mot · H5021939 · 2017-10-03 00:00:00 — En mänsklig och rättssäker flyktingpolitik 2 Förslag till riksdagsbeslut 3.1 Varför drivs människor på flykt? 4 Dra tillbaka den tillfälliga lagen 5.2 Avsaknad av id-handlingar 5.3 Stärk barnrättsperspektivet i utlänningslagen 5.4 Stärk barnrättsperspektivet i asylutredningen 6 En rättssäker asylprövning 6.1 Asylprocessen – brister i prövningen och långa handläggningstider 6.4 Stöd från och biträden 6.7 Rätten till biträde 7.2 Avtal för att stoppa människor på flykt 8 Lagliga vägar till 8.3 Avskaffa flygbolagens transportörsansvar 8.4 Öka antalet kvotflyktingar 9 Utvidga rätten till familjeåterförening 9.2 Ta bort 18-årsgränsen för familjeåterförening 9.4 Ändra femårsregeln för kärleksinvandring 10 Hbtq-personers rättigheter i asylprocessen 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör dra tillbaka lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att lagen om tillfälliga begränsningar av rätten att få uppehållstillstånd i inte ska tillämpas vid prövning av en ansökan om uppehållstillstånd som registrerats innan lagen trädde i kraft, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bestämmelsen om särskilt och synnerligen ömmande omständigheter i lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att beviljas uppehållstillstånd i ska ändras i enlighet med tidigare lagstiftning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör göra en översyn av asyllagstiftningen i syfte att stärka skyddet för de som är , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en amnesti bör införas för de ensamkommande barn som varit i , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att se över lagen om medborgarskap för att ta bort bestämmelsen som säger att det tar att få medborgarskap för den som inte har id-handling, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att tydliggöra barnspecifika former av förföljelse som flyktinggrund i utlänningslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att stärka barnets rätt att komma till tals i utlänningslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om inrättande av barnanpassade utredningsenheter på och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om en tidsgräns för start av asylutredningar som rör barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om inrättande av en särskild inspektion för att säkerställa att rutiner och riktlinjer tillämpas rättssäkert och enhetligt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda behoven av ökad kunskap om ensamkommande flickor och specifika asylskäl för gruppen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning för att noggrant se över rättssäkerheten genom hela asylprocessen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att säkerställa att asylprocessen följer EU:s asylprocedurdirektiv och grundläggande krav på rättssäkerhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen måste säkerställa att ambitionerna att korta ned handläggningstiderna inte påverkar rättssäkerheten och kvaliteten i asylutredningarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över regelverket och utbildningskraven för tolkar i asylprocesser samt säkerställa att bristande kunskaper hos tolkar inte drabbar asylsökande på ett orättfärdigt sätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur rättssäkerheten i exkluderingsärenden kan stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över hur kommunicerar med asylsökande och återkomma med förslag om att införa krav när det gäller biträdenas kunskaper och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör agera för att säkerställa att följer den gällande lagstiftningen avseende åldersbedömningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra en översyn av Migrationsöverdomstolens uppdrag att ge vägledning i migrationsärenden och särskilt kraven för att få prövningstillstånd och vägledningen för biträden kring överklaganden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att stärka rätten till biträde för asylsökande som väntas få uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU bör verka för en flyktingpolitik som värnar asylrätten och grundläggande mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU bör verka för att vidarebosättningsförordningen inte används för att sluta avtal liknande det mellan och eller s.k. humanitarian admission programmes och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att avtalet mellan och sägs upp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU slutar finansiera den libyska och att relationer med bygger på full respekt för asylrätten och mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som inom EU och FN bör motverka alla beslut som innebär att asylrätten och flyktingars mänskliga rättigheter kränks och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån avvecklas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör verka för att inriktningen av den europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns verksamhet ändras på ett djupgående sätt så att både asylrätten och skyldigheten att bistå skeppsbrutna respekteras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom EU bör verka för att korta ned listan över visumpliktiga länder och för