mot · H5023684 · 2017-10-05 00:00:00 — En ansvarsfull internationell agenda har en positiv syn på EU-samarbetet och vill se ett globalt EU som tar ansvar och arbetar tillsammans för gränsöverskridande frågor såsom frihandel, mänskliga rättigheter, demokrati, migration och säkerhet. Ett EU där transparens och öppenhet är närvarande och klåfingrighet långt borta. Brexit kommer att få betydelse för unionen såväl som , och vi vill se ett nära samarbete mellan unionen och även efter deras utträde ur unionen, inte minst i säkerhetsfrågor. Att lämnar unionen betyder också att måste bygga nya strategiska partnerskap inom EU för att fortsätta få sin röst hörd. I har FN traditionellt haft ett brett stöd och en hög trovärdighet som internationell aktör. Men vi ser att misslyckats i att anta resolutioner för fred och säkerhet, inte minst i . För ett fortsatt starkt och fungerande FN är det också vårt ansvar att driva på debatten för vad en reform bör innehålla. FN har en unik roll, och dess uppgift att verka för global fred och utveckling har inte blivit enklare . vill se en migrationspolitik som kombinerar ordning och reda med humanism. Vi vill se fler säkra vägar till och prioritera kvotflyktingar. Rätten till skydd ska värnas även för den som på egen hand kommer direkt till gräns. Vi står för en reglerad invandring där man får stanna om man har skyddsskäl men måste lämna om man får avslag. Vi tror på en öppen arbetskraftsinvandring för att attrahera kompetens på en global arbetsmarknad, och att den som försörjer sig ska få stanna i . vill bygga säkerhet solidariskt tillsammans med andra. Hot mot fred och säkerhet avvärjs i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer. närmaste försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten är i , inom EU och med Nato. Det förändrade säkerhetspolitiska läget betyder att mer behöver göras för att utveckla och fördjupa de försvars- och säkerhetspolitiska samarbetena. Skyddet mot cyberhot och desinformation måste stärkas som de europeiska försvarsmakterna stärks. Här kan EU bidra med ett tydligt mervärde, utan att ta över Natos roll. Nordiskt samarbete kan utvecklas inte minst på den civila beredskapssidan. antogs i historien en gemensam global agenda, Agenda 2030, för utveckling som inkluderar alla världens länder. Utgångspunkten är globala hållbarhetsmål med krav på lokala lösningar. biståndspolitik ska ta sig an de stora globala utmaningarna med lokala och gröna lösningar. Det är de lokala aktörernas kraft som kan påverka ett framtida samhällsbygge. vill att biståndet används strategiskt och eftersträvar god samhällsstyrning med särskilt stöd till sviktande stater och postkonfliktstater. Vi befinner oss i en internationell nydaning, i av stora globala förändringar som påverkar såväl länder och kontinenter som enskilda människors vardag. har ökad handel och internationellt samarbete, marknadsekonomi och teknologisk utveckling förbättrat livet för miljontals människor. Den världsordningen blir nu utmanad. Röster för nationalism och protektionism växer sig starkare. Internationella spelregler och konventioner ifrågasätts. Miljontals drivs på flykt av våldsam extremism och krig. Den globala arenan förändras. och tar en allt större plats. aggressivare maktspråk och vilja att använda militär mot sina grannar innebär att säkerheten i vårt närområde har försämrats drastiskt. Den nuvarande amerikanska administrationen vänder sitt fokus inåt och ägnar mindre energi åt globalt samarbete. Det ställer högre krav på att långsiktigt stärka den viktiga transatlantiska länken bortom enskilda presidenter. Fler människor migrerar, både för att söka skydd från krig, terror och förtryck, men också för arbete, studier eller kärlek. byggs det upp fler gränshinder och murar, och större begränsningar i människors rörlighet. För oss är det viktigt att värna öppenhet mot omvärlden och humanism med ordning och reda i mottagandet av flyktingar. Hur EU utformar sin migrationspolitik påverkar också hur vi långsiktigt kan utforma svensk migrationspolitik. Digitaliseringen innebär stora möjligheter. Tillgång till lättillgängliga och billiga elektroniska kommunikationer är en global välståndsutjämnare och förkortar avstånden mellan människor och samhällen. innebär digitaliseringen helt nya möjligheter också för den som vill destabilisera samhällen och försöka slå split mellan grupper. Efter flera årtionden