mot · H5023239 · 2017-10-05 00:00:00 — Frihet, fred och utveckling i världen ställer sig bakom det som anförs i motionen om inriktningen av utrikespolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Inledning – tar ansvar i en orolig värld, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Våra värderingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Värnandet av de mänskliga fri- och rättigheterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Ökad frihet för världens kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Mänskliga rättigheter för alla och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Frihet i den digitala världen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet EU och framtidsutmaningarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Vårt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet En större union med välmående grannar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet EU:s röst i världen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Solidaritetsförklaringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Det nordiska samarbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet och Barents och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Nato och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet FN och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Internationella insatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Globaliseringens förändringskraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Globala migrations- och flyktingströmmar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Miljö och klimat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Energi och säkerhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Ett mer osäkert närområde och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Terrorism och radikalisering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Krigets lagar och folkrätten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Sönderfallande stater och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Globaliseringens kraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Frihandel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Informationsteknologins betydelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Sociala konsekvenser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om handel, mänskliga rättigheter och miljö och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Företagande och näringsfrihet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Ökad säkerhet genom internationella avtal och exportkontroll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet En bredare syn på utveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet De globala hållbarhetsmålen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Bistånd i en ny tid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Inriktningen på biståndspolitiken – ett värderingsdrivet bistånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Ett starkare stöd för barn och kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Biståndet som verktyg för demokratin och tillkännager detta för regeringen. Inledning – tar ansvar i en orolig omvärld Vi lever i en orolig och snabbt föränderlig omvärld och lär omvärldens utmaningar allt tydligare och oftare bryta sig in i den svenska vardagen. 2017 har börjat med ett skifte i den världsordning vi levt med sedan , då den nya administrationen i har signalerat en annan syn på sin roll i världen och på relationen med EU och . Men redan beslut att lämna har skakat om vår utrikes- och säkerhetspolitiska struktur. På olika sätt och av olika skäl får både Trump-administrationen och brexit-beslutet svårförutsägbara konsekvenser för , inte minst säkerhetspolitiskt. Vårt ankare, viktigaste utrikespolitiska arena och det som ska vara garanten för frihet och säkerhet är EU, men dess överlevnad kan inte tas för given. EU lider av trovärdighetsproblem, svagt ledarskap och arbetet präglas av interna kriser allt sedan finanskrisen . Därtill utmanas EU:s existens och värdegrund både inifrån och utifrån: inifrån av anti-europeiska krafter på höger och vänsterflankerna, utifrån från öst av Kremls destabiliseringsförsök men också från väst, av en amerikansk administration som öppet ifrågasätter värdet av ett enat EU, och ser brexit-beslutet som en modell för andra länder i . Med Brexit och den nya