mot · H5023752 · 2017-10-05 00:00:00 — Det är förslag som Liberalerna länge har fört fram och vi menar att utökningen av matematik bör ske . Trots utökningen av undervisningstiden för de båda ämnena är det totala antalet undervisningstimmar i den svenska skolan lägre än i jämförbara länder i både EU och . Liberalerna anser att den totala undervisningen utökas ytterligare genom att timplanen utökas per läsår för att närma sig ett EU-snitt. De ökade utgifterna för ökad undervisningstid i matematik och ytterligare fler undervisningstimmar i redovisas under utgiftsområde 25. Skickliga lärare är den avgörande faktorn för att höja resultaten i skolan. Läraryrkets status har dessvärre sjunkit , bland annat för att arbetsgivarna, i huvudsak de kommunala huvudmännen, inte värdesatt de utbildade lärarnas kompetens. Vi vill ha högre lön åt skickliga lärare och en reformerad lärarutbildning som ska göra läraryrket attraktivt. Genom karriärtjänster premieras kompetenta och särskilt skickliga lärare vilket höjer yrkets status. Förstelärare och lektorer får löneökningar utan att ägna mindre tid åt undervisningen. Lärarlegitimation och skärpta behörighetsregler har införts och lärarutbildningen har gjorts om och fått tydliga inriktningar anpassade till dagens skolorganisation. Lärarlönelyftet är regeringens initiativ för att fortsätta alliansregeringens ambitioner att kraftigt höja lärarnas löner. Liberalerna ifrågasätter inte ambitionen i satsningen, men kan konstatera att alla lärare inte omfattas, till exempel lärare inom komvux och vissa friskolor. Oklarhet råder också om regeringen kan garantera att det är permanenta lönehöjningar. Även detta bidrag kommer enligt regeringen att hamna i de allmänna bidragen till kommunerna. Liberalerna vill koppla lärarlönelyftet till lärare med erhållen legitimation inom alla skolformer och ge rektorerna ett större inflytande över den lokala lönesättningen. För att göra läraryrket mer attraktivt och möjligheter att utvecklas i yrket införde alliansregeringen ett särskilt statsbidrag som ger en löneökning på till särskilt skickliga lärare med en karriärtjänst som förstelärare. Den nuvarande regeringen har sänkt ambitionen och valt att inte fortsätta att bygga ut karriärtjänstreformen i den takt som alliansregeringen planerade. Liberalerna vill nu höja ambitionsnivån och gå tillbaka till den tidigare utbyggnadstakten, och vi vill därutöver göra en särskild satsning på särskilda karriärtjänster i utanförskapsområdena med ett särskilt lönepåslag på . Det innebär att nästan 2 000 lärare har möjlighet att få detta extra lönepåslag . För elever i skolor i utanförskapsområden – områden där arbetslösheten är hög och utbildningsnivån låg – är utmaningarna extra stora. De elever som har de sämsta förutsättningarna ska ha mer ekonomiska resurser, men också möta de skickligaste lärarna och rektorerna. För att uppmuntra lärare och rektorer att söka sig till tjänster i skolor i utanförskapsområden ska dessa ges bättre löne- och arbetsvillkor. I regeringens budget hänvisas till Talis-studie som visar att det i är jämförelsevis få erfarna och skickliga lärare som arbetar på skolor med en stor andel elever från ett utanförskapsområde. I samma budget hänvisas till egen statistik i som visar att andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen är lägre i skolor i utanförskapsområden. SNS har i rapporten ”Könsskillnader i utbildning” också visat att det endast är i skolor där undervisningen håller mycket hög kvalitet som kunskapsresultaten kan höjas. Det gäller inte minst pojkarnas resultat som i de skolorna lyfte så mycket att det blev en markant förbättring och skillnaden mellan könen minskade rejält. Det visar att det måste vidtas riktade åtgärder för att lyfta skolorna med de största utmaningarna. De skickliga lärarna ska ledas av de skickligaste rektorerna. För att detta ska vara möjligt