mot · H5022487 · 2017-10-04 00:00:00 — För att undvika tröskeleffekter föreslås att varje företag får göra avdrag för sina sjuklönekostnader . Ett mikroföretag slipper således helt att betala sjuklönekostnader. Även större företag med personal som är mindre benägen än genomsnittet att sjukskriva sig kan undslippa sjuklönekostnader helt. Reformen minskar sjuklönekostnaderna för företagare med totalt . Ett lindrat och i flera fall helt avskaffat sjuklöneansvar bedöms ha en mycket positiv inverkan på sysselsättningen. I en rapport från företagarna visar det sig att sjuklöneansvaret har haft en stor betydelse för en fjärdedel av företagarna när det gäller att inte anställa personer utanför familjen. Flytta sjuklöneansvaret för småföretag till staten upp till ett takbelopp. Glasögonbidrag för barn och ungdomar Landsting ger bidrag till standardglasögon eller kontaktlinser till barn i åldern 0–med dokumenterat behov. För barn i åldern 8–är det endast några landsting som ger glasögonbidrag för standardglasögon. vill att möjligheten till glasögon för barn i skolåldern ska vara likvärdig över hela landet. Oberoende av föräldrarnas ekonomi, ska bara kunna leva och växa upp under goda förhållanden. Glasögon är viktigt och en förutsättning för att barnen bara ska kunna delta i fritidsaktiviteter och skolarbete på lika villkor. Att inte kunna se tillräckligt bra innebär en stor nackdel för att kunna följa med i skolarbetet och kan även leda till bieffekter som huvudvärk och liknande. Därför vill vi ge ett riktat bidrag till alla barn i skolåldern med synnedsättning. Hjälpmedel är en rättighet och glasögon är ett hjälpmedel som är nödvändigt för att barn med synfel ska kunna leva som alla andra barn. Glasögonbidraget kan även användas till linser, förutsatt att en optiker har rekommenderat detta. Enligt beräkningar finns det drygt 169 400 barn/unga som antas ha behov av glasögon (Ds 2015:28). Dagens glasögonbidrag ligger på /barn och år, vill öka detta till per barn och år . Detta då vi anser att det är viktigt att ge alla barn och unga, inte bara de med föräldrar som kan betala, möjlighet att få hjälp med glasögon. Inför glasögonbidrag för barn . Koppla välfärd till medborgarskap anser det vara orimligt och ohållbart att och svensk välfärd urskillningslöst finansierar andra länders medborgare och vill se en åtstramning på detta område. anser att icke medborgare måste ha arbetat för att kvalificera sig för barnbidrag, studiebidrag, bostadsbidrag och inkomstrelaterade ersättningar, som a-kassa. Ett sådant system ökar incitamenten till att försörja sig själv, vilket ger och gör mycket positivt för individen, som därigenom också kommer in i det svenska samhället av egen kraft. vill också att kvalificeringskrav ska gälla för exempelvis fri vård. Icke medborgare och den som inte har arbetat ska endast ges rätt till vård som inte kan anstå. 10.12 Villkoren för pensionärer ställer sig positiva till att regeringen sänker skatten för pensionärer för att helt avskaffa pensionärsskatten 2020. Dock ser att pensionärsskatten avskaffas helt och har budgeterat för detta. Vi betraktar pension som uppskjuten lön. Regeringens skattesänkning är ett steg i rätt riktning men det går alldeles för långsamt och skulle införts för länge sedan. Det finns varken logik eller rättvisa i att pensionärer ska straffbeskattas i den utsträckning som sker relativt vanliga löntagare. Denna skattesänkning är högt prioriterad för och därav ser vi att pensionärsskatten helt avskaffas redan från . Det skulle innebära en avsevärt förbättrad disponibel nettoinkomst för en helt genomsnittlig pensionär. För att våra satsningar ska nå de äldre som har det relativt sämst ställt väljer vi, utöver att sänka skatterna för samtliga pensionärer, även att förstärka garantipensionerna. Vår ambition är att garantipensionen ska höjas , vilket kommer att innebära en ökning med för en garantipensionär från . Höj garantipensionen med . Miljö är ett mångfacetterat begrepp som