mot · H5022255 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om prioriteringarna av , tillväxtmotor, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa goda förbindelser för och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bostadsnyttan i måste väga tyngre vid prioritering och utformning av framtida trafikinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mer mobilitet bör byggas in i trafiksystemet som helhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stat och regering bör prioritera investeringar i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om självkörande bilar, digitalisering och stadsplanering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjlighet att införa lokala tiggeriförbud, liksom möjlighet att förbjuda tiggeri i kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bostadsbristen och byggandet och tillkännager detta för regeringen. Denna motion baseras på propositioner som antagits av moderata förbundsstämmorna i och . Överallt i världen söker sig människor till ett rikare, friare och bättre liv i städerna. i historien bor det fler människor i städer än utanför. I bor snart halva befolkningen i de fyra största storstadsregionerna. ökar stadigt sin andel av befolkningen med befolkningstillväxt i snart sagt varje del av länet. har slagit sitt tidigare befolkningsrekord och rör sig snabbt mot att vara en mycket större stad än vad vi någonsin varit vana vid. Det handlar om framtidstro. Till vår region flyttar människor från andra delar av och världen, som vi får allt fler barn som växer upp till morgondagens stockholmare. har drygt 2,2 miljoner invånare, varav över 900 000 bor i . Länet växer också med uppemot 40 000 invånare . innebär det att vi kommer att vara 2,5 miljoner invånare i länet, varav 1 miljon enbart i . är en stor stad och i allt fler sammanhang dessutom en storstad även med internationella mått mätt. Vi ser positivt på att fler vill flytta hit. En växande och attraktiv region är en förutsättning för utveckling, tillväxt och förmågan att skapa allt bättre förutsättningar för invånarna. står stark i frågor som rör tillväxt, konkurrenskraft, innovationer och skapande. Detta är viktigt att bejaka i det framtida tillväxtarbetet. Med den snabba tillväxten och utvecklingen i regionen följer dynamik och utvecklingskraft. I kombination med att har lyckats utveckla en egen identitet som storstadsregion har detta lagt grund för många styrkor och förtjänster – som ledande stad för bland annat livskvalitet, finansiella tjänster och ICT. Regionens näringsliv är innovativt och i hög grad orienterat mot globala exportmarknader med stark tillväxt. Många frågor som rör konkurrenskraften i en global värld handlar om att skapa bra och goda kommunikationer och förbindelser med omvärlden. Det är centralt att utveckla flyget till och från , att utveckla handel- och godsförutsättningarna genom goda möjligheter för sjöfarten samt den interregionala tågtrafiken på ett sådant sätt att det stärker bostads- och arbetsmarknadens funktionssätt. Den snabba befolkningsökningen skapar också utmaningar. Trängseln frestar på i trafiken och ökar risken för förseningar och störningar. De samhällsekonomiska kostnaderna för förseningarna i uppgår till mångmiljardbelopp . Trängseln i trafiken ger upphov till hälsofarliga utsläpp. Situationen förvärras av att stora delar av infrastrukturen är både underdimensionerad, nyttjas fel samt lider av stora brister avseende drift och underhåll. Det är uppenbart att behöver både förbifarten och en sammankopplad ringled. Kollektivtrafiken bör prioriteras för att trygga fortsatta utveckling. Kollektivtrafiken förväntas fungera och hjälpa till att lösa livspusslet så att människors vardag går ihop. Det handlar om att frigöra människors kapacitet och produktivitet och bereda fler möjligheter för tillväxt. Ambitionen att växa som stad skapar också konflikter och problem som måste lösas. Det är en utmaning att kombinera nya arkitektoniska kvaliteter och uttryck med befintlig bebyggelse, bestämma var och hur det är bäst att bygga och ibland står arkitektoniska värden i konflikt med ambitionen att bostäderna ska byggas till ett överkomligt pris. Bostadsbristen hämmar tillväxten. WSP har uppmätt kostnaden som följer av att utbud och efterfrågan så tydligt går i otakt på bostadsmarknaden till ett produktionsbortfall motsvarande –2030. Hälften av företagen uppger att de redan nu har svårt att rekrytera på grund av bostadsbristen. Många människor som söker sig till föredrar att bo i stadsmiljö, gärna i stenstadens kvartersmiljö men också med närhet till natur och vatten. Kraftsamla nödvändiga investeringar för en växande region och behöver kraftsamla för att bygga nytt för att möta dagens och morgondagens krav på en snabbt växande region. Här finns tre centrala satsningar i närtid. ─ som förbättrar för pendeltågstrafiken i både länet och hela landet. ─ Bygget av Förbifart . ─ Utbyggnaden av tunnelbanan. Även Östlig förbindelse och Tvärförbindelse bör nämnas i sammanhanget. De är alla större satsningar som bygger på samarbete, samverkan och som skapar tydliga värden för människor. Tillväxt och utveckling bör även framöver prioriteras. och har vuxit samman och är arbetspendling vanligt förekommande mellan städerna. Men arbetspendlingen måste förbättras för en ännu bättre fungerande arbetsmarknadsregion. har presenterat ett förslag; två nya spår mellan Skavstaby (söder om ) och . På det sättet skulle hela sträckan mellan och få fyrspår, där snabbgående tåg går på det ena spårparet och de långsammare pendeltågen på det andra. Detta mer än fördubblar kapaciteten, och skulle möjliggöra för byggnation av 100 000 nya bostäder. Vi behöver också bygga ut för framtiden, utreda en utbyggnad av och den långsiktiga funktionen för . Flyget kommer framåt spela en viktig roll för människor och näringsliv i vår region. Endast genom att säkerställa goda förbindelser kan fortsätta växa och bidra med tillväxt till hela . Kollektivtrafiken har central betydelse för en växande region Stockholmsöverenskommelsen om utbyggd tunnelbana är en bra investering. Den lade grunden, inte bara för utbyggd tunnelbana, utan också för en samling i genomförandet mellan staten, och berörda kommuner. Med detta samplaneras som ovan nämnt bygget av 78 000 nya bostäder med tunnelbaneutbyggnaden, därtill säkerställs att en del av de värden som den nya infrastrukturen skapar också går tillbaka och hjälper till att finansiera den. I vår omvärld finns goda erfarenheter av ökad samverkan mellan kollektivtrafik, bostadsbyggande och arbetsplatser, där samhällsekonomiska nyttor och värden bättre kan skapas, vilket bidrar till fler infrastrukturinvesteringar och ökat byggande. Detta har betydelse i en växande storstadsregion där bostadsbristen ständigt gör sig påmind. Stockholmsöverenskommelsen 2013 visar också hur viktigt det är att koppla produktionen av nya bostäder till en utveckling av kollektivtrafiken. Dessa två delar behöver följa varandra tidsmässigt, vilket blir onödigt svårt när huvudmannaskapet för bostadsförsörjningen och kollektivtrafiken delas av kommun och landsting. Det vore rimligt att utreda förutsättningar och möjligheter att skapa ett kommunförbund som ansvarar för kollektivtrafikutbyggnaden och bostäder kopplat till densamma. Många kommuner är stora markägare, och har således helt andra ekonomiska förutsättningar för utbyggnad av kollektivtrafik än vad har, då denna kan kopplas till markförsäljningar för bostadsproduktion. Sverigeförhandlingen har också gett satsningar på , tunnelbanan och spårväg Syd. Ökad samverkan mellan kollektivtrafik, bostadsbyggande och arbetsplatser gör att samhällsekonomiska nyttor och värden bättre kan skapas, vilket bidrar till fler infrastrukturinvesteringar och ökat byggande. Bostäder behöver i större utsträckning byggas i anslutning till befintlig infrastruktur och kollektivtrafik, för att få fler bostäder utifrån de investerade värden och den potentiella bostadsnytta som redan finns men som inte nyttjas fullt ut. Bostadsnyttan måste väga tyngre vid prioritering och utformning av framtida trafikinvesteringar. Alla trafikslag ska användas där de gör mest nytta ska verka för att alla trafikslag används där de gör mest nytta. Mer mobilitet bör byggas in i trafiksystemet som helhet. När andelen cyklister ökar ställs andra krav på infrastrukturen. Det ställer också krav på hur vi beter oss mot varandra i trafiken. Cykelinfrastrukturen ska vara sammanhållen över kommungränserna och vara säkert avskild från andra trafikslag. Med snabbcykelvägar kan fler pendla till jobbet. Det behövs också bättre koppling mellan cykel- och kollektivtrafiken och trygga infartsparkeringar för cyklar. Utvecklad och fördjupad statistik över antalet gångtrafikanter är direkt nödvändigt för att kunna prioritera gatuutrymmet rätt. Bilen behövs men den passar dock bättre i ringleder än mitt inne i staden. Därför behövs det fler infartsparkeringar vid stora kollektivtrafiknoder och en komplett ringled runt . Det skulle minska luftföroreningarna i stadskärnan som köerna och pendlingstiderna skulle kortas. Vårda befintligt transportsystem för framtiden Regionen behöver vägar som håller, spår som bär och en kollektivtrafik som är hel, ren, trygg och punktlig. Inte bara bygga ut och bygga nytt, utan också ha ekonomi att vårda och utveckla befintlig infrastruktur. Vi måste klara av att ta hand om det vi har genom att långsiktigt klara av att bära drift och underhåll. Därtill kan kräva av stat och regering, oavsett politisk hemvist, prioriterar investeringar i , landets tillväxtmotor. Självkörande bilar, digitalisering och stadsplanering Digitaliseringen kommer ytterligare att påverka människors resandemönster. Behovet av att äga en egen bil minskar när en självkörande bil finns bara ett knapptryck bort. Behovet av parkeringsplatser kommer att se väldigt annorlunda ut. äger nästan varannan stockholmare en egen bil som står still av tiden. En bil som delas med andra, via en bilpool, kan ersätta upp till 15 bilar. Tekniken för självkörande bilar finns , men lagstiftningen släpar efter. En statlig utredare har föreslagit möjligheter till fler testverksamheter, men regeringen agerar inte för att göra det möjligt. Självklart ska ligga i framkant för att testa ny teknik och anpassa vår infrastruktur för morgondagens bilism. Grunden till mycket av vår infrastruktur är vägar. Många är fortfarande helt beroende av bilen för att kunna arbeta och gå i skolan. Stockholmarna har inte övergett bilen, men väljer att använda den på andra sätt . Det påverkar framtida trafik- och stadsplanering. Det är inte längre pendling till jobbet som är bilens stora funktion för många, utan ett verktyg för en aktiv fritid. Bilen är därmed även den moderna storstadsmänniskans frihetsredskap. I takt med att antalet elbilar växer finns all anledning att fundera kring en del av den nuvarande politiken. Skatter och avgifter bör syfta till att minska miljöpåverkan, inte att bestraffa bilar. är den starkaste rösten för frihet och enskilt ägande. Det är dålig politik att genom olika regleringar försöka centralplanera utvecklingen. När – och beroende på hur – delningsekonomin och digitaliseringen får fullt genomslag inom transportsektorn förändras också den lokala trafik- och miljöpolitiken för alltid. driver på för ett som bejakar framtidens bilism. Det inkluderar att bygga ut laddinfrastruktur för elbilar, att anpassa nya bostadsområden och stadsdelar för självkörande fordon och att uppmuntra bildelande. Mycket av detta kan göras på och regional nivå men staten har även ett ansvar. Regeringen måste exempelvis ta fram en juridisk definition av bilpool för att kommuner ska kunna reservera gatumark för just bilpooler. Säkra trygghet och tillit i kollektivtrafiken Det är centralt att i största möjliga utsträckning förebygga klotter, nedskräpning och andra källor till otrygghet i kollektivtrafiken. Kommuner bör ha möjlighet att införa lokala tiggeriförbud, liksom att kunna förbjuda tiggeri i kollektivtrafiken. En central framtidsfråga är byggandet. Vi hänvisar här till den moderata partimotionen som levererar skarpa förslag för en bättre bostadspolitik. För att möta framtidens utmaningar i måste den sammanlagda regelbördan för byggandet minska, ska kultur och miljö ha ett gott skydd. Reformer krävs vad gäller hyresmarknaden och flyttskatten. Reglerna för bosparandet kan förbättras. Hårda amorteringskrav och sänkning av ränteavdrag försvårar ytterligare för många att köpa en bostad. Tillåt att hyresrätter och bostadsrätter ombildas till ägarlägenheter inom det befintliga beståndet. Det ger också möjligheter för människor som vill äga sitt boende att göra bostadskarriär utan att tvinga flytta från sitt bostadsområde. Tillåt skattefri uthyrning av upp till halva bostaden. Utöver de regler som gäller i övriga landet har en särlagstiftning om som försvårar bebyggelse i centrala delar av . Med en huvudstad byggd på öar och en hel skärgård i länet kan exempelvis omfattningen och syftet med den exakta utformningen av strandskyddet ses över. Svensk bygg- och bostadsnorm utgår från standarder som gäller lika för alla, utan hänsyn till olika behov. har en stor åldrande befolkning med andra krav på sina bostäder än tidigare generationer. Det kommer att behövas en mångfald av boenden anpassade för äldre, både på den vanliga bostadsmarknaden och i form av olika senior- och äldreboenden. Kvarboende i hemmet får inte bli ett tvång på grund av brist på vård- och omsorgsboenden. Många äldre lever i en stor ensamhet som inte är självvald. Det är en situation som måste brytas. I detta arbete är ett utvecklande av olika former av gemensamhetsboenden och möteslokaler viktigt. Människor måste själva i större utsträckning få välja när det är dags att lämna det egna hemmet och flytta till ett äldreanpassat boende. Många aktörer bygger olika former av boenden, det ger valfrihet för äldre. Det är viktigt att kommunerna, inom ramen för sina bostadsbyggnadsprogram, medverkar till att det även byggs äldreboenden. De senaste årens flyktinginvandring har också skapat helt nya utmaningar för bostadsmarknaden. Reformer är nödvändiga för att kommunerna snabbt skall kunna få fram bostäder åt alla nyanlända. Dag Klackenberg (M)