längre betalningstid än , även om det gäller privata företag, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av transportbidraget bör genomföras för att undersöka kännedomen om stödet, om det går att styra det mot mer miljövänliga transportslag, hur väl procentsatserna för olika kommuner fungerar och om det ger industrier i norra likvärdiga möjligheter att konkurrera, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning om i vilka former staten kan underlätta för arbetstagarägda företag samt arbetstagarövertagande av hotad produktion och tillkännager detta för regeringen. 3 En politik för små och medelstora företag För är full sysselsättning målet. När alla människor har möjlighet att ha ett arbete fungerar vårt samhälle som bäst. Vi vill att ska utvecklas som en kunskapsdriven nation. Vi lyfter särskilt fram små och medelstora företag, samverkan mellan stat och näringsliv, export, forskning, klimat- och miljöhänsyn. Jobb skapas när innovationer och nytänkande omsätts i nya produkter och tjänster. Inte genom att konkurrera om lägre löner och sämre villkor. Små företag är en viktig motor för näringsliv. Inte bara för att sådana företag kan växa och bli stora, utan också för att de i bästa fall kan driva nya idéer och innovationer framåt. Den absolut största andelen av de företag som drivs i är också just små eller medelstora. har goda förutsättningar att utveckla företagande inom hållbarhet och energieffektivisering, vilket i sin tur kan driva på omställningen. Några av de främsta drivkrafterna för eget företagande är enligt en bättre möjlighet till personlig utveckling och att förverkliga idéer, ett ökat utrymme för självständigt arbete och en möjlighet att tjäna mer pengar. Att vara egenföretagare är dock också förknippat med en påfrestande otrygghet och en ekonomisk osäkerhet. Det är också vad som lyfts fram som de största nackdelarna och de största hindren för att starta och driva företag. Inom vissa områden som t.ex. kultur, journalistik och media, blir det allt vanligare med frilansuppdrag helt enkelt för att branschen erbjuder allt färre fasta tjänster. För den enskilda arbetstagaren kan det innebära att man inte har några andra alternativ än att starta ett eget företag för att kunna ta de uppdrag man får. Företagande ska inte vara en ersättning för fasta anställningar. Det finns ingen anledning att företagare ska ha ett sämre socialt skyddsnät än anställda. politik för små och medelstora företag syftar till att skapa långsiktighet och goda förutsättningar för tillväxt. Men också trygghet för den enskilda företagaren och för hens anställda. För att trygghetssystemet ska fungera fullt ut krävs dock att den enskilda företagaren tar sitt ansvar. Som företagare åtar man sig att betala in skatt och sociala avgifter. På så vis bygger det sociala skyddsnätet för företagare på ett ömsesidigt förtroende. Dagens trygghetssystem i form av socialförsäkringssystemet har inte i tillräcklig utsträckning följt med utvecklingen på arbetsmarknaden. Det har resulterat i att sjukförsäkringen fungerar olika bra för olika människor beroende på deras ställning på arbetsmarknaden. Egenföretagare, kombinatörer och personer med tidsbegränsade anställningar har alldeles för dåligt ekonomiskt skydd när de inte kan arbeta p.g.a. sjukdom. Regelverket är också mer komplicerat och otydligt för de här grupperna. Det är dessvärre också lätt att halka ur systemen och förlora sitt skydd. Den seriösa företagaren ska aldrig behöva konkurrera med oärliga metoder och blufföretag. Vi vill se ett enkelt och tydligt regelverk som stänger dörren för skattefiffel och svartjobb. Ordning och reda, kollektivavtal och schyssta villkor gynnar företagare som gör rätt för sig. menar att lagar och regler ska vara tydliga och konsekventa. Det ska vara lätt att göra rätt. Det finns inget egenvärde i att så många människor som möjligt ska vara företagare. Däremot finns det ett värde i full sysselsättning, nya innovationer och inte minst att människor får möjlighet att