kan användas i många olika sammanhang. anser att naturen ska bevaras och förvaltas enligt principen om varsamt framåtskridande, där vi söker balans mellan miljömål och andra samhällsintressen. Det är av fundamental betydelse att bevara de skönhetsvärden som är inbäddade i natur och växlande geografi. Det kan innebära att naturen behöver skyddas från mänsklig påverkan, men i vissa fall är det just samspelet mellan natur och människa som upprätthåller det kulturlandskap vi vill bevara. bejakar i princip det moderna samhället och den tekniska utvecklingen, som både kan förbättra människors liv och hälsa och dessutom kan reducera människans negativa miljöpåverkan. måste vi vara uppmärksamma på hur människor, djur och natur kan påverkas på ett negativt sätt av samhällsutvecklingen. vill i någon mån vrida fokus från globala visioner, där roll och påverkan är mycket begränsad, till miljöfrågor inom våra egna gränser och vårt närområde. Generellt sett vill vi också bevara och stärka de institutioner som ansvarar för ett seriöst och kontinuerligt miljöarbete, såsom och Kemikalieinspektionen. har omkring 80 000 förorenade områden i behov av sanering, varav över 1 000 anses utgöra hög risk för människors hälsa och miljö. Detta är en miljöskuld från det förflutna som behöver regleras och ett prioriterat område i budget. En annan satsning är och miljöer. Övergödning, döda bottnar och problematik med mikroplaster kräver myndigheternas kontinuerliga uppmärksamhet. prioriterar åtgärder för , vilket kan involvera arbete för att förättra, bevara, restaurera och skydda havs- och vattenmiljöer. Många miljöfrågor är globala till sin natur och bör sålunda lösas i en global kontext. Ny teknik och spridande av befintlig teknik genererar stora möjligheter att exempelvis minska utsläppen av växthusgaser i ett globalt perspektiv, som arbetstillfällen och exportintäkter genereras i . vill stärka svensk miljöforskning genom utökade anslag till för miljö, areella näringar och samhällsbyggnad (Formas) samt inrätta ett särskilt anslag inriktat mot framtida lösningar på globala miljöfrågor, främst på energi- och klimatområdet. applicerar försiktighetsprincipen på diskussionen om klimatförändringar och utsläpp av växthusgaser. Vi vill att ska minska sina utsläpp i enlighet med sina internationella åtaganden men anser inte att , som redan har relativt låga utsläpp, behöver ta på sig större minskningar än andra industrialiserade länder. fördelar däremot medel till internationellt klimatarbete (CDM) för att stödja utvecklingsländer i deras arbete att begränsa beroendet av fossila bränslen. 11.1.3 Effektivisering av miljöpolitiken ställer sig inte bakom regeringens kostsamma och ideologiskt motiverade reservatsbildningar av skogsmark. Detta är för det första slöseri med skattemedel, och för det andra riskerar det att kringskära möjligheterna till reguljärt skogsbruk. Den svenska modellen för skogsbruk är funktionell och miljövänlig även utan dessa inköp. avvisar också ineffektiva och kontraproduktiva satsningar på att minska utsläppen av växthusgaser. Därför avstyrker vi regeringens så kallade klimatinvesteringar, vars betydelse i ett internationellt perspektiv är helt försumbara. Vi avvisar också den så kallade supermiljöbilspremien. 11.1.4 Infrastruktur för el- och vätgasdrift bejakar utvecklingen mot ett gradvis minskat beroende av fossila bränslen i transportsektorn. Detta handlar både om internationella åtaganden att minska utsläppen av växthusgaser och om att dämpa beroendet av oljeimport. Biodrivmedel från jordbruksprodukter har emellertid visat sig vara en återvändsgränd. emotser teknikens och marknadens utveckling mot mer el- och vätgasdrift, stödjer utvecklingen av laddinfrastruktur för elbilar samt finansierar, vilket nämnts ovan, en svensk vätgasstrategi. Denna utveckling bör ske gradvis så att man inte förorsakar nya miljöproblem, eller förorsakar omotiverat höga kostnader. Svensk landsbygdspolitik under är ett enormt misslyckande, vilket