måste rektorerna kunna rekrytera sitt eget lärarlag. Liberalerna anslår utöver regeringens förslag på anslag 1:19 för en utbyggnad av karriärtjänster, till karriärtjänster i utanförskapsområden på anslag 1:19 samt 300 miljoner till en extra satsning på rektorer och lärare i utanförskapsområden , och på anslag 1:19. Det behövs en bred satsning på att få fler att vilja bli lärare. Som ett led däri bör ämneslärarutbildningen av högstadie- och gymnasielärare slås ihop. Den nuvarande uppdelningen av ämneslärarexamen i två inriktningar mot årskurs 7–9 och gymnasieskolan bör avskaffas. Det är för få studenter som enbart vill bli högstadielärare. Detta beror till stor del på att man som lärarstudent mot gymnasieskolan automatiskt får behörighet att undervisa även på högstadiet. Söktrycket till den utbildning som enbart ger högstadiebehörighet har varit så lågt att de flesta lärosäten valt att lägga ner utbildningen. Liberalerna vill ställa krav på ämnesbehörighet för att sätta betyg. krävs erhållen lärarlegitimation för att kunna sätta betyg. Det är dock fortfarande möjligt för en mattelärare att sätta betyg i musik. Nästa steg i legitimationsreformen måste vara att kräva behörighet i rätt ämne för att sätta betyg. Masterexamen ska vara ett krav för att bli ämneslärare. För att legitimeras som ämneslärare ska det krävas avlagd masterexamen. Detta i syfte att öka kvaliteten och attraktionskraften i yrket. Däremot krävs en omdisponering av innehållet i lärarutbildningen till förmån för mer ämneskunskaper och ämnesmetodik. Liberalerna vill dessutom höja antagningskraven till lärarutbildningen. I lärarutbildningen fanns tidigare starka inslag av ämnesmetodik, vilket är förmågan att konkret lägga upp och genomföra en lektion i ett visst ämne. Genom de S-märkta reformerna av lärarutbildningen och 2001 har metodiken minimerats och ersatts av mer abstrakt pedagogik och didaktik. På modet är att eleven själv mer aktivt ska söka kunskap och läraren vara mer passiv. Det fungerar för motiverade och mogna elever, medan andra blir förlorare. Ökad kunskapsfokus i skolan förutsätter ämneskunniga lärare som är skickliga i ämnets metodik, mer katederundervisning och mindre av att överlåta ansvar på eleverna själva. En omfattande fortbildning av svensk lärarkår är nödvändig. Det är märkligt att en så stor och viktig yrkeskår, med en så kunskapsorienterad yrkesuppgift, har så lite fortutbildning, i synnerhet som många lärare arbetar i yrket hela sitt yrkesliv. Liberalerna föreslår att fortbildning i ämneskunskaper på universitet ska vara ett krav för huvudmännen att erbjuda för alla lärare inom och gymnasiet. Utbildningen ska avse legitimerade lärare som har tjänstgöring som lärare bakom sig. Under denna utbildning erhålls av ordinarie lön, vilket motsvarar det som förr kallades ”tjänstledighet med B-avdrag”. Utbildningen ska avse fördjupning i de ämnen eller ämnesmetodik som läraren redan är behörig i eller studier för att bli behörig i ytterligare ämne. Studierna kan bedrivas på heltid eller deltid, i sträck eller uppdelat under flera perioder. Kostnaderna ska bäras av staten, och omfattar . Reformen och kostnaderna är permanenta. Det är den största satsningen i historien på vidareutbildning av lärare. Liberalerna anslår på anslag 1:10 för att bekosta ersättningen till lärarna . Liberalerna har föreslagit flera åtgärder för att motverka bristen på lärare. Höjda löner, fler karriärvägar, förändringar av lärarutbildningen och förbättrade arbetsvillkor är några av de förslag som har presenterats. Det behövs också fler vägar in i läraryrket. Liberalerna föreslår en ny form av verksamhetsförlagd utbildning där lärarstudenterna arbetar som lärarassistenter i en mer strukturerad form under ledning av handledare som blir en ny form av karriärtjänster för lärare. För införandet av en ny struktur av den verksamhetsförlagda utbildningen som