mot · H5023681 · 2017-10-05 00:00:00 — Försvaret ska ha tillgång till modern materiel för att kunna möta en motståndare som ligger i teknologisk framkant. Detta kräver stora investeringar i försvarsmateriel i närtid och på . I den försvarsuppgörelse som var en del av ingår medel till materielanskaffningar. Med hjälp av de medel nu föreslår för perioden –2020 vill vi dock höja ambitionen ytterligare. Vi vill bland annat tidigarelägga anskaffningen och införandet av luftvärnet med medellång räckvidd, ta beslut om anskaffning av ny luftburen sensorförmåga samt även ta beslut om att behålla ett antal C/D för att dels kunna överbrygga införandet av E samt utöka flygvapnets krigsorganisation. Frågan om nästa generations ytstridsfartyg är en annan viktig aspekt för att stärka den svenska förmågan. Den materielutredning som ska presentera sin slutrapport kommer att bli ett viktigt underlag för vidare diskussioner. Den asymmetriska krigföringen och hybridhotens större betydelse gör att behovet av att stärka det civila försvaret och totalförsvaret ökar. En relevant krisberedskap i fredstid utgör grunden för ett fungerande totalförsvar i händelse av kris och konflikt. Den nya krigföringen där vi inte bara står inför militära hot utan också inför risken för cyberattacker, psykologisk krigföring, ekonomiska påtryckningar, underrättelsehot och störningar i vitala flöden av till exempel elektricitet och livsmedel ställer stora krav på samhällets förmåga att klara kriser. Arbetet med att återta totalförsvaret har inletts i och med försvarsbeslutet , men mycket återstår att göra. Viktiga satsningar på cybersäkerhet, signalspaning, underrättelseförmåga, strategisk kommunikation och Rysslandskunskap görs dock redan i budgeten som ett resultat av försvarsuppgörelsen. För att stärka krisberedskap vill att det görs en större utvärdering av den svenska krisberedskapen och dess beslutskedjor, särskilt förmågan att hantera nationella kriser bör beaktas. Det behövs ett samlat och tydligare ansvar för att stärka it-säkerheten. vill därför att kriskansliet flyttas tillbaka till Statsrådsberedningen, att det inrättas ett myndighetsråd för att stärka samarbetet samt att upphandlingsrutinerna skärps upp. Genom att utveckla och stärka Hemvärnet stärks såväl krisberedskapen som totalförsvarsförmågan i kris och krig. Slutligen måste vikten av fortsatta internationella insatser framhållas. Genom dem skapar vi fred och säkerhet på plats, men de är även centrala för säkerhet. Säkerhet i samverkan med andra ska fortsatt vara en hörnsten i svensk försvars- och säkerhetspolitik. De eskalerande skeendena i vissa delar av och visar vilken säkerhetsrisk kollapsade stater utgör för det egna närområdet, men även som bas för terrorister som utför dåd i andra delar av världen. Det är därför viktigt att och andra länder även fortsatt har ett starkt internationellt militärt engagemang för fred, säkerhet och stabilitet. Vi måste också ha en helhetssyn på insatserna där mål rörande långsiktighet och resultat, men även effektivitet och uppföljning, är självklara delar. är inte förskonat från extremism och terrorhot. Attacken på i var en attack på det öppna och fria samhället. Den utfördes efter ett mönster vi känner igen från bland annat , och då en ensam gärningsman körde rakt in i folkmassor i syfte att döda och såra så många oskyldiga människor som möjligt. Säkerhetspolisen pekar i sin årsrapport på hotet från ensamagerande individer med ideologiska motiv. En sådan person kan vara återvändare från ett konfliktområde som eller , eller kan ha radikaliserats utan att ha lämnat . Eftersom ensamagerande gärningspersoner har få eller inga kontakter med andra personer lämnar de färre spår för att upptäcka. har studier av ensamagerande visat att de oftast avslöjar sina avsikter i förväg på något sätt, till exempel genom inlägg på sociala medier. Säpos förmåga att tidigt fånga upp den här typen av personer behöver stärkas. Även om resandet från till exempelvis områden där IS är