amerikanska administrationen utmanas också den för så viktiga frihandeln – i fallet brexit av att utan i EU försvagas frihandelsvännernas ställning inom unionen, i fallet med den nya amerikanska administrationen att den signalerat en närmast merkantilistisk handelspolitik. har inte omvärldens utmaningar upphört. aggression och revisionism påverkar den regel- och normstyrda ordning som styrt . Ett allt mer auktoritärt parat med ökade nivåer av våld, krigen och oron i , kärnvapenhot i , terrorism med islamistiska förtecken, konflikter i flera länder i , samt stora flykting- och migrationsströmmar är andra enorma problem att hantera. I öst fortsätter en politik av att söka ökat inflytande långt utanför sina gränser med olika medel. Globaliseringen knyter samman det som är nära med det som är avlägset och förändringarna går allt fortare. Det som en gång var separata områden är delar av samma helhet. Vi ska ha förmågan att kunna förebygga och hantera de kriser vi ställs inför men vi ska även samverka tillsammans med andra. Det kräver att vi för en aktiv utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik med en tydligare koppling till och prioritering av svenska intressen som styr den säkerhetspolitiska agendan. Den ska syfta till att skydda det svenska territoriet och värna det öppna samhället byggt på grundläggande värderingar som demokrati, frihet, jämställdhet och respekten för mänskliga rättigheter. Och det sker som vi stödjer länder och människor där dessa värden är ifrågasatta. Utgångspunkten i de moderata idéerna om individens rätt till frihet, människans okränkbarhet och tron på potentialen för var och en att utvecklas och växa utifrån sina förutsättningar är central. Detta är idéer som bara antogs vara på väg att bli allmänt vedertagna i världen, men som ifrågasätts av auktoritära regimer och våldsbejakande organisationer. Vi ser en svag internationell återhämtning i ekonomin och ökad oro i omvärlden. Den ekonomiska återhämtningen väntas ta tid och riskerna för en svagare utveckling dominerar. Både inkomster och utgifter i de offentliga finanserna påverkas av den oroliga omvärlden. Vi ser allvarliga humanitära kriser till följd av konflikter i omvärlden. Antalet flyktingar, asylsökande och internflyktingar globalt överstiger 65 miljoner personer. En kris som innebär ett enormt och utbrett mänskligt lidande. Sammantaget påverkar detta utrikespolitik men också politiken som förs inrikes. Vi måste slå vakt om att de gemensamma värderingar som vi värnar såsom demokrati, mänskliga rättigheter och marknadsekonomi fortsätter att spridas i världen. För att möta framtidens utmaningar är därför ett starkare samarbete inom Europeiska unionen (EU) med ökat fokus på ekonomisk konkurrenskraft, en gemensam röst inom utrikespolitiken samt ett djupare transatlantiskt samarbete det viktigaste för oss. politik handlar om frihet och individens rättigheter såväl i de små som i de stora sammanhangen. För oss är det självklart att svensk utrikespolitik ska vara en tydlig röst för frihet och mänskliga rättigheter runtom i världen. Vi har en lång tradition inom detta område. Vårt engagemang för frigörelsekampen i Öst- och är något som vi känner särskild stolthet över. Det är ett arv som förpliktigar. Vi ska driva denna frihetsagenda vidare genom att vara en stark kraft för och stödja en demokratisk utveckling när och där den befinner sig på tillbakagång. I allt högre grad blir våra samhällen beroende av flöden av varor, information, kapital, tjänster och människor som utgör globaliseringens kärna. Länder och människor knyts närmare varandra genom ökad handel och informations- och teknologiutbyte. Vi lever i en sammanlänkad värld med stora möjligheter men också beroenden och sårbarhet som följd. Globalisering krymper världen, ökar välståndet och skapar nya möjligheter. Detta bidrar till att stärka vår säkerhet. Vi måste trygga dessa flöden genom internationellt samarbete och en stark global infrastruktur. Men vi måste också förbereda oss på att händelser bortom kommer att ha större säkerhetspolitisk återverkan i vår egen del av världen. I takt med att globaliseringen och informationsteknologin länkar samman världens länder ökar också kravet på vårt globala engagemang. Vi ska stödja frihetslängtande människors kamp mot förtryck var än i världen de befinner sig. Det fria ordet måste värnas, såväl inom som utanför de nya medierna och vi ska