har inneburit förlorad service och förlorade arbetstillfällen. Den konstanta utflyttningen har lett till olyckliga konsekvenser, både för landsbygden som förlorar sitt befolkningsunderlag och för städerna som har överhettade bostadsmarknader och överbelastad infrastruktur. En aktiv och konstruktiv landsbygdspolitik är alltså en nationell angelägenhet. Grunden för en levande landsbygd är ett livskraftigt näringsliv, som genererar arbetstillfällen och skatteintäkter. Men även staten har en viktig funktion för att hela ska hänga samman. De landsbygdsnära näringarna, framförallt jordbruk och skogsbruk, är med sina respektive långa förädlingskedjor av fundamental betydelse inte bara för landsbygden, utan för hela ekonomi. 11.1.6 Prioritera svenskt jordbruk självförsörjningsgrad, alltså värdet på de livsmedel vi producerar i relation till konsumtionen, har sjunkit dramatiskt sedan EU-inträdet och ligger på , en oacceptabelt låg nivå. vill höja återbetalningen av drivmedelsskatt för jord- och skogsbruk så att svenska bönder når samma skattenivå som danska bönder. Svenska bönder konkurrerar på samma europeiska marknad som sina danska grannar, och vi i anser att det är rimligt att skattenivån kring olika insatsvaror är densamma. budgeterar också för en betesersättning för betande kor på per mjölkko och år. Detta är ett sätt att kompensera för den konkurrensnackdel som svenska mjölkbönder har gentemot andra länder på den inre marknaden till följd av högre djurskydd och beteskravet. Dessutom vill vi stärka finansieringen för och avsätta ytterligare budgetmedel för regeringens satsning på en konkurrenskraftig livsmedelssektor. 11.1.7 Insatser för skogsbruket är en världsledande nation vad gäller den långa kedjan från plantering och skötsel av skog till högteknologisk produktförädling. Svenska skogsägare, med sitt långsiktiga engagemang, arbete och kunskaper, är nyckelaktörer i denna process och deras intressen måste tas tillvara. vill skjuta till ytterligare resurser så att i högre utsträckning ska kunna bistå med rådgivning kring skogsbruks-, natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogsbruket. Vi anslår också extra medel till () för forskning och utveckling inom skogsbruket. 11.1.8 Fiske och vattenbruk Fisk är ett bra livsmedel. Svenskfångad och svenskodlad fisk uppfyller alla krav på hållbarhet, kvalitet och spårbarhet. Därför bör man agera för att bevara och utveckla den svenska fiskerinäringen. budgeterar för ett höjt strukturstöd, för att utveckla och förstärka det svenska fisket. Vi vill också utveckla svenskt vattenbruk, alltså fiskodling. Det handlar om att tillföra resurser och stödja den nationella utvecklingsplan som tagits fram av näringen tillsammans med berörda myndigheter. 12 Skola och utbildning Ett fungerande utbildningssystem är en direkt förutsättning inte bara för kultur och demokrati, utan också för hela kunskapssamhället. Hur vi lyckas hantera den tilltagande segregationen i samhället beror i hög grad på hur väl skolan fungerar. Grundskola, gymnasium och högre utbildning lotsar unga människor in i samhället och in på arbetsmarknaden. I en situation där stora grupper i samhället står utanför både arbetsmarknaden och det svenska samhället, ett utanförskap som dessutom tenderar att gå i arv, hamnar skolan i fokus. Tyvärr är skolans nuvarande utveckling inte uppmuntrande. Svenska elevers resultat har försämrats drastiskt, även om de senaste Pisaresultaten glädjande nog visade på en liten uppgång. Den negativa utvecklingen gör att vi får färre toppstudenter, den genomsnittliga nivån sjunker och segregationen ökar, liksom antalet elever med mycket bristfälliga kunskaper. befinner sig i en akut migrationskris, som fyller på systemet med tiotusentals elever som inte kan svenska och som inte sällan kommer från socioekonomiskt svaga familjer. Effekterna av migrationsvågen syntes inte i den senaste Pisamätningen men kommer att synas i kommande mätningar. Sammanfattningsvis finns stor