av accelererande globalisering ökar också människors, länders och kontinenters beroende av varandra. Just därför måste vi utveckla det globala samarbetet. Vi behöver därför finna svar på de nya internationella utmaningar som har tillkommit som många gamla utmaningar kvarstår. I en turbulent tid står för en värld där grundläggande mänskliga rättigheter försvaras, där ökad handel och utbyte är centralt och där ett starkare internationellt samarbete garanterar vår säkerhet. Ett handlingskraftigt och öppet EU som står upp för liberala värden EU i olika hastigheter EU som global handelsaktör Ett öppet och transparent EU Strategiska partnerskap inom EU Ett reformerat FN för global fred, säkerhet och utveckling Ett mer samlat FN FN som globalt forum för dialog En medmänsklig migrationspolitik med ordning och reda Europeiskt solidariskt ansvar för flyktingsituationen Svenskt flyktingmottagande kombinerar ordning och reda med humanism En öppen arbetskraftinvandring för att attrahera kompetens på en global arbetsmarknad En solidarisk försvars- och säkerhetspolitik Ett nordiskt försvarssamarbete som utvecklas i sin fulla potential Utveckla EU inom försvars- och säkerhetsområdet Ett stärkt skydd för vår demokrati och informationssamhället Solidaritet med våra grannar i Nato Fred, säkerhet och utveckling genom internationella insatser En utvecklingspolitik som stärker individer och lokalsamhällen Strategiskt användande av biståndet Stöd till sviktande stater och postkonfliktstater God samhällsstyrning och medborgardeltagande Ett klimatbistånd som gör skillnad ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva att EU tar ett globalt ledarskap för miljö, klimat, handel, öppenhet och liberala värderingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva att EU alltid ska vara en garant för demokrati, rättssäkerhet och mänskliga rättigheter och att medlemsländer inte ska tillåtas att bryta mot dessa grundläggande principer, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva att EU ska utvecklas med de fyra friheterna och den inre marknaden som grund och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva att EU ska kunna utvecklas djupare på vissa områden utan att alla länder behöver vara med, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva att EU tar ett globalt ledarskap för fler handelsavtal, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva att EU utvecklas som global frihandelsaktör och arbetar för att de standarder som förhandlas fram inom EU får global spridning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva att EU ska vara öppet och transparent, bl.a. genom att en offentlighetsprincip införs för hela unionens arbete, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ta initiativ till att bygga nya strategiska partnerskap med exempelvis de nordiska länderna och för att få samma genomslag inom EU som tidigare när lämnar samarbetet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva att FN:s beslutsfattande behöver reformeras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att FN med kraft ska intensifiera arbetet med att motverka och förebygga att FN-utsända begår sexuella övergrepp i fredsfrämjande och fredsbevarande insatser samt se till att förövarna ställs till svars, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva att arbetet med R2P (responsibility to protect) stärks genom att kriterier tas fram för när det ska finnas mandat att genomföra humanitära interventioner, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ta en aktiv roll i arbetet för att effektivisera FN:s fredsfrämjande verksamhet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva att FN blir mer samlat och samordnat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva att FN upprätthålls som globalt forum för dialog mellan alla världens länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva att EU tar ett gemensamt och solidariskt ansvar för flyktingmottagande med en jämnare fördelning mellan EU:s länder, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva att det behöver finnas kännbara sanktioner för de länder som inte lever upp till EU-fördelningen av flyktingar, t.ex. i form av nedsatta strukturbidrag, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att EU:s asylmottagande ska vara så robust att avtal med tredjeland inte behövs och att demokratiska principer, grundläggande mänskliga