att visumkrav inte ska användas för att stänga ute flyktingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att lägga fram förslag om en procedur för utfärdande av asylvisum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom EU bör verka för att transportörsansvaret avskaffas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur rätten till familjeåterförening kan stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att rätten till familjeåterförening i enlighet med Dublinförordningen efterlevs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om ett borttagande av 18-årsregeln i utlänningslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om ett återinförande av sista-länken-bestämmelsen i utlänningslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på förändringar av bestämmelserna om anhöriginvandring i syfte att värna utsatta kvinnors situation, både i den tillfälliga lagen och i utlänningslagen, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på lagändring avseende rätten till familjeåterförening så att barn behåller rätten till familjeåterförening när de blivit svenska medborgare, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av utlänningslagen bör göras i syfte att tydliggöra vad som gäller i de fall en person åberopar sexuell läggning som asylskäl men exempelvis dolt sin läggning i ursprungslandet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör säkerställa att kan erbjuda tolkar med hbtq-kompetens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över återvändandearbetet utifrån erfarenheterna från Röda Korsets arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra en översyn av lagstiftningen för att undvika att människor hamnar i en situation där de varken kan återvända eller få uppehållstillstånd och att de beviljas uppehållstillstånd, och detta tillkännager för regeringen. vill skapa en mänsklig, värdig och välkomnande flyktingpolitik i och . Alla ska ha möjlighet att söka skydd undan förföljelse och förtryck. Alla ska kunna få sina asylskäl prövade på ett rättssäkert sätt. För att det ska bli verklighet måste EU släppa in dem som söker skydd så att de kan få sina asylskäl prövade. Så ser det inte ut . I stället byggs murarna runt EU ständigt högre och nästan alla legala möjligheter att ta sig till EU har täppts till. De som ändå lyckas ta sig till har få möjligheter att påverka var de ska få leva sina liv. och övriga EU-länder kränker systematiskt asylsökandes och flyktingars mänskliga rättigheter: För att ändra på det vill vi riva murarna runt EU, att fler länder ska ta sitt ansvar för mottagandet av människor på flykt och att de asylsökande ska få större inflytande över var de söker asyl. Dessutom krävs en rad ändringar i utlänningslagen för att säkerställa att skyddsbehövande och migranter får sina mänskliga rättigheter tillgodosedda och att de ges en rättvis och rättssäker prövning av skyddsskäl eller andra skäl för uppehållstillstånd. I är migration naturligt och självklart. Här kan människor på flykt hitta en , andra kan återförenas med sin släkt, studera eller påbörja ett liv med den de älskar. Vårt sätter mänskliga rättigheter i främsta rummet. 3.1 Varför drivs människor på flykt? , 2017, befinner sig över 65 miljoner människor på flykt runt om i världen, enligt . FN uppskattar att över 128 miljoner människor är i behov av humanitärt stöd, vilket är den högsta siffran . Majoriteten av världens flyktingar har flytt från politiskt förtryck, krig och våld. Dessa konflikter utkämpas till största delen med vapen som tillverkats i den rika världen. Vapenhandeln har genererat stora vinster för vapenindustrin som den orsakar död, förstörelse och massflykt. Även bidrar aktivt till att människor tvingas fly genom att exportera vapen till länder som kränker grundläggande mänskliga rättigheter och till länder som för krig. växer gruppen klimatflyktingar p.g.a. att klimatet förändras och slår sönder människors möjligheter att leva i sin hembygd. Ökad konkurrens om minskande naturresurser skapar och förstärker väpnade konflikter. Även när det kommer till klimatflyktingar har vi i ett stort medansvar genom våra utsläpp av växthusgaser. När behoven av hjälp är stora måste vi i den rika delen av världen ta vårt ansvar och hjälpa dem som är mest utsatta. Vi får aldrig använda de 65 miljoner människorna på flykt som ett argument för att stänga gränser och förvägra människor skydd. Ändå är det precis så och agerat . Denna politik måste förändras till en human och värdig behandling av människor på flykt. , som utgör grunden till asylrätten och människors möjligheter att få skydd undan krig och förtryck, kom till 1951. Delvis som en konsekvens av lärdomarna från grymheter och för att möta de uppenbara behoven av en politik som värnar dem som utsätts för förföljelse, krig och förtryck. Men också för att praktiskt hantera det faktum att stora folkgrupper hade tvångsförflyttats p.g.a. kriget och levde i ett annat land än det de var medborgare i. De behövde få en , asyl i det nya landet. Flyktingkonventionen har uppdaterats med tilläggsprotokoll för att anpassas efter nya verkligheter. Den har varit och är viktig för att garantera skyddet för människor på flykt, men både ursprungskonventionen och tilläggen