anledning till oro för det svenska skolsystemet, som kommunernas ekonomi sätts under ytterligare stor press. I denna situation står för nytänkande och handlingskraft! Förutom att grundskola och gymnasium behöver reformeras behöver man se över utbildningsinsatserna för till exempel unga vuxna som behöver vidareutbilda sig. 12.1 Ny förberedelseskola för nyanlända skolungdomar Det märks tydligt att nyanlända elever har specifika behov. Det gäller inte minst kunskaper i svenska, som är en förutsättning för att tillgodogöra sig annan utbildning. Nyanlända elever behöver också undervisning om svenska lagar, normer och regler, rättigheter och skyldigheter. Det är uppenbart för samtliga inblandade att dagens inslussningssystem har misslyckats kapitalt. Därför krävs en helt ny strategi på området. förespråkar införandet av en förberedelseskola i statlig regi med nationell läroplan, vilken bör bygga på de rekommendationer som redan utgivit. Fokus ska ligga på det svenska språket och kunskap om det svenska samhället. ska även bidra till att ta fram lämpligt material och garantera att denna verksamhet fungerar likvärdigt över hela landet och att elever inte överförs till vanliga klasser innan de kan följa undervisningen. Genom att avskaffa modersmålsundervisning och istället erbjuda dessa lärare arbete i förberedelseskolan (tillsammans med behöriga lärare) utnyttjar vi befintliga resurser på ett mycket bättre sätt. Förberedelseskolan kommer att hysa såväl förberedelseklasser som kompletterande stödundervisning. Den nya verksamheten kommer att ligga i egna lokaler, avskilt från skolans ordinarie verksamhet. Innan en elev förs över har man kontakttid i tilltänkt klass för att säkerställa att eleven kan följa med i undervisningen. Dessutom utförs, före överflyttning, ett digitalt nationellt prov i svenska, utformat av , för den årskurs som skall påbörjas, för att säkerställa att eleven kan följa undervisningen. På så vis erhålls likvärdig standard i alla kommuner istället för det godtycke som råder . Läraren i den mottagande klassen får på sätt en mer kunskapsmässigt homogen grupp, vilket främjar studiero och undervisningens kvalitet. Efter skoldagen förblir förberedelseskolan tillgänglig för de överflyttade elever som känner att de behöver extra stöd med det egna språket som referens. Detta är möjligt eftersom förberedelseskolan alltså har knutit till sig tvåspråkig personal, enligt ovan. På så vis kommer överflyttade elever också i kontakt med nyanlända elever och blir en inspirationskälla för dessa. 12.2 Karriärtjänster för lärare Det saknas cirka 7 000 behöriga lärare och intresset att söka till landets lärarutbildningar är ljumt. Ingångslönerna är acceptabla på åtminstone en del håll, men yrket är helt enkelt inte attraktivt på grund av en för dålig löneutveckling och på många håll helt oacceptabel arbetsmiljö. mest genomgripande reform innebär införande av karriärtjänster för lärare, vilket innebär kraftiga lönelyft men också större ansvar för lärare som stannar och utvecklas i yrket. förslag, som inspirerats av den framgångsrika Singapore-modellen, utgår från en karriärstege med arton nivåer, där de har sex nivåer i varje ämne och man alltså har ”nivå 1” när man är utexaminerad från . Varje steg kräver i sig fortbildning, erfarenhet, samt att man är beredd att axla ytterligare ansvar och stödja sina kollegor. Det innebär att lärare som kommit längre utövar mentorskap gentemot mindre erfarna kollegor. Varje ny nivå berättigar till ett lönelyft på i storleksordningen , vilket alltså går hand i hand med nya åtaganden. Det innebär bland annat att de mest ambitiösa lärarna kommer att uppmanas att arbeta med de klasser som mest behöver deras yrkesskicklighet. har utsatta skolor stora problem med hög personalomsättning. Med vårt förslag får elever och lärare i dessa skolor stöd av särskilt kompetenta lärare. 12.3 Jourklasser och statliga skolor Skolan är en plats för undervisning. Både lärare och elever har rätt till arbetsro. Elever som inte klarar av den ordinarie undervisningen placeras i jourklasser där de får hjälp av personal med särskild kompetens. Erfarenhet från utlandet visar att denna åtgärd i sig gör att de flesta elever förstår att klassrummet är till för studier. Den mindre andel elever som inte gör det får alltså på detta vis särskilt stöd i jourklasser. Parallellt med detta vill öppna upp för statligt övertagande av dysfunktionella skolor. Där det krävs bör staten tillsätta en särskilt erfaren skolchef som ges befogenheter för att få ordning på hela verksamheten. 12.4 Åtgärda akut lärarbrist Det finns tiotusentals behöriga lärare som arbetar med annat än undervisning. Denna grupp utgör en betydande potential när en fungerande skola ska upprätthållas . Det är knappast en nackdel att dessa personer har erfarenheter från arbetslivet utanför skolans värld. vill alltså göra skolor till så attraktiva arbetsplatser, vad gäller löneutveckling och arbetsmiljö, så att dessa lärare skulle vilja återvända. Förslagen rörande karriärtjänster kan ses som en viktig del av detta. Bristen på behöriga lärare är särskilt stor i matematik, teknik och naturvetenskapliga ämnen. Det finns en intressant potential i form av människor med masterexamen i matematik och tekniska eller naturvetenskapliga ämnen, det vill säga med goda ämneskunskaper. vill, så länge behovet föreligger, inrätta en betald lärarutbildning, där naturvetenskapligt meriterade personer erhåller 25 000 för att under två terminer studera pedagogik och därigenom bli formellt behöriga att undervisa på grundskola och gymnasium. vill även satsa mer på så kallad ”kringpersonal”, som till exempel vaktmästare, administratörer och kuratorer, vilket gör att lärare kan fokusera på just undervisning. 12.5 Bygg för bättre utbildning avsätter avsevärda medel för renovering och utbyggnad av skollokaler. Ljus, luft och yta är uppenbara kvalitetsfaktorer i en inlärningsmiljö, medan buller är en stressfaktor. Dessa aspekter handlar helt eller delvis om att skolans lokaler är i gott skick och anpassade efter utbildningsändamål. Där den svenska skolan har ett kraftigt eftersatt renoveringsbehov. saknades 20 000 studentboenden, detta trots en viss utbyggnad . Det innebär bland annat att vissa utbildningssatsningar i slutändan kan bli verkningslösa, när studenter inte kan fullfölja utbildningar som de har kämpat för att komma in på. Andra drar sig fram med tillfälliga, undermåliga boenden, kanske med långa pendlingsavstånd, vilket går ut över studieresultaten. Därmed håller högre utbildning på att i ännu högre utsträckning bli en klassfråga, eftersom studenter från välbeställda familjer har ekonomiska möjligheter att lösa boendeproblematiken. vill ställa krav på en rimlig och förnuftig korrelation mellan antalet studieplatser och antalet tillgängliga studentbostäder, anpassat efter den lokala bostadssituationen. Om det råder brist på studentbostäder vid ett visst lärosäte, ska antalet utbildningsplatser inte kunna utökas utan att man bygger fler studentbostäder. 12.6 Översyn av lärarutbildningar anser att landets lärarutbildningar ska underkastas en grundlig översyn. Enligt håller 18 av 28 lärarhögskolor i inte måttet, på många håll ersätter lärarlösa lektioner och gruppredovisningar ordinarie undervisning och riktiga examina. Detta är ett rent slöseri med unga människors tid och ett sabotage av framtida lärares utbildning. De lärarutbildningar som inte klarar rimliga kvalitetskrav bör läggas ned så att de lärosäten som klarar av att hålla en hög kvalitet i utbildningen kan prioriteras. Man måste dessutom ha likvärdiga bedömningar mellan lärarhögskolorna för att säkra undervisningens kvalitet. Det innebär digitaliserad examinering som synkroniseras mellan olika lärosäten. Vidare måste ett samordnat nationellt system för digitala hjälpmedel i skolundervisningen tas fram och implementeras. 12.7 Tvåårigt gymnasium och återinförande av ämnesbetyg vill återinföra de tvååriga praktiska gymnasieprogrammen med minskat teoretiskt innehåll. Den som så vill kan sedan bygga på sin 2-åriga utbildning med ett tredje år och därigenom stärka sin teoretiska profil. vill också utreda ett återinförande av ämnesbetyg på gymnasiet, alltså ett avskaffande av det nuvarande systemet där eleverna får betyg i varje kurs. 12.8 Teknikcollege & teknikbrygga Teknikcollege, som redan finns som en etablerad institution, är i korthet ett samarbete mellan gymnasieskolor och lokalt näringsliv som anpassar utbildningen till industrins behov, där verksamheten ska kvalitetsstämplas av en organisation. Teknikcollege har initierats av , som i sin tur består av fackliga organisationer och arbetsgivarorganisationer. Det är uppfattning att teknikcollege kan utvecklas genom statlig finansiering. väljer många ungdomar gymnasieprogram som inte leder till arbete. Genom en så kallad teknikbrygga vill vi ge dessa ungdomar en andra chans att bli anställningsbara i industrin eller vidareutbilda sig inom teknik eller naturvetenskap. Detta innebär att man under två terminer stärker sina kunskaper i teoretiska och praktiska ämnen varefter man erbjuds en termins betald praktik hos en lokal industri. De första terminerna bör styras upp i gängse regi medan staten skjuter till medel för praktikperioden. Tekniksprånget, slutligen, är en satsning där arbetsgivare tillsammans med regeringen samarbetar för att uppmuntra ungdomar att söka tekniska utbildningar. Genom Tekniksprånget kan ungdomar som gått ut gymnasiet få fyra månaders betald praktik hos några av mest intressanta arbetsgivare. Detta ökar inte i sig antalet med gymnasial industrikompetens, men det förbättrar sannolikt utnyttjandet av den kompetens som finns att tillgå. Också här ser vi att konceptet kan utvecklas genom stärkt finansiering. 12.9 och matchningen på arbetsmarknaden Människor med praktisk utbildning är på många håll en bristvara på arbetsmarknaden. Det är emellertid en marknad som kräver utbildning. Det är alltid den som är mest lämpad som ska stå först i tur till en utbildningsplats eller ett arbete. Praktiska yrken kan vara en framkomlig väg in för människor på arbetsmarknaden som kommit till från ett annat land i vuxen ålder och som vid ankomsten saknar relevant akademisk utbildning. Det råder också en allvarlig brist på arbetskraft inom praktiska yrkessektorer. Alltför många utbildar sig på teoretiska linjer, ibland med klent resultat, som alltför få går praktiska yrkesutbildningar. Därför behöver strömmen av studenter som lämnar gymnasiet och styras om så att fler går en praktisk yrkesutbildning. Myndigheten för analyserar arbetsmarknadens behov och avsätter därefter medel till lärosäten som anordnar de av marknaden efterfrågade utbildningarna. Detta matchningsarbete har visat sig vara mycket effektivt och av de elever som genomgått en utvald utbildning har nästan sju av tio haft arbete efter examen. Myndigheten har aviserat att den har en organisatorisk kapacitet att bygga ut verksamheten, men givet dagens anslagsnivåer saknas resurser till detta. vill därför se ökade anslag, huvudsakligen på bekostnad av den nuvarande ineffektiva Arbetsförmedlingen. ser med oro på att resurstilldelningen till högre utbildning har urholkats . Vi satsar därför på att öka lärartätheten i den högre utbildningen med ett långsiktigt syfte om att komma tillrätta med resursbristen vid våra högskolor och universitet enligt den så kallade Grundbultens utredning. För är det en självklarhet att syftet med utbildning är att den ska förbereda för livet och leda till arbete. Vi efterfrågar därför en allmän effektivisering av högskolorna med förväntningen att de bättre ska matcha sitt utbildningsutbud mot näringslivets behov av kompetens. Istället för att resurstilldelningssystemet baseras enbart på parametrar som helårsstudenter () och helårsprestationer (HÅP) i form av fullgjorda studieresultat, bör vi införa ett nytt finansieringssystem som är mer kvalitetsdrivande än vårt nuvarande system.