rättigheter, non-refoulement och ett värdigt mottagande ska värnas i de fall avtal mellan EU och tredjeland ändå sluts, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva en migrationspolitik som kombinerar ordning och reda med humanism och öppenhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vi för att värna asylrätten måste få ett mer ordnat mottagande, styra om migrationen till lagliga vägar och genomföra reformer som sänker kostnaderna för mottagandet och förbättrar integrationen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att styra om migrationen mot mer självförsörjning och med reformer för minskade utgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att asylrätten och familjeåterförening ska värnas och att resurser i större utsträckning ska riktas mot de mest utsatta, såsom kvotflyktingar, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en strategi för att ska kunna attrahera rätt kompetens i en växande global konkurrens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetskraftsinvandrare ska ha lätt att komma till och lätt att stanna så länge de har jobb och att det ska vara möjligt att byta jobb, att ansökningsprocessen måste förenklas och att mindre felaktigheter ska vara möjliga att åtgärda, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den som försörjer sig själv ska få stanna i landet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det måste bli enklare för företagare att komma till för att driva ett eget företag, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska bygga säkerhet solidariskt tillsammans med andra och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det nordiska samarbetet bör stärkas inom områdena samhällssäkerhet och civilt försvar, exempelvis energi-cyber och läkemedelsområdena, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det nordiska försvarssamarbetet bör utvecklas på ett sätt som möjliggör gemensam försvarsplanering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försvarssamarbetet med de baltiska länderna bör fördjupas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU ska vara berett att hantera olika typer av hot och risker och ta sig an de stora gränsöverskridande utmaningarna, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försvarssamarbetet inom EU bör utvecklas i syfte att stärka de nationella försvarsmakterna och EU:s snabbinsatsförmåga på ett sätt som kompletterar Nato, stärker den transatlantiska länken och fortsatt är mellanstatligt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva att brittisk delaktighet i europeisk säkerhet är viktig även efter brexit, inte minst för den transatlantiska länken, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU ska ta ett större ansvar för internationell fred och säkerhet inte minst i närområdet, både civilt och militärt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka skyddet för demokratin och informationssamhället genom internationellt samarbete och EU-samarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva att minimikraven för informationssäkerhet i alla EU:s medlemsländer höjs eftersom inget system är starkare än sin svagaste länk, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påverkanshot och cyberattacker bör omfattas av EU:s solidaritetsgaranti och att samarbetet bör utvecklas operativt med räddningstjänstområdet/civilskyddssamarbetet som modell och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att ska gå med i Nato för att både stärka vårt eget försvar och bidra till säkerheten i vårt närområde och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ökade försvarsanslag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska bidra till fred, säkerhet och utveckling genom militära och civila internationella insatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom insatser under FN-, EU- eller Natoflagg ska bidra till långsiktig utveckling, demokrati och mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svensk utvecklingspolitik ska stärka individer och lokalsamhällen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att biståndet ska användas strategiskt med ökat fokus på bilateralt bistånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenskt bistånd ska komma in tidigt efter en konflikt för att inte viktiga utvecklingssteg ska gå förlorade och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenskt bistånd ska prioritera stöd till sviktande stater och postkonfliktstater och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att biståndspolitiken ska prioritera satsningar inom områdena miljö och klimat, utbildning och jämställdhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur FN:s gröna klimatfond kan ges mer resurser så att utvecklingsländer får stöd att genomföra insatser för klimatanpassning och minskade utsläpp av växthusgaser, vilket är viktigt inte minst när genomförs, och detta tillkännager för regeringen. har en positiv syn på EU-samarbetet. Vi vill att EU tar ledarskap för de stora gränsöverskridande utmaningarna som att främja handel, stärka miljö- och klimatarbetet och hjälpa människor på flykt. Samarbetet i gör oss starkare. EU ska utvecklas med de fyra friheterna och den inre marknaden som grund. Och det är viktigt att den fokuserar på rätt saker och inte på frågor som enskilda människor och beslutsfattare på lokal, regional och nationell nivå bättre kan bestämma om. Vi vill i stället att EU-samarbetet tar ett större ansvar för gränsöverskridande säkerhetshot och att unionen spelar en större roll på världsarenan. Det måste vara tydligt vilka frågor som ska behandlas på europeisk respektive nationell nivå. är det ett återkommande problem att frågor som är av tydlig överstatlig karaktär eller givna nationella kompetenser hamnar i gränslandet. Ett handlingskraftigt och öppet EU som står upp för liberala värden EU ska vara en garant för demokrati, rättssäkerhet och mänskliga rättigheter. Inom unionen ska medlemsländerna inte tillåtas bryta mot grundläggande principer om rättsstaten och pressfrihet utan att drabbas av kraftfulla och kännbara sanktioner. Det handlar om legitimitet och trovärdighet för EU. Rättsstatens principer och mänskliga rättigheter ska inte kunna lagstiftas bort av populistiska regeringar. På samma sätt ska EU stå upp för demokrati, frihet och en liberal världsordning när hotar sina grannar. Det ska inte råda någon tvekan om att EU står upp för dessa länders rätt att välja sin egen väg. Här ska vara en tydlig och pådrivande röst inom EU. Det kan till exempel handla om att skärpa sanktioner mot så länge som ockupationen av fortgår. EU i olika hastigheter vill också att det ska vara möjligt för EU att utvecklas djupare på vissa områden utan att alla länder behöver vara med. har valt att stå utanför eurozonen som vi är med fullt ut i . I en dynamisk union kan vissa länder gå vidare och fördjupa samarbetet inom olika områden. Det är ett sätt att säkerställa att EU inte blir handlingsförlamat för att vissa länder säger nej till utveckling och reform, och det är ett sätt att ge medlemsländer och medborgare större möjligheter till flexibilitet. Grunden i EU-samarbetet, de fyra friheterna och den inre marknaden, är allt för viktiga för att det enda alternativet ska vara att lämna unionen om man är missnöjd med utvecklingen inom vissa politikområden. Men vill inte att det ska gå att förhandla bort redan ingångna avtal och fördrag eller grundläggande principer och gemensamma värderingar. Antalet områden med flexibilitet i samarbetet bör även begränsas. EU som global handelsaktör EU skapar välstånd som global handelsaktör. För är den inre marknaden och den fria rörligheten EU:s viktigaste styrkor. Men mycket mer kan göras. Det finns en enorm potential i att öppna tjänstemarknaden och en verklig europeisk digital marknad. Vi kan inte låta protektionism och gynnande av nationella statliga monopol hindra fri konkurrens och framväxt av smarta lösningar som gynnar alla. En stark och väl fungerande inre marknad är också en förutsättning för att EU ska fortsätta stå stark i den globala konkurrensen och vara en attraktiv handelspartner med andra länder. vill att EU tar ett större globalt ansvar för fler frihandelsavtal. Det handlar om att återuppta förhandlingarna om frihandelsavtalet med för att stärka den transatlantiska länken, men också om ambitiösa handelsavtal med till exempel och . Inte minst behöver EU och en stark handelsrelation efter Brexit. Svenska företag och konsumenter är tillsammans med resten av EU en av världens mest attraktiva marknader. Det ger möjligheter för EU att förhandla fram avancerade handelsavtal med en mängd länder och regioner i världen. För som ett relativt litet exportberoende land är EU:s handelspolitik avgörande. Därför behöver vi ambitiösa avtal som, förutom att ta bort tullar och tariffer, harmoniserar standarder och skyddar investeringar. är en viktig princip att våra höga europeiska standarder för till exempel miljö, livsmedel och djurvälfärd inte sänks. Istället bör EU vara regelsättande för att de standarder vi tar fram på europeisk nivå får global spridning. EU:s handel kan också tydligare användas som verktyg för att bidra till ökat välstånd och utveckling i strategiskt viktiga länder i närområdet. Förutom att ökad handel lyfter människor och länder ut ur fattigdom bidrar det också till ökad öppenhet. Alla länder vi handlar med är inte demokratier, men det är viktigt att demokratiska principer förs in när handelsavtal diskuteras. Ett öppet och transparent EU I när flera krafter ifrågasätter EU-samarbetet och de grundprinciper om rörlighet, handel och mångfald som samarbetet står för, är det än viktigare att vi stärker transparensen och öppenheten inom EU, bl.a. genom att en offentlighetsprincip införs i hela unionens arbete. Genom att öka insynen i till exempel ministerrådets omröstningar eller arbetsgrupper ökar också medborgarnas möjligheter till ansvarsutkrävande, vilket är viktigt för demokratisk kontroll och legitimitet. Men det är minst lika viktigt att gemensamma beslut verkligen genomförs. Förtroende byggs också då människor ser att EU fungerar. När fusk med utsläppstester eller olagliga djurtransporter upptäcks trots att det finns tydlig lagstiftning på området skadar det förtroendet för unionen. De beslut som tas måste införas och följas i medlemsländerna. Här måste unionen få möjlighet att agera mer kraftfullt genom att till exempel ges bättre förutsättningar att följa upp och kontrollera genomförandet i länderna. Det måste även finnas tillräcklig finansiering för de gemensamma åtaganden som medlemsländerna uppdragit åt EU-nivån. Strategiska partnerskap inom EU är på väg att lämna EU, och unionen som helhet skakas som relationen mellan och en nära allierad då försvagas. Vi behöver därför hitta nya samarbeten inom EU för att röst ska få genomslag på samma sätt som . vill därför inom ramen för EU förstärka och fördjupa det nordiska samarbetet. Vi kan dessutom behöva bilda olika allianser beroende på vilken fråga vi vill nå framgång i. , och inte minst ett mer handlingskraftigt och beslutsamt , bör bli en ännu viktigare partner för . Ett reformerat FN för global fred, säkerhet och utveckling I och det svenska civilsamhället, inte minst bland de politiska partierna, har FN traditionellt haft ett brett stöd och en hög trovärdighet som internationell aktör. För ett fortsatt starkt och fungerande FN är det också vårt ansvar att driva på debatten för vad en reform bör innehålla. FN har en unik roll och dess uppgift att verka för global fred och utveckling har inte blivit enklare . En av FN:s viktigaste uppgifter är att bidra till fred och säkerhet. har säkerhetsrådet misslyckats med att anta resolutioner i akuta konflikter, till exempel om . Det skadar trovärdigheten för FN som global aktör för fred. Vetorätten i säkerhetsrådet används för att hindra att resolutioner antas. tycker därför att det är brådskande med en reform av beslutsfattandet inom FN. En uppförandekod som knyter an till säkerhetsrådets agerande gentemot folkmord, brott mot mänskliga rättigheter och krigsbrott är en del av en möjlig lösning. Praktiskt sett innebär en uppförandekod att FN:s medlemsländer förpliktar sig till att stötta de åtgärder som säkerhetsrådet tar för att förhindra eller sätta stopp för dessa brott och därmed inte rösta emot sådana resolutioner. Det är de enskilda staterna som har huvudansvaret för att skydda sin befolkning. Men det finns en folkrättslig princip, ”Responsibility to protect”, som säger att om enskilda stater inte kan eller vill skydda sin befolkning så ska ansvaret att agera övergå till omvärlden, i princip till . Men det finns inga kriterier för när omvärlden via måste agera eller när ett internationellt humanitärt ingripande kan vara motiverat. Eftersom det saknas klara kriterier blir det i varje enskilt fall upp till säkerhetsrådet att bedöma om ett humanitärt ingripande är rättfärdigat. ska verka för att ”Responsibility to protect” stärks genom att kriterier tas fram för när det ska finnas mandat att genomföra humanitära interventioner. På så sätt skulle risken för obstruerande veton i FN minska. vill också att tar en aktiv roll i arbetet för att effektivisera FN:s fredsfrämjande verksamhet.