stå upp mot diskriminering på grund av kön, etnicitet, sexuell läggning med mera. Vi måste också arbeta för att fler människor kan ta del av friheten genom att med kraft bekämpa fattigdom och miljöproblem i världen. Kraftigt förorenad luft, brist på rent vatten och avsaknaden av grundläggande sjukvård inskränker också människors frihet och möjligheter till ett bra liv. är det allt mer uppenbart att ekonomisk utveckling och politiskt inflytande går hand i hand. När står bättre rustat för framtiden här hemma kan vi också göra större skillnad utanför våra egna gränser. Det är då vi lyfter blicken och kan agera med styrka och trovärdighet på den internationella arenan. En tydlig svensk utrikespolitik bygger alltid på att vi tar ansvar för ekonomi, samhällsutveckling och miljö. Den tydligaste omställningen i världen är den snabba ekonomiska och politiska maktförskjutningen från och till och då i synnerhet och . ökade betydelse i den globala ekonomin är en av de mest grundläggande och snabba förändringarna . och har fått ökade möjligheter till inflytande och påverkan både internationellt och regionalt. bedöms bidra med ungefär en tredjedel av den globala tillväxten 2025, långt mer än någon annan ekonomi. Alla tjänar på att välståndet ökar och att den ekonomiska utvecklingen förstärks i andra delar av världen. Det skapar fantastiska möjligheter för entreprenörskap och handel att växa. De länder som tar allt större plats på den internationella arenan måste visa att de också tar ansvar för de gemensamma globala utmaningar som världen står inför. De måste därför lägga större kraft på att främja frihet, internationell fred och säkerhet, frihandel, fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling. Demokrati, folkrätt och mänskliga rättigheter – grunden för vår utrikespolitik är ett öppet land med ett långtgående internationellt engagemang och ett stort beroende av vår omvärld. Vår utrikespolitik ska vara värdebaserad. Vi ska medverka till frihet, fred och försoning såväl i vår egen som i andra delar av världen. arbetar för att få genomslag för de värden vi tror på. Det kräver internationellt inflytande vilket bygger på kompetens, ansvarstagande, en idé- och politikutveckling i takt med omvärldens förändringar samt en effektiv och resursstark utrikesförvaltning. Politisk dialog och handel ger effektivare påverkansmöjligheter än isolering och bojkotter. I många fall är det just de länder som vi har minst samsyn med som vi har störst behov av att påverka för att kunna göra verklig skillnad. Demokratin, folkrätten och de mänskliga fri- och rättigheterna utgör hörnstenarna i vår utrikespolitik. Dessa förvaltas bäst genom kraftfulla internationella institutioner och en stark internationell rättsordning. Genom att främja dessa värden försvarar vi också säkerhet, välstånd och intressen i den internationella politiken. Ytterst är utrikespolitikens uppgift att värna säkerhet, frihet och självständighet. Det uppnås genom diplomatins dagliga arbete med till exempel förhandlingar, koalitionsbyggande, konfliktlösning och konfliktförebyggande. Även de dyraste insatser i förebyggande syfte är billigare än konflikt eller krig. Politiken ska främja och försvara politiska, ekonomiska och samhälleliga intressen på den internationella arenan. Utrikespolitiken omfattar också exportfrämjande: att hjälpa svenska företag in och fram på utländska marknader, till gagn för ekonomi, innovationskraft och sysselsättning. Svensk utrikespolitik präglas av ett mått av altruism; det vill säga att det som är bra för världen är bra för . När nu omvärldsläget snabbt förändras och försämras och rådande normer och system utmanas, räcker inte ett allmänt gott som vägledning för prioriteringar i utrikespolitiken. Det behövs istället en utrikespolitik med en tydligare koppling till och prioritering av svenska intressen. Vi behöver en strategisk prioritering för med vilka länder, organisationer, företrädare och så vidare utrikesförvaltningen bör arbeta långsiktigt för att uppnå våra mål. Svensk utrikespolitik ska ha ett tydligare fokus på sådant som gynnar säkerhet, fred, demokrati och frihet i vårt närområde, sammanhållning, handel och ekonomi. Vidare måste det normativa regelverk som den internationella ordningen vilat på (och som utmanas) försvaras och om möjligt stärkas. ska vara solidariskt med våra politiskt allierade, och vi ska värna för den normativa, regelbaserade världsordning som med möda byggts , och som utgör vår yttersta försvarslinje. Vi ska värna ett EU som håller samman, fortsätta verka för ett fritt, demokratiskt, fredligt och enat , och fokusera på östliga partnerskapet och . Värnandet av de mänskliga fri- och rättigheterna Vår politik utgår från alla människors frihet och lika värde. De mänskliga rättigheterna omfattar varje person och begränsar staters makt över individen. Vi tar vår utgångspunkt i den enskilda människan, snarare än i systemen, när vi utarbetar vår politik. Därför är främjande och försvar av de mänskliga rättigheterna en kärnuppgift för oss och något som ska genomsyra all vår politik. De mänskliga rättigheterna omfattar dels de medborgerliga och politiska rättigheterna, dels de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. Tillsammans utgör de en helhet som måste respekteras för att människor ska kunna utveckla sin fulla potential. Det är i de länder där medborgerliga och politiska rättigheter respekteras, som marknadsekonomi har kunnat utvecklas och skapa tillväxt och välstånd. Vårt långsiktiga utrikespolitiska fokus måste därför ligga på att främja respekten för de medborgerliga och politiska rättigheterna, för att på så sätt skapa förutsättningar för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Det återstår fortfarande enorma utmaningar i världen när det gäller den demokratiska utvecklingen. Över 2 miljarder människor lever i samhällen där de grundläggande politiska och medborgerliga rättigheterna inte respekteras. Journalister fängslas för att ha utövat sitt yrke och civilsamhällesorganisationer som arbetar för demokratisk utveckling förbjuds att verka och förföljs. Vi måste fortsätta stärka stödet och resurserna till försvarare av opinionsfriheterna (yttrandefriheten, informationsfriheten, mötesfriheten, demonstrationsfriheten, föreningsfriheten och religionsfriheten) i de länder som klassificeras som ofria. Ökad frihet för världens kvinnor Lagstiftning och traditioner används för att inskränka kvinnors frihet på många platser i världen. Kvinnor utsätts för tvångsäktenskap, könsstympning, trafficking och sexuella kränkningar. Kvinnor drabbas ofta särskilt hårt av krig, naturkatastrofer, låg utvecklingsnivå och fattigdom. Kränkningar av kvinnors rättigheter är ett av de största hindren för demokrati och ekonomisk utveckling. Först när kvinnor, i samma omfattning som män, får tillgång till utbildning, förvärvsarbete och äganderätt samt kan skyddas mot övergrepp, kan ett lands utveckling ta verklig fart. Vi ska därför lägga fortsatt stor kraft på dessa områden inom såväl utvecklingsarbetet som övrigt internationellt arbete. FN-resolutionerna och 1820 om kvinnors och barns situation i väpnade konflikter är viktiga verktyg i kampen mot flera av dessa problem. har därför ett särskilt intresse av och ansvar för att resolutionerna genomförs nationellt och internationellt i all freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet och inom humanitära insatser. Mänskliga rättigheter för alla Vår utrikes- och biståndspolitik är värderingsdriven och handlar grundläggande om att ta strid för mänskliga rättigheter. I tider där länder stiftar lagar som kränker människor på grund av deras sexuella läggning är det viktigt att står upp för hbtq-personers rättigheter. är ett av världens bästa länder att leva i för hbtq-personer. Vi är och ska vara ett föregångsland också i detta avseende. Gränslös kärlek kräver fri rörlighet. Vi vill att registrerade partnerskap och samkönade äktenskap ska erkännas i hela EU. Situationen för hbtq-personer i många av världens länder är svår. Homosexuella relationer är förbjudna i drygt 70 länder och i närmare tio av dessa kan dödsstraff utdömas. Även om läget långsamt blir bättre på många håll finns fortfarande mycket att arbeta med och där kan bidra. Genom vår utrikes- och biståndspolitik kan spela en viktig roll för att stärka mänskliga rättigheter, frihet och demokrati. Ett exempel på hur våra värderingar i hbtq-frågor ger avtryck i politiken är hanteringen av biståndet. Under alliansregeringen anpassades biståndet till en rad länder för att ge starkare stöd och hjälp där dessa personer är särskilt utsatta. Det gäller också att öka stödet till det civila samhället och använda biståndet som påtryckningsmedel. Frihet i den digitala världen De senaste decenniernas tekniska utveckling, med internet och mobiltelefoni som centrala arenor för information, kommunikation och tankeutbyte, skapar förutsättningar för en frihetsrevolution. Framstegen inom dessa områden är enorma. Kapaciteten för internetanvändande i världen har mer än tredubblats på bara och mobilabonnemangen har mångdubblats. Dessa medier ger individen en frihet som totalitära stater och auktoritära regimer vill kväva av rädsla för att förlora sitt informationsövertag och sin makt. Vi måste därför se teknikens möjligheter som just ett verktyg för frihet, demokrati och mänskliga rättigheter i utrikespolitiken. Friheten på nätet måste säkras och detta arbete ska ingå som en naturlig del i den europeiska såväl som den internationella dialogen samt inom ramen för vårt utvecklingssamarbete. ska vara ledande förkämpe för friheten på nätet. Vi ska följa upp resolution 20/8 om principen om att samma rättigheter gäller online som offline. var initiativtagare till resolutionen och vi ska fortsätta vara dess främsta försvarare och vi ska hålla fast vid de principer som bör vägleda den internationella debatten om hur rättsstatens principer ska tillämpas online. är övervakning och tillgång till data ofrånkomligt för att bekämpa brott och skydda demokratins institutioner men syftet ska vara att värna friheten, den personliga integriteten och den enskildes rättigheter, inte att undergräva dessa värden. Med hjälp av EU kan vi hantera många av våra framtidsutmaningar. Europasamarbetet ska vara ett gemensamt värderingsbygge mot protektionism och nationalism. Det håller tillbaka och står emot dem som vill slå ned frihet, demokratiska principer, mänskliga rättigheter och öppenhet såväl inom som utanför EU:s gränser. Vi vill se ett fritt, öppet och enat . Europasamarbetet har genom historien säkrat frihet, fred och demokrati i medlemsländerna och fortsätter att göra det för medlemmar och för blivande medlemmar. Många gränsöverskridande frågor kan bara lösas genom Europasamarbetet. Vi moderater driver därför frågor som handlar om starkare utrikespolitik, en mer ambitiös miljöpolitik, en ansvarsfull ekonomisk politik, krafttag mot internationell brottslighet, mindre byråkrati och värnandet av frihet och demokrati i vår omvärld. är det viktigt att EU inte ges uppgifter som medlemsländerna bäst hanterar själva. Den så kallade subsidiaritetsprincipen som slår fast denna balans mellan EU och dess medlemsländer utgör grunden för vår syn på Europasamarbetet. EU är ett verktyg för att hantera många av våra framtidsutmaningar, men EU är också mer än så. Europasamarbetet är ett gemensamt värderingsbygge mot protektionism, nationalism och myter om självtillräcklighet. Det håller tillbaka och står emot dem som vill slå ned frihet, demokratiska principer, mänskliga rättigheter och öppenhet såväl inom som utanför EU:s gränser. Det är i grunden dessa värderingar som binder oss samman och ger EU dess styrka. Sedan finanskrisen har EU:s arbete allt mer kommit att präglas av krishantering. har försvagats av euro- och flyktingkrisen, säkerhetsutmaningarna, av en hög arbetslöshet och brexit. Som en konsekvens har populistiska strömningar vuxit sig starka på sina håll, och EU-kritikerna på yttersta höger- och vänsterflankerna har fått vind i sina segel. Diskussioner om EU:s prioriteringar, mål och strukturer och överenskommelser om nödvändiga, strukturella reformer för att möta gemensamma utmaningar, förbättra konkurrenskraften, tillväxten och effektiviteten har hamnat i bakvattnet. Det finns en stark önskan att hålla samman EU. är det svårt att nå enighet i centrala frågor. Konfliktlinjerna inom unionen är många: den framtida relationen med , Rysslandshanteringen, den finansiella åtstramningspolitiken, ökad federalism i förhållande till återtagen nationell beslutsrätt, migrationskrisens hantering, budgetrestriktivitet inom EU, inflytandet för icke-euroländer i beslut som fattas av men berör hela EU, frihandel, och fri rörlighet av människor inom unionen är några av alla konfliktytor. Därtill utmanas EU:s grundläggande värderingar av agerandet från några av EU:s medlemsstater. EU kommer sannolikt att vara upptagna med inre verksamhet och sin yttre gräns. Lägg på det risken för ytterligare terrorattacker i och trycket att splittra EU också från . kommer också konsekvenserna för EU:s budget när lämnar att behöva hanteras – dels vad avser det hål som utträdet skapar, dels i form av en sämre ekonomisk växtkraft i ett EU.