förverkliga sina idéer. Politikens uppgift ska vara att skapa goda förutsättningar för att det ska bli möjligt. Ett hållbart företagande handlar om långsiktiga spelregler för att säkerställa både ekonomisk utveckling, social trygghet och förutsättningar för en ekologisk omställning. I den här motionen föreslår vi en rad åtgärder för en sådan politik. finns ca 1 000 000 företag registrerade i . Ungefär tre fjärdedelar är enmansföretag. av företagen i har fler än 250 anställda och räknas som stora. , eller ca 500 000 av sysselsatta verkar som företagare. Många är kombinatörer som förenar en anställning med sitt företagande. Den strukturomvandling som pågått har resulterat i att har en stark tjänstesektor och över hälften av de svenska företagen är verksamma inom just tjänstesektorn. av företagarna är män. är kvinnliga företagare dominerande i de traditionellt kvinnodominerade branscherna som vård och omsorg, kultur och utbildning. Det finns stora demografiska skillnader när det kommer till företagande. Den övervägande andelen företagare i befinner sig i de högre åldersspannen, och en stor andel är . Det skapar utmaningar, inte minst vad gäller behovet av nödvändiga generationsskiften, som kan antas öka framöver. Kapitalförsörjningen är ofta ett stort problem för småföretagare, inte minst vid nystart. För ett dynamiskt näringsliv är en väl fungerande kapitalförsörjning avgörande. I finns det såväl privata som offentliga aktörer inom kapitalförsörjningen. Generellt sett råder det ingen brist på utvecklingskapital, utan det som framför allt saknas är mer av samordning och renodling av de statliga myndigheternas och bolagens verksamheter. På vissa platser är dock tillgången till privat investeringskapital mer begränsad än på andra platser. vill se en ökad möjlighet för kapitalförsörjning även då man tar över ett befintligt företag, t.ex. vid ett generationsskifte eller vid ombildning till en kooperation. Även om förutsättningarna är annorlunda än vid nystart kan det vara svårt för den enskilda företagaren att kliva in som företagsägare utan de ekonomiska förutsättningarna. En investering i ett befintligt företag är dessutom ofta säkrare och mer hållbar än vid nystart. Historiskt har staten varit en viktig risktagare i blivande framtidsbranscher genom myndigheter och statliga företag och i form av teknikutvecklare och kvalificerade beställare. Några exempel är samverkan mellan , SJ:s betydelse för ASEA, eller roll för teknisk och industriell utveckling. Det är viktigt att som litet land även kan vara med och utveckla ny teknik inom centrala tillväxtområden, inte minst inom energi och miljö. De offentliga stöd som staten kan erbjuda ska komplettera marknaden. Det finns dock stora brister i marknadens möjligheter till långsiktiga och samhällsviktiga investeringar. Detta skapar vita fläckar inom viktiga områden. Staten har därför en viktig marknadskompletterande roll. finns en rad olika statliga aktörer på området, som /, Saminvest, Norrlandsfonden, Industrifonden och . har de överlappande mandat, vilket försvårar för företagen att veta vem de ska vända sig till. Efter en tidigare överenskommelse mellan och regeringen har därför ett nationellt utvecklingsbolag, , inrättats. Bolaget ska bedriva finansieringsverksamhet med inriktning mot innovativa företag med hög tillväxtpotential genom marknadskompletterande indirekta investeringar. Saminvest har också i uppdrag att stödja mikrofonder, d.v.s. fonder för utbetalning av mindre lån till företagare. När de större bankerna nekar lån kan sådana fonder vara ett alternativ. Vi ser en särskild potential i lokalt engagemang och gröna investeringar. På orter där arbetsgivaren valt att flytta eller lägga ned sin verksamhet skulle fonderna också kunna spela en större roll för att skapa nya företag och arbetstillfällen. Omständigheterna kring att driva företag varierar beroende på var i man verkar. och företag med låg omsättning är t.ex. större på landsbygden, och fungerar marknaden utifrån särskilda förutsättningar. Den statliga banken ändrade 2014 sitt fokus till att riktas mot företagskunder och bostadsrättsföreningar i de tre storstadsregionerna och vissa högskole- och tillväxtorter, framför allt i . bör användas i motsatt riktning. I stället för att avveckla sin utlåning till stora delar av landet borde komplettera marknadens bristande utlåning på landsbygden. Regeringen bör därför ändra ägardirektiven på så sätt att ska åläggas att upprätthålla god service och goda villkor i hela landet och därigenom bli ett samhällsnyttigt företag. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. För mindre kooperativ kan kapitalförsörjning vara en särskild utmaning. Genom finns en möjlighet att underlätta för företagare som annars har svårt att få lån på grund av hur man organiserat sin verksamhet. bör därför få i uppdrag att aktivt rikta sig till kooperativ. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. bör också få i uppdrag att se över hur de kan bidra till att finansiera lån för företag på landsbygden och vilka särskilda aspekter som bör beaktas i detta. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Genom att arbeta med produktutveckling skulle dessutom på ett konkret sätt öka finansieringsmöjligheterna för små och nystartade företag på landsbygden. Dessutom bör få i uppdrag att särskilt arbeta för investeringar som leder till ökad hållbarhet. bör därför få i uppdrag att aktivt arbeta med att utveckla lösningar för produktutveckling för små och medelstora företag i syfte att utgöra ett komplement till marknaden och stödja hållbara investeringar. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Mer om vilken roll vi anser att den statliga banken ska fylla återfinns i vår motion Ett vitaliserat mål för ägandet av (2016/17:2472). På landsbygden kan kapitalförsörjningen vara särskilt problematisk, inte minst för mindre företag. Det är framför allt två problem som påvisas när småföretag på landsbygden behöver skaffa kredit. Det ena är att fasta objekt, som fastigheter, har så låga värden att det är svårt att belåna dem för annan verksamhet. Det andra är att ju längre från kreditgivare småföretagaren befinner sig, desto svårare är det att skaffa kredit. Där fyller de lokala sparbankerna en viktig funktion. Deras förankring i lokalsamhället innebär att de har goda kunskaper om det samhälle, de företag och de människor som finns och verkar där. De kan också antas gynna lokalt förankrade projekt och affärsidéer i högre utsträckning vilkas vinster i förlängningen går tillbaka till bygden och på så vis bidrar till ett mer aktivt lokalsamhälle. vill stärka de lokala sparbankernas möjligheter att konkurrera med storbankerna och bidra till utvecklingen av det lokala näringslivet. Därför behövs lag- och regeländringar och även stöd till uppstart av nya sparbanker. Därutöver behöver sparbankerna ges bättre möjligheter att stärka sin kapitalbas. Som ett led i att bredda bankkonkurrensen och ge människor större möjlighet att välja alternativ till de stora affärsbankerna verkar för utökade möjligheter till statliga kreditgarantier. De lokala sparbankernas möjligheter att konkurrera med storbankerna och bidra till utvecklingen av det lokala näringslivet behöver stärkas. I motionen Bankstrukturutredning (2016/17:732) utvecklar vi vår politik och föreslår bl.a. att en parlamentarisk utredning tillsätts i syfte att öka bankkonkurrensen. En parlamentarisk bankstrukturutredning bör tillsättas, vilken bör ha som deluppdrag att se över hur de lokala sparbankernas konkurrenskraft kan stärkas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. har allt fler kreditinstitut slutat med att hantera kontanter över disk, och de kreditinstitut som har kvar kontanthantering begränsar i allt större utsträckning antalet kontor där detta erbjuds. Den här utvecklingen drivs delvis av minskad efterfrågan och användning av kontanter . är det många som upplever problem med att utföra betaltjänster. Detta gäller inte minst mindre kontantberoende företag på landsbygden. Det finns cirka 156 000 s.k. kontantintensiva arbetsställen i . Av dem har ca 14 500 mer än 10 kilometer till närmaste ställe där de kan lämna in sin dagskassa. Däribland märks särskilt besöksnäring och handel. Det kan handla om möjligheten att sätta in dagskassan på ett bankkonto eller att få tillgång till växelkassa. Förutom avstånden och avgifterna har kapacitetsbrist i näten som gör det osäkert att använda digitala betalsätt uppmärksammats. Det krävs ett tydligare politiskt ansvar för att komma till rätta med den bristande kontanthanteringen. Regeringen bör införa regler som ålägger bankerna en skyldighet att tillhandahålla och ta emot kontanter. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.4 Rätten till betalkonto Föreningar och företag omfattas inte av samma rätt till betalkonto med grundläggande funktioner som enskilda konsumenter. Detta har kritiserats av såväl som . I länsstyrelsernas årsrapport framgår också att problemen med tillgång till grundläggande betaltjänster påverkar föreningslivet och tillväxten för företagare negativt. delar denna syn. Föreningar och företag bör omfattas av rätten att öppna betalkonto med grundläggande funktioner. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Såddfinansiering innebär att någon träder in med kapital och kompetens i det allra första skedet av företagsstart när det ännu inte går att se om det finns säkra vinster att göra. En viktig uppgift för den statliga företagspolitiken är att finnas där det privata kapitalet inte har tillräcklig uthållighet. Detta gäller t.ex. byggandet av infrastruktur, men också i vissa fall uppbyggnad av företag. erfarenheter, inte minst från it-bubblan , har visat att det privata såddkapitalet inte är tillförlitligt på . Staten har därför en viktig uppgift i att säkra långsiktig såddfinansiering. vill utveckla den statliga såddfinansieringen som verktyg för att stödja nya företag och innovationer. Vi menar att det är viktigt att koppla såddfinansiering till ett större sammanhang med statligt riskkapital och inkubation. 5 Skatter och sociala avgifter I den politiska debatten kan det ibland låta som om skulle ha ett särskilt ogynnsamt skatteklimat för företag. Det stämmer inte. Den nuvarande bolagsskatten ligger t.ex. under OECD-snittet. menar att det inte är nödvändigt med stora skattesänkningar för att förbättra företagens situation. Däremot ser vi att vissa förbättringar och justeringar vore motiverade. Vi vill också peka på vikten av att ha ett enhetligt och likformigt regelsystem med få undantag som är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilde företagaren. Ett likformigt skattesystem motverkar inlåsningseffekter och en snedvriden konkurrens. Vi vill att varje gång ett nytt lagförslag tas fram så ska det beaktas hur den administrativa bördan för mindre företag påverkas. I debatten framförs ibland att det finns behov av skatteincitament i samband med start av företag eller i samband med expansion. Att stimulera nyföretagande är viktigt men måste också vägas mot krav på affärsmässighet och överlevnad som en del av företagandet. har arbetsgivarna ansvar för att betala sjuklön . När det gäller mindre företag kan regeln innebära problem. Även om mindre företag som kollektiv har en lägre sjukfrånvaro än genomsnittet kan sjuklönekostnaderna ge problem i det enskilda företaget. Ett mindre företag har inte alltid samma resurser och kanske heller inte samma kunskaper som ett större företag. Det är mycket som talar för att gällande regler påverkar företagens vilja att anställa. Trots företagens möjligheter att försäkra sig och det s.k. särskilda högriskskyddet finns dessutom en risk att människor med återkommande sjukperioder stängs ute från arbetsmarknaden. Vi föreslår att mindre företag med upp till tio anställda helt ska slippa betala 14 dagars sjuklön. Företag med upp till tio anställda omfattas helt, medan en avtrappning sker i företag med tio till femton anställda. Genom förslaget avlastas företagen ekonomiskt som utestängningseffekter på arbetsmarknaden minskar. Regeringen bör utreda hur ett avskaffande av sjuklöneansvaret för företag med upp till tio anställda ska ske. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.2 F- och FA-skatt Det finns tre villkor som ska vara uppfyllda för att en verksamhet ska räknas som näringsverksamhet. Verksamheten ska bedrivas självständigt, ha vinstsyfte och vara varaktig. F-skatt används av den som bedriver näringsverksamhet och innebär att innehavaren själv betalar in preliminärskatt och sociala avgifter. tycker att det ska vara enkelt att ansöka om och få F-skattsedel eller FA-skattsedel (den senare är aktuell då man verkar som kombinatör). Så länge de grundläggande kriterierna följs finns det som regel inga skäl för avslag. Naturligtvis ska verksamheten vara att betrakta som näringsverksamhet, och den som söker F-skattsedel ska inte ha näringsförbud. Kriterierna om självständighet, vinstsyfte och varaktighet ska också vara uppfyllda. Sådana krav minskar dock inte nämnvärt möjligheten att få F-skattsedel. vill införa tidsbegränsade F-skattsedlar i syfte att försvåra för oseriösa uppdragstagare att undanhålla inkomster från beskattning. De som omfattas av en tidsbegränsning ska gälla skattsedlar där gränsen för den debiterade skatten inte överstiger . Reglerna ska gälla såväl obegränsat som begränsat skattskyldiga. I vår motion Ett tryggt och hållbart arbetsliv (2017/18:3362) har vi därför föreslagit att tidsbegränsade F-skattsedlar ska införas. Inom vissa branscher är återväxten knapp, och det saknas erfaren personal som kan ta över verksamheten. Stora pensionsavgångar skapar tillsammans med ett minskat intresse för t.ex. tekniska och naturvetenskapliga utbildningar en överhängande risk för brist på personal inom vissa yrkeskategorier. Detta blir särskilt känsligt på landsbygden när det både handlar om att behålla arbetstillfällen och service. Vi vill se ökade möjligheter för kapitalförsörjning då man tar över ett befintligt företag eller vid ett övertagande då man väljer att driva vidare verksamheten som kooperativ eller i andra ägandeformer. Det bör också bli enklare för dem som arbetar på ett företag att ta över en verksamhet som annars riskerar att läggas ned. I en sådan process är det viktigt att de fackliga organisationerna inkluderas . Berörda myndigheter bör uppdras att ta fram förslag på åtgärder för att underlätta generationsskiften för företag. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.4 Skattefusk och svartjobb går staten miste om uteblivna skatteinkomster i miljardklassen. Det är ett resultat av både medvetet skattefusk och oavsiktliga misstag, men där fusk och skatteplanering står för den största delen. Det handlar om skattepengar som skulle kunna användas till att anställa mer personal i äldreomsorgen eller fler lärare i skolan. För seriösa företag blir skattefusk och svartarbete ett gissel eftersom man inte kan konkurrera på lika villkor. rapporterar om hur företag i allt högre utsträckning utnyttjas som brottsverktyg av t.ex. grovt kriminella som startar företag vars enda ändamål är att begå ekonomisk brottslighet. Det är en mycket allvarlig utveckling som slår hårt mot ärliga företagare. Seriösa företagare ska inte behöva riskera att konkurreras ut av kriminell verksamhet. För att komma till rätta med problemet krävs tydlig lagstiftning och en rad åtgärder som bl.a. ger myndigheter ökade befogenheter. och regeringen har därför kommit överens om ett fortsatt arbete mot skattefusk och skatteundandraganden. Vi avvaktar den utredning som ska se över möjligheterna att införa en skyldighet för bl.a. skatterådgivare att informera om skatteupplägg (dir. 2017:38). För att undvika gränsdragningsproblem och undantag är det angeläget att skattesystemet är tydligt och lätt att förstå. Det minskar såväl risken för fusk som för att ärliga misstag uppstår. Enligt begås många bokföringsbrott av tidigare ostraffade småföretagare där orsaken är just sjukdom, okunskap, slarv och/eller vikande lönsamhet.