lärarassistenter anslår Liberalerna på anslag 1:19. För att göra det möjligt för lärare att arbeta kvar eller lockas tillbaka till läraryrket efter pensionsåldern ska den höjning av arbetsgivaravgiften för anställda som regeringen införde 2015 justeras så att de kan anställas till en lägre kostnad. Gymnasieskolan bör förändras från dagens kursutformade skola till en mer samlad ämnesutformad skolform. Vi föreslår även att ett nationellt gymnasieprov införs. Gymnasieprovet ska vara ett examensprov och ska kunna ersätta nationella prov. När det kursutformade gymnasiet ersätts med ett ämnesgymnasium blir det naturligt att ett samlat ämnesprov genomförs i slutet av årskurs tre som en bekräftelse på den samlade ämneskunskap eleven har erhållit under sina gymnasiestudier. Prov bör finnas både på högskoleförberedande och yrkesförberedande program, men kan utformas på olika sätt. För att få examen ska godkänt på gymnasieprovet krävas. Det ska finnas möjlighet att senare göra om ett prov eller delar av ett prov man fått underkänt i. Gymnasieskolan ska förbereda både för vidare studier och för arbetslivet. Alla gymnasieelever hade tidigare krav på sig att bli behöriga för högskolestudier, medan yrkeskunnande sågs som mindre viktigt. Det är viktigt att alla elever ska ha en god grund att stå på inför studier och arbetsliv. Vid sidan av de traditionella gymnasieprogrammen och högskoleutbildningarna behövs det också branschanknutna utbildningar, bland annat lärlingsjobb. På en föränderlig arbetsmarknad är det också viktigt att alla har goda möjligheter att fortbilda sig och förbättra sina kunskaper genom hela yrkeslivet. Vi vill ha en försöksverksamhet kring gymnasial lärlingsutbildning där branscher och arbetsgivare har ökat inflytande och ansvar, så kallade branschlärlingar. Liberalernas förslag innebär att vi vill gå längre jämfört med regeringens förslag på branschskolor när det gäller arbetsgivarnas ansvar. Det är viktigt att hela utbildningssystemet är anpassat till de behov som finns på arbetsmarknaden, genom lärlingssystem, yrkesutbildning och en högre utbildning av bra kvalitet. Antalet lärlingar har ökat sedan lärlingssystemet infördes . Liberalerna anser att vi bör öka lärlingsutbildningens attraktionskraft och ser därför lärlingsersättningen som en viktig del i detta. Det finns ännu inget avtal mellan arbetsmarknadens parter om hur stor ersättningen till lärlingarna ska vara. För att lärlingssystemet ska bli framgångsrikt är det viktigt att frågan om ersättning löses. Regeringen har genomfört nedskärningar av statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning med per lärling och läsår. Liberalerna anser att lärlingsutbildningens attraktionskraft bör öka och ser därför ersättningen som en viktig del i detta. Därför återställer vi regeringens tidigare genomförda besparing, och höjer därutöver bidraget med ytterligare per lärling och läsår. Liberalerna avvisar regeringens anslagsminskning på 93 miljoner på anslag 1:5 för lärlingsersättningen och anslår ytterligare på anslag 1:5. Liberalerna vill införa en yrkesskola, en yrkesutbildning för vuxna motsvarande gymnasial nivå med ett stort inslag av arbetsplatsförlagt lärande. Utbildningen bör följa en modell i likhet med och bör administreras av Myndigheten för . Utbildningen bör rikta sig mot personer utan gymnasiekompetens, främst nyanlända, men kan även vara ett alternativ till gymnasieutbildning för vissa. Förslaget om yrkesskola är en del av migrationsöverenskommelsen. Liberalerna anslår för på anslag 1:12 för att Myndigheten för ska kunna förbereda inrättandet av yrkesskola. Regeringen föreslår en snabb utökning av utbildningsplatserna inom regionalt yrkesvux, , förarutbildningen, folkhögskolan och högskolan. Liberalerna avvisar i huvudsak utbyggnaden då vi tror att en alltför stor och snabb utbyggnad innebär stora risker för sänkt kvalitet i