aktiv har minskat kraftigt, pekar i sin årsrapport på att IS har uppmanat sina anhängare att i stället utföra terrorattacker i sina hemländer. Enligt utgör våldsbejakande islamister fortfarande det största attentatshotet mot och svenska intressen. Återvändare med stridserfarenhet har förmågan att genomföra terroristattentat, även om endast ett fåtal av dem bedöms ha avsikt att begå brott i . Ungefär 140 personer har så långt återvänt till från att ha anslutit sig till IS. har även presenterat siffror som visar på att det finns ungefär 3 000 personer i extremistmiljöer i . Givet denna situation ser en betydande utmaning i att säkerställa en tillräcklig underrättelsetäckning av de som har rest till konfliktområden som antalet våldsbejakande extremister har ökat. Polisens förmåga att stå emot terroristangrepp på svensk mark måste vara stark. I sitt budgetunderlag till regeringen skriver bland annat: ”Det förhöjda terrorhotet innebär att polisen och tillsammans med andra samhällsaktörer behöver öka förmågan att bekämpa terrorism.” förmåga att motverka terrorism måste stärkas. Utvecklingen i och attacken på visar att terrorhotet är reellt och att satsningar för att stärka Säpos arbete mot terrorism är nödvändigt. vill därför öka Säpos förmåga till informationsinhämtning och övervakning för att minska risken för att ytterligare attacker drabbar . Det är också viktigt att Säpos verktyg stärks. bör få tillgång till signalspaning parallellt med pågående förundersökning och även få möjlighet att använda sig av hemlig dataavläsning. satsar , och på att stärka Säkerhetspolisens förmåga att minska risken för nya attacker i . Ökade resurser till FRA, Must och den FRA och den svenska underrättelsetjänsten spelar en central roll i arbetet med att bekämpa terrorismen tillsammans med . För att än bättre kunna stödja Säpos arbete samt än tydligare kunna kartlägga de hot som ställs inför bör resurserna till FRA och de delar av försvarsanslagen som går till underrättelsetjänsten öka. Erfarenheter från terrorangrepp i närområde, som exempelvis attentaten i , men även i , där flera koordinerade och samordnade attacker skedde , visar på vikten av att vid ett eventuellt attentat kunna göra insatser mot terrorister på två eller flera ställen . För att polisens nationella insatsstyrka ska ha förmågan att hantera flera händelser ökas därför resurserna. föreslår totalt –2020 till () och Must samt på polisens nationella insatsstyrka för att stärka arbetet mot terrorism. Åtgärder för att förebygga våldsbejakande extremism Värderingar om att varje människa ska ha frihet att råda över sitt eget liv och rätt att forma det efter sina val är starka i vårt land. Radikalisering och våldsbejakande extremism utgör ett hot mot såväl människor som stater och ytterst mot de värderingar som vårt samhälle vilar på. Våldsbejakande extremism måste, utöver rättsväsendets insatser, mötas med förebyggande åtgärder och avhopparverksamhet. Aktiva åtgärder måste sättas in för att försöka förmå IS-återvändare, som inte kan åtalas, att lämna sitt gamla liv. De som väljer att ta steget måste mötas av en professionell avhopparverksamhet. Verksamheten kan också vända sig till personer som verkar inom den extrema islamistiska miljön, även om de inte har stridit för IS i och . Slutligen krävs mer forskning om våldsbejakande islamism, för att skapa bättre underlag för det förebyggande arbetet mot extremism och radikalisering. Våldsbejakande islamism är en relativt ny företeelse i vårt land och utmanar grundläggande demokratiska värderingar. satsar på åtgärder för att förebygga våldsbejakande extremism. f. Bekämpa fusk och missbruk i skatte- och bidragssystemen I ska alla göra rätt för sig. De som utnyttjar systemen för fusk och missbruk tar sig rätten att leva på andras bekostnad. Det gäller både de som inte betalar skatt som de ska och de som tar emot bidrag som de inte har rätt till. Fusk och missbruk kan aldrig accepteras. Regeringens insatser mot skattefusk är otillräckliga och fokuserar på åtgärder som inte kommer att få någon eller mycket begränsad effekt. Det är bra att frågan om bidragsfusk har utretts, men krävs att utredarens förslag blir konkreta reformer för att bekämpa det utbredda fusket. Stärk legitimiteten i skattesystemet och försvåra att pengar göms undan Att motverka skatteflykt och aggressiv skatteplanering är centralt. vill stärka och arbete med att bekämpa skattefusk. Ett prioriterat uppdrag för är att identifiera nya länder som används för skatteflykt. Skärp skattetilläggen för dem som fuskar med skatten skattesystem bygger till stor del på uppgifter som enskilda individer själva lämnar in. Skattetillägg är en administrativ avgift som påförs den som undanhåller skatt, och uppgår till av den undanhållna inkomstskatten och av annan undanhållen skatt. Konsekvenserna för den som väljer bort att betala skatt ska vara tydliga. Skattetillägget bör därför höjas. höjer skatte- och tulltilläggen med . Effektivisera kontrollen av reseavdrag Reseavdraget är viktigt för att säkerställa möjligheterna att bo och arbeta på landsbygden utan att drabbas av orimliga kostnader för arbetspendling. Flera undersökningar har dock visat att fusket med reseavdraget är mycket utbrett. vill att kraftigt effektiviserar kontrollen av reseavdragets användning genom bättre användning av ny teknik. Inför ett gemensamt utbetalningssystem för offentliga bidrag Nuvarande system för utbetalningar från välfärdssystemen har mycket begränsade kontrollfunktioner, eftersom systemen inte står i förbindelse med varandra. Det leder till att dubbelutbetalningar från olika system kan förekomma. vill att Statskontoret tar fram förslag på hur införandet av ett myndighetsgemensamt utbetalningssystem eller en myndighetsgemensam utbetalningskontroll kan upprättas. Bredda underrättelseskyldigheten vid misstanke om bidragsfusk Felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen uppskattades 2010 av till någonstans mellan 12,5–45,. En underrättelseskyldighet vid misstanke om felaktig utbetalning till enskilda infördes . Lagen omfattar dock inte och inkluderar inte utbetalningar till juridiska personer. föreslår därför att lagen ändras för att säkerställa att fusk och missbruk som utförs av företag och organisationer fångas upp och att även har möjlighet att underrätta andra myndigheter vid misstanke om felaktigheter eller brott. Pröva administrativa sanktionsavgifter för ringa bidragsbrott Införandet av bidragsbrottslagen har lett till en ökad belastning på rättsväsendet. Ett system där myndigheterna kan ta ut en administrativ sanktionsavgift för ringa brott skulle avlasta rättsväsendet och även ha en preventiv effekt. vill utreda förutsättningarna och formerna för att införa administrativa sanktionsavgifter för ringa bidragsbrott. ska vara den främsta garanten för en trygg och gemensam välfärd. Varje barn har rätt till en skola som ger en bra start i livet. Tillgängligheten till vården ska vara god och den som behöver stöd för att klara vardagen ska få det. sammanhållning bygger på att grundläggande samhällsfunktioner fungerar. När samhället inte svarar upp mot medborgares rättmätiga krav skapas oro och missnöje som riskerar att skada förtroendet för samhället. Det är därför viktigt att upprätthålla god kvalitet i välfärden även när samhället utsätts för svåra prövningar. Det kommer att krävas tuffa prioriteringar för att värna välfärdens kärna. Men allra viktigast för att säkerställa välfärdens kvalitet är att bekämpa utanförskapet. För varje krona som går till bidrag till någon som kan jobba är en krona som i stället kunde ha gått till mer undervisning i skolan, kortare vårdköer, ökad trygghet och bättre välfärd. Migrationskrisen har skapat ett stort tryck på stora delar av det svenska samhället, och effekterna kommer att påverka . Det handlar bland annat om bostadsbrist, otrygghet, värderingskonflikter och risk för ökat utanförskap. Dessutom får det stora antalet nyanlända omfattande konsekvenser för den svenska välfärden. som befolkningen ökar kraftigt på grund av invandring så blir vi allt äldre. Det är positivt att allt fler människor lever och friskare liv i , men även det innebär att trycket på svensk välfärd ökar. På många håll runt om i landet måste nu välfärdens kapacitet öka. Det innebär att det måste byggas fler förskolor och skolor, fler vårdcentraler, fler sociala boenden och nya boenden inom äldreomsorgen. Det kräver också att fler lärare, sjuksköterskor och socialsekreterare utbildas, rekryteras och väljer att stanna i sitt yrke. Det kräver att deras arbete lönar sig bättre. Dessutom måste vi bli bättre på att tillvarata de kompetenser som många nyanlända bär med sig. Den svenska välfärden står inför dubbla utmaningar. Den ska både klara att möta de långsiktiga utmaningarna som en förändrad demografi, på grund av migration och ett ökat antal äldre kräver, som de brister och problem som finns i exempelvis skolan och sjukvården kräver omedelbara åtgärder. Svensk skola ger inte tillräckliga kunskaper. ökar andelen elever som inte når gymnasiebehörighet, och introduktionsprogrammet är den inriktning med flest antal elever på gymnasiet. I många klassrum är det stökigt och det tar tid från undervisning och skolarbete. I flera utsatta områden väljer skickliga lärare att lämna sin arbetsplats för att söka sig till andra skolor eller till andra yrken. När svensk skola brister får det genomslag i hela samhället. Färre elever blir riktigt duktiga inom naturvetenskap. Det innebär färre ingenjörer och att färre företag väljer att bedriva forskning i . Det riskerar att försvaga svensk konkurrenskraft och därmed leda till färre svenska jobb. har bland längsta väntetider i vården, och dessutom ökar köerna kraftigt. Svenska sjukhus har lägst förmåga i när det gäller att leverera vård med befintliga resurser. Att den nära vården inte är tillräckligt utbyggd är också en orsak till vårdens köer då fler i stället söker sig till sjukhusens akutmottagningar. Det skapar ett tryck på sjukhusen att koncentrera resurserna till de mest akuta fallen och då ökar köerna inom specialistsjukvården. står under hårt tryck. Trots att det utbildas tillräckligt med socionomer uppger åtta av tio kommuner att de har svårt att rekrytera och behålla socialsekreterare. Det innebär att de svåraste fallen inte alltid handläggs av de med mest kompetens och erfarenhet. Det riskerar att försämra rättssäkerheten och att fler inte får det stöd och den hjälp de behöver. Värst drabbas barn och unga i utsatta situationer. Äldreomsorgen ska säkerställa äldres rätt till ett värdigt liv. Ålderdom innebär inte att initiativ och egen handlingsförmåga försvinner, men ibland behövs hjälp med vardagssysslor. ska fylla det behovet utan att skapa onödig otrygghet på grund av bristande personalkontinuitet. När behoven av hjälp blir ännu större finns det olika former av boenden. Det underlättar livet, men det skapar nya begränsningar. Möjligheten att själv få välja mat är begränsad och ibland får du inte bo med den du älskar. Behovet av sjukvård ökar också med åldern, och för multisjuka äldre innebär det ofta fler besök på akuten. Det ökar inte bara stressen utan även risken att hälsan försämras ytterligare. Mycket är bra med svensk välfärd, men det finns också stora problem. Med en ökande och åldrande befolkning kommer hård prövning. Då är huvuduppdraget att säkerställa att grundläggande samhällsfunktioner fungerar. Välfärdens främsta utmaning är inte att en del skolor eller vårdcentraler lyckas bättre än andra utan att det finns de som inte är tillräckligt bra. Vi ska inte utjämna skillnader utan lyfta alla verksamheter. övergripande mål för svensk välfärd till 2025 är: ska vara bland världens tio bästa länder i kunskapsmätningen . Köerna i svensk sjukvård ska halveras. Alla patienter ska ha en fast vårdkontakt. En ny samlad och nära vård för äldre multisjuka ska vara införd. Socialsekreterares arbetsmiljö ska vara säker, och straffen för våld och hot som riktas mot dem på grund av deras arbetsuppgifter ska skärpas. Kommuner och landsting står inför betydande utmaningar . Behovet av bostäder, skolor, vård och omsorg ökar som antalet skattebetalare inte följer med. Kommunernas ekonomi kommer befinna sig under betydande press . föreslår därför en satsning för att stärka kommunerna gällande integrationsinsatser, skola, socialtjänst, välfärd och bostäder. satsar till kommunerna –2020 i generella statsbidrag. Mer kunskap i skolan för ett växande Fortsatta utmaningar för skolan Alla ska ha rätt till en bra skola, och det är oacceptabelt att det finns skolor som brister. Barn och ungas möjligheter ska aldrig begränsas av varifrån de kommer eller var de bor. finns det skolor där inte ens hälften av eleverna klarar kunskapskraven, vilket i sin tur riskerar att leda till utanförskap. Det är oacceptabelt. Därför behöver vi mer kunskap i skolan och nolltolerans mot dåliga skolor. Svensk skola står inför stora reformbehov. Resultaten har sjunkit . Trots att ett antal betydande reformer har genomförts för att vända utvecklingen visar PISA-proven att svenska elever generellt presterat allt sämre, och under OECD-snittet inom läsförståelse, matematik och naturvetenskap även om resultaten stärktes något i 2015. Ska klara av att konkurrera med kunskap behöver resultaten i skolan förbättras. innebär migrationskrisen att svensk skola är under hård press. sökte över 80 000 barn asyl i . Dessa barn behöver ges en god utbildning och lära sig svenska. Det underlättar både integrationen och ett framtida inträde på arbetsmarknaden. Figur 8 Andel (%) elever som är behöriga till gymnasieskolans yrkesprogram, uppdelat på elevernas bakgrund, , 2016 och 2017 b. Nolltolerans mot dåliga skolor vill införa nolltolerans mot skolor som inte ger tillräckliga kunskaper. Det innebär ett stärkt statligt ansvar för dåligt fungerande skolor där staten kan besluta om att ta över driften eller lägga ned en skola – oavsett huvudman. Skolinspektionens granskningar ska ligga till grund för ett kunskapskontrakt där skolan tillsammans med får hjälp att åtgärda bristerna. Skärpta insatser för skolor med fallande kunskapsresultat. I de fall skolan inte lyckas genomföra de åtgärder som krävs behövs ett utökat statligt ansvar. vill därför att skolor som trots hjälp inte lyckas lyfta resultaten övergår till statligt huvudmannaskap . Det gäller oavsett huvudman. Vid behov läggs skolan ner. Det innebär att får en ny enhet som är ansvarig för temporär drift av skolor som tidigare omfattats av åtgärder i ett kunskapskontrakt, men inte lyckats förbättra resultaten. Det ska inte heller vara möjligt för ägare till friskolor som tecknar kunskapskontrakt eller ställs under statlig tvångsförvaltning att göra vinstuttag. För åtgärder kopplade till införandet av framförallt obligatoriska kunskapskontrakt och statligt huvudmannaskap av svagpresterande skolor satsar 2018, 2019 och 2020. Inför ett aktivt skolval Elever som själva inte väljer skola blir placerade i en skola i enlighet med närhetsprincipen. De som inte känner till det fria skolvalet ställs aldrig inför möjligheten att själva få välja. värnar det fria skolvalet och möjligheten att välja mellan olika skolor. För att säkerställa att alla elever ges möjlighet att använda denna rättighet vill att ett aktivt skolval införs i samtliga av kommuner. Information om skolvalet på fler språk än svenska vill att kommuner ska erbjuda information om skolvalet på flera språk än svenska för att kunna möta alla familjer. bör socialt utsatta familjer också få information om andra delar som rör barnens utbildning, exempelvis var de kan få hjälp med läxläsning. Inför ett gemensamt kösystem Ett kommunalt huvudmannaskap innebär att varje kommun har en egen modell för hur deras kösystem till skolan utformas. Vi vill se att ett enhetligt kösystem tillämpas i varje kommun och där samtliga av kommunens kommunala skolor och friskolor ingår. Det året som ett barn fyller ska en skolvalsperiod infalla inför den följande höstens skolstart. Införandet