innehåller flera begränsningar som i grunden beror på när de tillkommit. Den mest påtagliga utifrån dagens situation är att den förutsätter att den människa som flyr befinner sig i landet där hen ska söka asyl, eftersom det var så situationen såg ut efter . Det finns inga bestämmelser i konventionerna som reglerar rättigheterna under själva flykten. är situationen en annan än när konventionen och tilläggen skrevs. Människor flyr sina hemländer, där de utsätts för förtryck, förföljelse eller hotas av pågående krig. Ofta är situationen i grannländerna inte mycket säkrare. Välbevakade gränser och visumkrav förhindrar i många fall människor från att röra sig över nationsgränser. Resorna, särskilt i de fall då smugglare krävs för att ta sig fram, är ofta dyra, vilket innebär att många människor inte har möjligheten att fly. Flyktingkonventionen utgör också grunden för vilka som har rätt till asyl. I konventionen slås fast att rätt till asyl har ”en person som känner en välgrundad fruktan för att utsättas för förföljelse i sitt hemland på grund av ras, nationalitet, tillhörighet till en viss samhällsgrupp eller på grund av sin religiösa eller politiska uppfattning. ”Många länder, däribland , har mer långtgående bestämmelser. Utgångspunkten är dock densamma: att förföljelse, förtryck och krig utgör anledningar till att kunna få asyl. I svensk lagstiftning finns en bestämmelse om att särskilt och synnerligen ömmande skäl kan ge rätt till asyl. Det kan handla om svåra sjukdomstillstånd eller levnadsvillkor som gör det direkt stötande att avvisa eller utvisa de människor som är drabbade. Bestämmelsen har tillkommit efter starka folkopinioner som inte accepterat en lagstiftning som behandlar utsatta människor så inhumant. Den bestämmelsen är nu tillfälligt borttagen genom den lag som röstade igenom . Att vara utsatt p.g.a. fattigdom, svält eller sjukdom ger enligt flyktingkonventionen inte rätt till asyl, trots att behoven av skydd inte nödvändigtvis är mindre för de drabbade. I debatten har begreppet ekonomiska migranter kommit att användas, ofta godtyckligt, för att beskriva människor på flykt som inte har rätt till skydd enligt flyktingkonventionen. Den rika världen har också blivit alltmer stängd för dessa grupper. På så vis används flyktingkonventionen för att begränsa möjligheterna att komma till den rikare delen av världen, snarare än att ses som en garanterad miniminivå för skydd. Flyktingkonventionen behöver stärkas för att bättre motsvara dagens förhållanden. Men med tanke på det politiska klimat som råder globalt kring synen på människor på flykt och kring mänskliga rättigheter generellt är bedömning att en sådan reformering inte är möjlig att få till stånd . Men vi ser alltjämt att behovet finns för en reformering längre fram i tiden. är ett feministiskt parti. För oss innebär det att all vår politik präglas av en feministisk analys och ger samma möjligheter och rättigheter till alla människor. Vi för en feministisk migrationspolitik. Den svenska migrationspolitiken präglas av patriarkala strukturer. Möjligheterna att få asyl, mottagandet och vägarna till etablering i är anpassade för män. Den stora andelen män bland de asylsökande i är en konsekvens av EU:s och politik. till och är farlig och kantad av stor utsatthet. Resan över sker med livet som insats. Livet på flykt medför stora hot mot den egna säkerheten, särskilt för kvinnor. Rapporterna är många om sexuella trakasserier, övergrepp och hur kvinnor erbjuds tjänster från lägervakter, poliser och smugglare i utbyte mot sex. Lagen om tillfälliga begränsningar i möjligheterna att få uppehållstillstånd i gör det ännu svårare för kvinnor att ta sig till genom att avsevärt inskränka möjligheterna till familjeåterförening. Kvinnor och barn tvingas nu ut i osäkra båtar på . Den enda vägen till permanent uppehållstillstånd blir att få ett fast arbete, som vi vet att nyanlända kvinnor har svårare att få jobb än män. tar patriarkala strukturer och bristande jämställdhet på allvar. När de används som slagträ i debatten för att misstänkliggöra flyktingar skadar det både jämställdheten och spär på rasistiska strömningar. Med en feministisk migrationspolitik kan vi säkerställa ett värdigt och inkluderande mottagande där alla människor har samma möjligheter att ta sig till och samma möjligheter att etablera sig i samhället. Det är så vi har byggt ett av världens mest jämställda länder och det är så vi fortsätter bygga ett mer rättvist och jämlikt . politik kring flyktingmottagande ur ett feministiskt perspektiv presenteras i motionen Rättighetsbaserat flyktingmottagande byggt på välfärd (2016/17:2471). 4 Dra tillbaka den tillfälliga lagen har länge riktat kritik mot den svenska migrationspolitiken. Det finns många och stora brister i det svenska asylsystemet, och vi har fått vänja oss vid uppmärksammade fall om hur systemet får orimliga konsekvenser för enskilda människors liv. antog lagen om tillfälliga begränsningar av rätten att få uppehållstillstånd i . Lagen innebär omfattande försämringar i asylsystemet, som får svåra konsekvenser för människor som flytt krig och förtryck. är mycket kritiskt till lagen. Vår kritik utvecklas i motionen En mänsklig och välkomnande flyktingpolitik (2016/17:1200) och motionen med anledning av prop. 2015/16:174 Tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i (2015/16:3412). Regeringen bör dra tillbaka lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Den tillfälliga lagen innehåller vissa undantag för ansökningar som lämnats in före , det datum då dessa förändringar aviserades genom en presskonferens. Barn och barnfamiljer som ansökt om asyl före det datumet undantas från lagen och begränsningarna i rätten till familjeåterförening gäller inte för dem. I övriga fall gäller den tillfälliga lagen, trots att den trädde i kraft först . I migrationsärenden tillämpas vanligtvis den lag som gäller när beslutet fattas. Denna bestämmelse i den tillfälliga lagen kan alltså ses som en viss lättnad av de mycket hårda regelverk som lagen föreskriver. går det inte att bortse från att den tillfälliga lagen får omfattande och svåra konsekvenser för enskilda individer, inte minst för barn. Flera av åtgärderna får anses oförenliga med svenska konventionsåtaganden. Lagstiftningen kommer med största sannolikhet att leda till mindre förutsebarhet och försämrad rättssäkerhet. Inom straffrätten är det en grundläggande princip att inte godta retroaktiv lagstiftning eftersom besluten är livsavgörande för en enskild. De förändringar i möjligheten att få asyl i som den tillfälliga lagen innebär måste ses som så omfattande att de straffrättsliga principerna bör gälla. Det finns också anledning att ifrågasätta om retroaktiv lagstiftning i detta fall inte skulle strida mot Europarätten, enligt . Regeringen bör återkomma med förslag om att lagen om tillfälliga begränsningar av rätten att få uppehållstillstånd i inte ska tillämpas vid prövning av en ansökan om uppehållstillstånd som registrerats innan lagen trädde i kraft. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Debatten om ensamkommande barn rör sig på många sätt mellan ytterligheter. Till viss del har debatten svängt en hel del . Delvis går det också att beskriva debatten som väldigt polariserad där vissa inlägg karaktäriseras av en stor misstänksamhet mot de ensamkommande barnen som beskrivs som bedragare som egentligen är vuxna män som utgör ett hot mot kvinnor och flickor i . På den motsatta sidan beskrivs de ensamkommande som extremt utsatta och i stort behov av stöd och hjälp. Ett perspektiv som ibland kan bli för omhändertagande och framställer individerna i gruppen som utan egen handlingsförmåga. Ensamkommande barn är som alla andra en heterogen grupp som inte kan beskrivas i så svepande termer. Införandet av den tillfälliga lagen har skapat stora problem och mycket lidande för gruppen ensamkommande barn. Det handlar framför allt om ändringarna av bestämmelsen om särskilt och synnerligen ömmande omständigheter i den tillfälliga lagen. Ändringarna har försvårat möjligheterna att få uppehållstillstånd i och skapat stor osäkerhet och psykiska ohälsa hos många ensamkommande. vill se en ändring av dessa bestämmelser i enlighet med tidigare ordning. Bestämmelsen om särskilt och synnerligen ömmande omständigheter i lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att beviljas uppehållstillstånd i ska ändras i enlighet med tidigare lagstiftning. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Till följd av den tillfälliga lagen ändrade sin praxis så att ensamkommande som var på väg att fylla fick avvisningsbeslut med uppskjuten verkställighet, i stället för uppehållstillstånd p.g.a. verkställighetshinder. Detta grundar sig i att det i många fall finns hinder för att utvisa någon som är , och eftersom den tillfälliga lagen innebär tillfälliga uppehållstillstånd får de som inte kan utvisas när de är vänta tills de fyllt 18. Ytterligare en stor utmaning för ensamkommande barn är de långa handläggningstiderna vid prövning av asylansökan. Utöver en lång och osäker väntan innebär de långa handläggningstiderna att många av dem som kom till som barn hinner fylla innan de får beslut om asyl, vilket påverkar deras möjligheter att få uppehållstillstånd. Det är i grunden orimligt att den enskilde drabbas så hårt av omständigheter som är helt utom hens kontroll och får bära de mycket svåra konsekvenserna av att myndigheterna tar på sig. 18-årsgränsen är viktig för att värna barns rättigheter och stärka deras skydd. har gränsen blivit alltför absolut. Det finns inget stöd för att påstå att den som är lättare klarar av att återvända till det land hen flytt från än den som är 17. Våldet och förtrycket gör inga åldersbedömningar. I flera delar av den svenska lagstiftningen, exempelvis delar av asyllagstiftningen och lagstiftningen kring vård av barn finns särskilda bestämmelser för ungdomar upp till . Att införa särskilda regler för denna åldersgrupp bör undersökas, dock utan att försämra rättigheterna och skyddet för dem som är . Ett annat alternativ är att asylsökande bedöms enligt den ålder de har när de ansöker om asyl. Regeringen bör göra en översyn av asyllagstiftningen i syfte att stärka skyddet för dem . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Åldersbedömningar av ensamkommande barn har diskuterats flitigt . utvecklar sin syn på åldersbedömningarna i motionen Med anledning av prop. 2016/17:121 Åldersbedömning tidigare i asylprocessen (2016/17:3636).