utbildningsväsendet. När det gäller utbyggnaden av noterar vi att regeringen gör en utökning av antalet platser, men vi menar att denna framgångsrika utbildningsform ytterligare kan utvidgas och föreslår därför en ytterligare utbyggnad. Som ett alternativ till regionalt komvux vill vi införa en yrkesutbildning för vuxna motsvarande gymnasial nivå med stort inslag av arbetsplatsförlagt lärande, yrkesskola, med som modell. Liberalerna avvisar regeringens anslagsökning på anslag 1:13. Under detta utgiftsområde på anslag 1:14 anslås ytterligare till . Liberalerna har drivit på för omfattande reformer för att förbättra kvaliteten i sfi-undervisningen. I alliansregeringen gjorde vi det enklare att snabbare lära sig svenska genom tydligare nivåindelning utifrån förkunskaper och utbildningsbakgrund. Målet är att alla ska slutföra sina sfi-studier. För att uppnå det målet krävs högre krav på dem som får etableringsersättning. Regeringen måste därför tillsammans med kommunerna agera för att skärpa rutinerna kring rapportering av skolk för att kunna sänka etableringsersättningen när så är befogat. Vi vill också se en tydligare koppling mellan sfi, jobb och praktik. Staten bör därför underlätta för kommunerna att i större utsträckning erbjuda sfi-kurser som kopplas till särskilda yrkesroller. Därutöver vill vi se fler aktörer inom sfi. För att det ska bli möjligt vill vi ge i uppdrag att utreda möjligheterna och förutsättningarna att införa en nationell sfi-peng. Liberalerna vill satsa på en särskild kompletterande pedagogisk utbildning av den modell som i går under namnet Teach for . Studenter med en tidigare examen med goda resultat får läsa en kompletterande pedagogisk utbildning för att nå en ämneslärarexamen som de arbetar i skolan. Organisationen for och ett antal universitet och högskolor har tagit initiativ till att arbeta på detta sätt. Liberalerna anslår därför ytterligare på anslag 2:64. Regeringen föreslår en begränsad satsning på fler sommarkurser . En satsning på fler sommarkurser vid högskolor och universitet skulle få en rad positiva effekter. De är färre . Genomströmningen skulle öka genom att fler studenterna snabbare skulle kunna avsluta sina studier och de sommarjobb dessa har skulle kunna fyllas av andra arbetslösa ungdomar och andra för vilka enkla jobb är en väg in på arbetsmarknaden. Liberalerna vill göra en större satsning på fler sommarkurser och anslår för sommarkurser för 25 000 studenter på anslag 2:64. Liberalerna motsätter sig en allmän utbyggnad av antalet högskoleplatser där bl.a. den tidigare inledda utökningen av lärarutbildningen ingår, då vi menar att en sådan utbyggnad måste föregås av en omfattande kvalitetshöjning på de nuvarande högskoleutbildningarna. Att göra en omfattande utbyggnad av högskoleutbildning trots att ett stort antal studieplatser inte kan fyllas eller när så många studenter inte fullföljer sina studier är inte rimligt. Liberalerna avvisar regeringens förslag till anslagsökning, och de anslag som berörs är 2:3, 2:5, 2:7, 2:9, 2.11, 2:13, 2:19, 2:21, 2:23, 2:25, 2:27, 2:31, 2:37, 2:39, 2:41, 2:43, 2:45, 2:47, 2:51, 2:53, 2:57, 2:59 och 2:63. Ämneslärarutbildningen ska, till skillnad från andra lärarutbildningar, koncentreras till färre orter. Valmöjligheterna för studenterna ökar då genom fler ämnesinstitutioner på ett minskat antal utbildningsorter eftersom ett större lärosäte kan erbjuda fler ämnen än mindre lärosäten. Den kompletterande pedagogiska utbildningen för den som har ämneskunskaper ska däremot också kunna ges på fler lärosäten. De praktisk-estetiska högskolorna och våra tekniska universitet, ska dock kunna fortsätta att utbilda ämneslärare i sina ämnen. Utbildningen för förskollärare och grundskollärare bibehålls på nuvarande orter. Ungefär 2 600 platser på lärosätena omfördelas till de högst rankade och största universiteten i , , , , och och anslagen