av gemensamma kösystem måste ske med krav på transparens och garanterad rättssäkerhet för såväl skolhuvudmän som elever. Fler ska kunna lära sig mer i den svenska skolan mer undervisningstid per dag Jämfört med andra länder missar en svensk elev nästan i undervisningstid under grundskoleåren. Snittet för undervisningstid inom när det gäller den obligatoriska delen av skolan är medan svenska elever bara får . Internationella studier visar att utökad undervisningstid leder till bättre kunskapsresultat för både flickor och pojkar och oavsett socioekonomisk bakgrund eller var man är född. vill utöka den generella undervisningstiden med per dag. Utbyggnaden bör ske i steg och i den takt som ekonomin tillåter. Som ett första steg vill utöka skoldagarna med per dag i lågstadiet. Internationell forskning visar att tidiga insatser har störst effekt, och därför bör utökningen av undervisningstiden börja i så tidiga år som möjligt. satsar 2018, 900 miljoner 2019 och 2020 som ett led i att elever ska få mer undervisningstid per dag. Mer matematik i högstadiet Svenska elevers matematikresultat i PISA-testet har trendmässigt försämrats sedan undersökningen genomfördes . För att stärka svenska elevers matematikkunskaper behöver matematikundervisningen förstärkas. vill utöka undervisningen med matematik på högstadiet . satsar 2018 och för att införa en extra timme matematik på högstadiet. Lovskola och läxhjälp till de som riskerar att halka efter För elever i högstadiet kan extra undervisningstid eller läxhjälp vara avgörande för att komma ikapp studierna i något eller några ämnen. vill förstärka satsningen på lovskola och införa en skyldighet för kommunerna att arrangera fyra veckors obligatorisk lovskola från årskurs sex för alla som riskerar att halka efter. För nyanlända elever bör en försöksverksamhet startas som kombinerar lovskola med sommarkollo. Läxhjälp bör bli obligatorisk genom att införa en skyldighet för kommuner och fristående huvudmän att erbjuda läxhjälp till alla elever från årkurs fyra till nio. satsar på obligatorisk sommarskola från årskurs sex till årskurs nio för alla som riskerar att halka efter. Prioriterad timplan för nyanlända För nyanlända elever i tonåren blir den totala skolgången ofta för kort för att de ska hinna uppnå målen i alla sjutton ämnen. Rektor ska därför ges långtgående befogenheter att för dessa elever prioritera om i timplanen så att målen i första hand nås i de viktigaste basämnena. Det finns skolor där mer än hälften av eleverna inte når gymnasiebehörighet. Gymnasieskolans introduktionsprogram, ett program för elever som saknar gymnasiebehörighet, är det snabbast växande gymnasieprogrammet. Det är en ohållbar utveckling. ska garantera att elever har tillräckliga kunskaper för att klara gymnasieskolan. Därför vill att lärare ska få större möjligheter att låta elever gå om en årskurs för att nå årskursens kunskapsmål. Vi vill även förlänga skolplikten i till . Elever som inte uppnår gymnasiebehörighet efter årskurs nio ska kunna fortsätta inom för att nå gymnasiebehörighet , men de ska också ha möjlighet att istället gå vidare till en yrkesskola som har en tydligare yrkesinriktning. Fler och skickligare lärare Enligt riskerar det att saknas 70 000 lärare . Om man räknar med den stora invandringen riskerar det att saknas 6 500 lärare till. En löneutveckling som inte hunnit med den i det övriga samhället, en sjunkande status för yrket och bristfällig kvalitet i utbildningen har lett till ett gradvis sjunkande antal sökande till lärarutbildningen. Högre lön för skickliga lärare Skickliga lärare ska ha bra betalt, och lärare ska känna sig trygga med att de riktade lönehöjningar som görs ska fortsätta att gälla. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs även möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. vill att den införda höjningen av lärarlönerna med ska ligga kvar, som vi vill bygga ut karriärtjänstsystemet och utöka satsningen på fler förstelärare i utanförskapsområden.