ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H502384 · 2017-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd och tillkännager detta för regeringen. Politiken för ökad sysselsättning och fler jobb måste alltid prövas mot de utmaningar och hinder som finns för att göra den svenska arbetsmarknaden mer välfungerande. Accepterar man det, inses snart också att ingen lag eller förordning kan vara evigt fredad med argument om att ”så har det alltid varit”. Den arbetsmarknad som unga möter är annorlunda än den arbetsmarknad som fanns när många av dagens lagar skrevs. Det nya utanförskapet är 10-talets stora samhällsproblem. Unga, nyanlända och unga nyanlända möter höga trösklar till svensk arbetsmarknad. Tydligt är, att särintressen och beröringsskräck för särskilda delar av lagen om anställningsskydd står i vägen. Nuvarande lagstiftning i lagen om anställningsskydd, mer specifikt turordningsreglerna, skapar flera problem. Äldre arbetstagare lider av inlåsningseffekter, eftersom hela deras trygghet är avhängig att stanna på den arbetsplats de valde för ett halvt liv sedan. För unga människor är lagstiftningen uppenbart omodern och stel. Ingen ung har som idé att stanna hela sitt yrkesliv på samma arbetsplats. Att jobba på samma arbetsplats för att få en guldklocka låter för de allra flesta som en mardröm snarare än en dröm. Istället ser unga människor framför sig ett yrkesliv – med nya arbetsplatser, arbetsgivare och vidareutbildning. Detta är självklara inslag. Nya arbetstillfällen uteblir när lagstiftningen skapar osäkerhet och krångel för mindre och medelstora arbetsgivare. Vid uppsägningar är det främst unga och nyanlända som tillhör de nyanställda. Därmed blir det också de som är sist in och först ut. Arbetsmarknadslagstiftningen är ett verktyg regeringen bör vara redo att använda. För att skapa rörlighet. För att säkerställa en modern trygghet. För att säkerställa att det nya utanförskapet inte cementeras i det svenska samhället. Med anledning av ovanstående föreslår jag att tillkännager för regeringen att turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd bör ses över.
mot · H502385 · 2017-09-28 00:00:00 — Bättre jämförelser i omsorgen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka kvaliteten i äldreomsorgen genom att stimulera till bättre jämförelser mellan verksamheter så att den bättre avspeglar äldres behov, och detta tillkännager för regeringen. Det är av stor vikt att många av de äldre som har behov av stöd från äldreomsorgen har möjlighet att kunna påverka sin omsorg, till exempel genom att välja bort en utförare man inte är nöjd med. Som individ kan man själv ta reda på information om verksamheterna och ställa frågor. Anhöriga och bekanta kan tipsa om bra verksamheter när man är i behov av omsorg. Men i detta sammanhang är det däremot sämre med de jämförelser som ofta finns på kommunernas hemsidor. Detta då dessa jämförelser sällan fokuserar på de aspekter som just de äldre finner viktiga. Exempelvis saknas ofta frågor om i vilken grad den äldres individuella behov står i fokus för omsorgen från och om det ofta är samma personer som kommer hem till en. Vidare är hur många som tidigare valt bort en viss verksamhet, om man får hjälp med de saker man vill och på det sätt man själv önskar exempel på saker som äldre tycker är viktiga. Istället brukar frågorna i kommunernas jämförelser handla om bemötande och punktlighet, vilket förstås är väsentligt, men det är inte de aspekter som äldre ofta finner allra viktigast. Det är mycket glädjande att valfriheten inom vård och omsorg har ökat . Men det finns också en potential att förbättra den. Ett sätt är att stimulera kommunerna till att göra jämförelser mellan omsorgsverksamheter som lägger fokus på de saker som de äldre tycker är viktiga. Detta bör vara en prioriterad uppgift för och . Bättre jämförelser där äldres behov är i centrum stärker valfriheten och kan höja kvaliteten i omsorgen.
mot · H502386 · 2017-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om pant på lågenergilampor och tillkännager detta för regeringen. EU har beslutat att i praktiken förbjuda vanliga glödlampor. Detta för att snabba på en övergång till lågenergilampor. Tyvärr innebär beslutet vissa risker för miljön eftersom lågenergilampor innehåller farliga ämnen, bland annat kvicksilver, vilket kan läcka ut i mark och vatten om uttjänta lampor kastas i de vanliga soporna, i naturen, eller i behållare för glasåtervinning där tyvärr en del lampor hamnar . Ett system med pant på lågenergilampor skulle kunna öka andelen lampor som återvinns. Regeringen bör därför ta initiativ för överläggningar med producenterna för att införa ett pantsystem för lamporna som en del av producentansvaret. Till att börja med borde ett pantsystem relativt snabbt kunna införas i , men målet bör givetvis vara ett gemensamt pantsystem inom hela EU.
mot · H502387 · 2017-09-28 00:00:00 — Avskaffa statens stöd till genusforskning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa statens stöd till genusforskning och tillkännager detta för regeringen. Satsningen på genusforskning syftade från början till att stärka jämställdheten, vilket i sig självklart var en god tanke. Men så som denna forskning kommit att utvecklas har den numera tagit en helt annan väg och syftar snarare till att ersätta begreppen man och kvinna med andra begrepp och identiteter. Eftersom man har som en märklig idé att kön inte är något biologiskt bestämt utan något som är socialt konstruerat laborerar man numera med många olika sexuella och könsmässiga identiteter. I det läget blir frågan om jämställdhet mellan de två könen man och kvinna inte särskilt intressant. Och därmed är inte genusforskningen längre ett verktyg för jämställdhet mellan könen utan något helt annat. I sin mest utstuderade form handlar genusforskning mer om mycket udda åsikter och tyckande än om vetenskap. Förutom detta är det olyckligt att genusforskningen avskilts från annan forskning och lever sitt eget liv i stället för att integreras i forskning i andra ämnen. Professor beskrev detta väl i en debattartikel i där han konstaterade att: Det andra skälet för varför genusforskningen kommit att motverka strävan mot ökad jämställdhet är mera organisatoriskt. I realiteten har satsningarna ovan lett till en isolering av denna forskning från övrig verksamhet vid universitet och högskolor. I stället för att berika andra ämnen och tillföra dem ett enligt min mening ofta synnerligen välbehövligt jämställdhetsperspektiv vad gäller val av frågeställningar och problemområden, har unga forskare med detta intresse isolerats till de särskilda genusforskarmiljöerna. Detta är med stor sannolikhet inte bra för genusforskningen eftersom det skapar ”grupptänk” och gör att man kan undandra sig från den i forskningssammanhang helt nödvändiga kritiska granskningen. Men det är inte heller bra för alla övriga ämnen eftersom man går miste om viktig kompetens vad gäller jämställdhetsfrågornas betydelse. Sammantaget innebär statens satsningar på genusforskningen att man tar uttrycklig ställning för en linje i forskningen och ger den stora resurser. Det är olyckligt. Staten bör därför avveckla stödet till genusforskning, och de professurer som finns i genusvetenskap vid svenska universitet bör upphöra. Relevanta genusfrågor bör i stället hanteras som en del i den övriga forskningen. Den relevanta forskning som behövs angående skillnader mellan kvinnor och män, exempelvis när det gäller medicinsk behandling, inlärning i skolan eller i andra viktiga sammanhang bör i stället ske inom de discipliner där man forskar kring dessa ämnen och inte särskiljas från sitt sammanhang.
mot · H502388 · 2017-09-28 00:00:00 — Återinförande och utveckling av vårdnadsbidraget ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att återinföra och utveckla vårdnadsbidraget, och detta tillkännager för regeringen. Avskaffandet av vårdnadsbidraget var ett stort steg bakåt för familjernas frihet att själva få styra sina egna liv. Därför bör möjligheten att återinföra vårdnadsbidraget ses över. I samband med en sådan översyn är det även lämpligt att överväga om ett framtida system skulle kunna bli mer flexibelt än det gamla med avseende på kommunernas möjligheter att utforma bidraget efter förutsättningarna i den egna kommunen. Varje kommun avgör bäst hur behoven ser ut i den egna kommunen.
mot · H502389 · 2017-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över redovisningsprincipen för infrastrukturinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. finansieras i stort sett alla infrastrukturinvesteringar i med driftsmedel och bokförs som en kostnad i statens budget det år som investeringen tas i bruk. Alliansregeringen har föregående mandatperiod skjutit till rekordstora belopp till infrastrukturen, men trots detta kommer budgetutrymmet aldrig att vara tillräckligt för alla de samhällsekonomiskt lönsamma infrastrukturinvesteringar som behövs runt om i landet då allt måste rymmas under utgiftstaket. Principen att alla investeringar skall rymmas under utgiftstaket får till följd att samhällsekonomiskt lönsamma investeringar stoppas eller skjuts . Ju längre man väljer att skjuta upp ett projekt, desto dyrare blir det också att färdigställa. Ett alternativ till dagens system vore att bokföra nya större väg- och järnvägsprojekt som en investering i stället för att tvinga in dessa investeringar under statens utgiftstak. Med en ändrad redovisningsprincip skulle avskrivningar kunna ske . Kopplas avskrivningstiden till projektets livslängd bör avskrivningar kunna göras varför den årliga kostnaden för avskrivningar blir mycket låg. skulle detta i högre grad ge budgetutrymme för underhåll och drift av befintliga vägar och järnvägar. Genom att ändra principen för hur infrastrukturinvesteringar bokförs skulle staten kunna fastställa en långsiktig investeringsram för en stabil och löpande utbyggnad av infrastrukturen. Detta ger möjligheten att planera mer långsiktigt och förhindrar att staten medverkar till förstärkt obalans i byggkonjunkturen. Genom att decentralisera beslut om byggstarter med mera till län eller regioner skulle projektstarter kunna anpassas efter konjunkturer och kostnadsnivåer på den lokala marknaden.
mot · H50239 · 2017-09-15 00:00:00 — Miljödifferentierade avgifter för att minska utsläpp ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler möjligheter till miljödifferentierade avgifter vid ankomst till hamn eller flygplats bör utredas och tillkännager detta för regeringen. Förslaget från regeringen om att införa en flygskatt kommer att dränera avlånga land på reguljär flygtrafik på de mindre regionalt ägda flygplatserna. Om syftet med en flygskatt är att få oss svenskar att resa mindre med flyg, borde skatten i så fall ligga på utlandsresor från , men ännu hellre genom stimulans för produktion av mera biobränsle. Det är många projekt på gång för detta, men till dess att tillräckliga mängder kan produceras och användas i finns det fler saker som kan göras. I till exempel har man föreslagit differentierade startavgifter, där äldre flygplan som bullrar och drar mer bränsle får betala högre startavgifter än nyare flygplan (som dessutom kan använda biobränsle). Inom vägtrafiken har man länge försökt stimulera både yrkestrafik, kollektiv- och persontrafik att använda fossilfria alternativ och därigenom påverkat både produktion av fordon och bränslen. Sjöfarten arbetar med frakt- och kryssningsfartyg som ska kunna gå på LNG till exempel, och där det också borde arbetas mera med miljödifferentierade hamnavgifter. har i en nyligen släppt rapport konstaterat att med 20-procentiga rabatter på hamnavgifterna för energieffektiva fartyg med låga utsläpp, skulle sektorns totala årliga utsläpp kunna minska med . Lägre avgifter kan även ges fartyg som sorterar avfall och minimerar sina avfallsmängder. Oavsett trafik måste det vara bättre att ge incitament för kunder, konsumenter och ägare i de olika transportslagen att agera miljöförbättrande. Att straffa dem som fortfarande inte minskar sina utsläpp, och belöna dem som gör det. Miljödifferentierade avgifter för att minska utsläpp behöver därför utredas mera för alla transportslag, men sjöfart och flygtrafik bör vara prioriterade områden.
mot · H502390 · 2017-09-28 00:00:00 — Avskaffa avgiften för av- och påställning av fordon ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att avskaffa avgiften för av- och påställning av fordon och tillkännager detta för regeringen. Många väljer att ställa av sina fordon , inte minst gäller detta veteranfordon. Andra ställer av sin bil av andra skäl. Varje avställt fordon minskar utsläppen och belastningen på miljön. Transportstyrelsen tar numera ut en avgift av den som ställer på sitt fordon efter att detta varit avställt . Kostnaden för myndigheten att registrera en avställning eller påställning torde vara försumbar i dagens digitala samhälle. Regeringen bör därför överväga att ta bort denna avgift.
mot · H502391 · 2017-09-28 00:00:00 — Minska makt över kommunernas planarbete ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att minska makt över kommunernas planarbete, och detta tillkännager för regeringen. Många kommuner gör allt som står i deras makt för att utveckla nya bostadsområden i tätort och släppa loss bebyggelse på landsbygden och på mindre orter. Tyvärr stoppas många planer av som emellanåt ställer vad som uppfattas som helt orimliga och kostnadskrävande krav på kommunerna som i praktiken ofta stoppar planarbetet och motverkar nyproduktion av bostäder. uppdrag är att exempelvis beakta trafiksäkerhetsaspekter och tillgången till kollektivtrafik. Bland annat kan man ställa krav på kommunerna rörande omfattande byggnation av gång- och cykelvägar eller att kommunerna tar över ansvaret för upprustning av eftersatta vägar. Ofta ställs även svårbegripliga krav på att utfarter slås samman och lokalgator byggs vilket medför stora intrång i onödan på privat mark eller tar byggklar mark i anspråk för annat än bostäder. Kraven på fungerande kollektivtrafik kan dessutom medföra att i praktiken helt stoppar utvecklingen av mindre orter eller försvårar byggnation på landsbygden. Varje människa borde ha ett fritt val att bosätta sig på mindre orter utan vare sig kollektivtrafik eller omfattande nät av gång- och cykelvägar. Efterhand som en mindre ort växer kan sådana saker utvecklas efter krav från de boende. För att gynna framväxten av nya bostadsområden och en blomstrande landsbygd bör möjligheten att minska makt över kommunernas planarbete ses över. Kommunerna är fullt kompetenta att hantera dessa frågor själva i samråd med invånarna i berörda områden.
mot · H502392 · 2017-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att avregistrering av en skrotbil endast bör kunna ske via en auktoriserad bilskrotare, och detta tillkännager för regeringen. Skrotbilar som dumpas i naturen är ett tilltagande problem, som kostar både staten och kommunerna stora pengar. Många markägare får också kostnader för att ta hand om skrotbilar som ställs längs vägarna eller dumpas i skogen. Skrotbilar i naturen är också ett allvarligt miljöproblem. finns möjlighet att få en skrotbil avregistrerad ur bilregistret även om den inte är skrotad av ägaren. Avregistreringen innebär också att beskattningen av fordonet upphör. Det är orimligt att man skall kunna lämna kvar sin bil i naturen, låta skattebetalarna betala för skrotningen och bortforslingen, och sedan ändå kunna få fordonet avregistrerat och slippa fordonsskatten. Det bör övervägas om avregistrering av ett fordon endast borde kunna ske via en auktoriserad bilskrotare. Den som inte lämnar in sitt fordon till skrotning skulle då aldrig slippa ifrån hela fordonsskatten, vilket skulle bli ett bra incitament för att inte överge fordonet på en parkering eller i naturen.
mot · H502393 · 2017-09-28 00:00:00 — Alternativ till användningen av vägsalt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över alternativen till salt för halkbekämpning på våra vägar och tillkännager detta för regeringen. Vägsalt har varit det främsta medlet för halkbekämpning på våra vägar. medför användningen av vägsalt många oönskade effekter. Det skadar växtlivet längs vägarna, det förorenar vattendrag, det lockar ut vilda djur på vägbanorna med påföljande risk för viltolyckor, det ger dålig luft i tätbebyggda områden och det medför korrosion på fordon, broar och andra konstruktioner. behöver mer forskning om alternativ till vägsaltet. Det är en viktig ekonomisk fråga men också en viktig miljöfråga.
mot · H502394 · 2017-09-28 00:00:00 — Gårdsförsäljning av livsmedel och alkohol ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra gårdsförsäljning av livsmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra gårdsförsäljning av alkohol och tillkännager detta för regeringen. På landsbygden finns ett stort antal små livsmedelsföretag. Dessa är viktiga för det lokala näringslivet och den lokala försörjningen och arbetsmarknaden. Tyvärr är det dyrt, krångligt eller rent av förbjudet att sälja en del av de produkter som tillverkas på lokala gårdar i en gårdsbutik. Detta hotar i sin tur både miljön, turismnäringen, företagsklimatet och arbetsmarknaden på landsbygden. Regelverket bör därför förenklas, både när det gäller livsmedelshantering och regler kring försäljning av lokalt producerad alkohol så att gårdsförsäljning möjliggörs. Att EU-reglerna försvårar detta bör inte leda till att regeringen helt släpper frågan.
mot · H502395 · 2017-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om studielån för körkort och tillkännager detta för regeringen. Alltför många unga avstår från att ta körkort, som allt fler yrken kräver körkort. Det är dessutom brist på allt från truckförare till lastbilschaufförer och busschaufförer. Många vittnar om att kostnaderna för körkortstagning är en avgörande orsak till att en del avstår. Förutom en allmän översyn av kostnaderna för att ta körkort borde en möjlighet till studielån för körkortskostnader införas. Möjligheten till studielån skulle gälla alla typer av körkort, och för alla körkortstagare, oavsett ålder och utbildningsbakgrund. Rimligen införs en maximal beloppsgräns per körkortstyp. Studielån för körkort bör däremot inte begränsa möjligheten att ta studiemedel för andra utbildningar. Fler arbetssökande med körkort skulle göra det möjligt för fler att få jobb och tillgodose arbetsgivarnas behov av personal med lämpligt körkort. Kostnaderna för staten bör bli begränsade, eftersom vi endast talar om studielån (inte studiebidrag) som ska betalas tillbaka, och där man dessutom betalar ränta .
mot · H502396 · 2017-09-28 00:00:00 — Avskaffa det nationella sekretariatet för genusforskning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa det nationella sekretariatet för genusforskning och tillkännager detta för regeringen. Genusforskning har fått en märklig stämpel av vetenskap. Men det finns ingen vetenskap i detta, det handlar mer om åsikter och politiskt tyckande. Staten bör därför avveckla stödet till genusforskning och de professurer som finns i genusvetenskap vid svenska universitet bör upphöra. Relevanta genusfrågor bör hanteras inom ramen för övrig forskning. bör Nationella sekretariatet för genusforskning upphöra.
mot · H502397 · 2017-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa pant på batterier och tillkännager detta för regeringen. Mängden batterier som lämnas in fördubblades , mätt i gram per invånare. Det är givetvis glädjande. visar en beräkning , gjord av Batteriåtervinningen, att det finns totalt förbrukade batterier i de svenska hemmen. Och batterier som slängs på fel sätt bidrar till att miljöskadliga ämnen hamnar på fel plats. Detta är inte acceptabelt. Med ett pantsystem för batterier skulle en större andel av batterierna sannolikt samlas in och återvinnas.
mot · H502398 · 2017-09-28 00:00:00 — Ökad rättssäkerhet vid beslut om djurförbud ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad rättssäkerhet vid beslut om djurförbud och tillkännager detta för regeringen. har media uppmärksammat ett antal exempel på ganska extrem tillämpning av djurskyddslagen, problem med övernitiska djurskyddsinspektörer och oklar svensk rättssäkerhet inom djurskyddsområdet. Förtvivlade djurägare vittnar även om obegripliga beslut om exempelvis djurförbud. Djurförbud är djupt ingripande i människors liv, ofta både känslomässigt och ekonomiskt. Möjligheten att överklaga är begränsad, och betyder i praktiken inget eftersom djurförbudet ofta verkställs oavsett överklagande och därmed inte går att rätta till om domstol upphäver beslutet. Djuren är då redan sålda eller avlivade. Lagen bör ändras så att djurförbud inte annat än i undantagsfall får verkställas innan det fastställts av domstol. Ett så ingripande beslut bör rimligen inte få tas av en enskild tjänsteman och verkställas innan man fått en chans till överprövning.
mot · H502399 · 2017-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öppna för möjligheten att driva alternativa arbetsförmedlingar och tillkännager detta för regeringen. har Arbetsförmedlingen i praktiken monopol på skattefinansierade arbetsförmedlingstjänster. finns ett stort antal andra aktörer som är specialister på olika delar av arbetsmarknaden. Det kan vara fackliga organisationer, näringslivsorganisationer, ideella föreningar, bemanningsföretag eller utbildningsföretag. Nischade aktörer skulle kunna ge god service till personer med viss utbildningsbakgrund, viss yrkeskunskap, viss ålder eller etnisk bakgrund, eller specialisera sig på vissa branscher. Detta skulle kunna underlätta för företagen att rekrytera rätt personer. Det vore värdefullt att låta några alternativa skattefinansierade arbetsförmedlingar verka sida vid sida med den vanliga Arbetsförmedlingen, för att sedan utvärdera resultatet och se om det leder till fler förmedlade jobb. Någon form av försöksverksamhet skulle därför vara av värde.