omfördelas därefter. De anslag som berörs är 2:3, 2:5, 2:7, 2:9, 2:11, 2:13, 2:21, 2:23, 2:25, 2:27, 2:31, 2:33, 2:39, 2:41, 2:43, 2:45, 2:47, 2:51 samt 2:59. ska ha höga ambitioner när det gäller andelen personer som går vidare till högre studier, men utbyggnaden av antalet platser får inte ske på bekostnad av kvaliteten. Regeringen föreslår en kvalitetssatsning som i praktiken inleds 2019 och som inte matchar den utbyggnad av platser som sker. Liberalerna vill se en kvalitetssatsning på främst hum/sam−utbildningar . Skälet är att det är dessa utbildningar som har låg andel lärarledda timmar. Förbättringen sker i form av en förhöjd ersättningsnivå med per student. För att finansiera denna reform justeras antalet platser på vissa högskolor och anslagen 2:3, 2:5, 2:7, 2:9, 2:11, 2:13, 2:15, 2:17, 2:19, 2:21,2:23, 2:25, 2:27, 2:29, 2:31, 2:33, 2:39, 2:41, 2:43, 2:45, 2:47, 2:49, 2:51, 2:59 och 2:63. har en struktur för tolkutbildningen som grundlades i . Den innebär en uppdelning av utbildningsansvaret mellan folkbildning och högskola. Trots utbildningsinsatser har länge haft en brist på kvalificerade tolkar och läget har ytterligare skärpts genom det stora antalet nyanlända som då kom till . Det är uppenbart att utbildningsstrukturen inte klarar av att tillgodose samhällets behov av kvalificerade tolkar. Bristen på tolkar inom offentlig sektor riskerar att leda till brister i rätts- och patientsäkerhet. Liberalerna vill att kvalificerad tolkutbildning i huvudsak bedrivs på universitet och högskolor. Utbildningen på högskolenivå i bedrivs på () vid . Regeringen har föreslagit en mindre ökning av anslaget, men Liberalerna menar att det finns goda skäl att bygga ut tolkutbildningen ytterligare. Liberalerna anser att anslaget till TÖI vid utökas med på anslag 2:9. Ett av högst prioriterade projekt , Performance, är att skapa en möjlighet att jämföra olika länders högskoleutbildningar, en PISA-studie på högskolenivå. Medlemsländerna har rankat detta som ett av de viktigaste, vilket innebär att det har en bra grundfinansiering. Det är starkt fokuserat på resultat, effektivitet och relevans i den högre utbildningen eftersom man ser att många länder har stora utmaningar med sina högskolesystem. Regeringen har valt att inte ska delta i studien. Liberalerna anser att det är nödvändigt att deltar i syfte att höja kvaliteten på landets högre utbildning. För deltagande i Performance anslår Liberalerna på anslag 2:1. Med Liberalerna och alliansregeringen höjdes de statliga forskningsanslagen kraftigt, och vi vill fortsätta prioritera forskningen. Stora investeringar i forskning och innovation är avgörande för framtid. Under Liberalernas ledning presenterade alliansregeringen två forsknings- och innovationspropositioner som sammantaget innebar att nivån på de årliga statliga anslagen höjdes med . Det var en ökning med . Liberalerna avvisar regeringens förslag till förmån för egen satsning. De anslag som berörs är 2:4, 2:6, 2:8, 2:10, 2:13, 2:14, 2:16, 2:18, 2:20, 2:22, 2:24, 2:26, 2:28, 2:30, 2:32 2:34, 2:36, 2:38, 2:40, 2:42, 2:44, 2:46, 2:48, 2:50, 2:52, 2:54, 2:56, 2:58, 2:60, 2:62, 2:63, 2:64, 2:65, 2:66 samt 3:1 till 4:4. ska ha fler astronauter. Det är sedan blev första och hittills enda astronaut. Dessa personer utför ett viktigt arbete i rymden, men är också förebilder för både ungdomar och andra. För att få fler astronauter behöver dels flytta och tillföra pengar inom Europeiska rymdstyrelsen () till programmet med bemannad rymdfart, men också möjliggöra för rymdturism genom att ge Rymdstyrelsen i uppdrag att verka för det och ta fram en tillståndsprocess. Lagar inom rymdområdet behöver uppdateras (rymdlagen) och nya behöver komma till (studiet av asteroider). För att få fler astronauter och ge Rymdstyrelsen resurser att vara proaktiva inom rymdområdet anslår Liberalerna på anslag 3:4. Liberalerna föreslår att PLO-uppräkningen för åren 2018–2020 justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1, 1:2, 1:3, 1:5, 1.8, 1:14, 1:20, 2:1, 2:2, 2:3, 2:4, 2:5, 2:6, 2:7, 2:8, 2:9, 2:10, 2:11, 2:12, 2:13, 2:14, 2:15, 2:16, 2:17, 2:18, 2:19, 2:20, 2:21, 2:22, 2:23, 2:24, 2:25, 2:26, 2:27, 2:28, 2:29, 2:31, 2:32, 2:33, 2:35, 2:39, 2:41, 2:43, 2:45, 2:47, 2:49, 2:51, 2:53, 2:57, 2:59, 2:63, 2:64, 2:65, 2:66, 3:1, 3:3, 3:4 samt 3:8. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr 2017/18:1, Prop. 2015/16:1, 2017:1439, egna beräkningar 2017:1439, egna beräkningar 2017/18:1, 2017:1439 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, Prop. 2015/16:1, Prop. 2014/15:99, 2017:183 Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Bidrag till svensk undervisning i utlandet Fortbildning av lärare och förskolepersonal 2016/17:1, PM , egna beräkningar Bidrag till vissa studier 2017/18:1, 2017:1439, egna beräkningar Statligt stöd till vuxenutbildning 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, egna beräkningar Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning 2017/18:1, 2016:1267, egna beräkningar Upprustning av skollokaler och utemiljöer Fler anställda i lågstadiet 2017/18:1, egna beräkningar Särskilda insatser inom skolområdet Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling 2017/18:1, 2017:1439 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, 2016:1237, 2017:1439, egna beräkningar : Forskning och utbildning på forskarnivå 2017/18:1, 2017:1439 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, 2016:1237, 2017:1439, egna beräkningar : Forskning och utbildning på forskarnivå 2017/18:1, 2017:1439 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, 2016:1237, 2017:1439, egna beräkningar : Forskning och utbildning på forskarnivå 2017/18:1, 2017:1439 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, 2016:1237, 2017:1439, egna beräkningar : Forskning och utbildning på forskarnivå 2017/18:1, 2017:1439 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, 2016:1237, 2017:1439, egna beräkningar : Forskning och utbildning på forskarnivå 2017/18:1, 2017:1439 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, 2016:1237, 2017:1439, egna beräkningar : Forskning och utbildning på forskarnivå 2017/18:1, 2017:1439 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2017/18:1, 2016:1237, 2017:1439 : Forskning och utbildning på forskarnivå 2017/18:1, 2017:1439 Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2017/18:1, 2016:1237, 2017:1439 Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå 2017/18:1, 2017:1439 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2017/18:1, 2016:1237, 2017:1439 : Forskning och utbildning på forskarnivå 2017/18:1, 2017:1439 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, 2016:1237, 2017:1439, egna beräkningar : Forskning och utbildning på forskarnivå 2017/18:1, 2017:1439 Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, 2016:1237, 2017:1439, egna beräkningar Linnéuniversitetet: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, 2016:1237, 2017:1439, egna beräkningar : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, 2016:1237, 2017:1439, egna beräkningar : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, 2016:1237, egna beräkningar : Forskning och utbildning på forskarnivå 2017/18:1, 2017:1439 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2017/18:1, 2016:1237, 2017:1439, egna beräkningar : Forskning och utbildning på forskarnivå 2017/18:1, 2017:1439 konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2017/18:1, 2017:1439 konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, 2017:1439 Gymnastik- och : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, 2016:1237, 2017:1439, egna beräkningar : Forskning och utbildning på forskarnivå 2017/18:1, 2017:1439 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå