mot · H5023362 · 2017-10-05 00:00:00 — Ett tryggt och hållbart arbetsliv 4Ordning och reda på arbetsmarknaden 4.1Individuell redovisning av skatter och arbetsgivaravgifter 4.2Tydligare villkor för F-skatt 4.3.1Förändringar på EU-nivå krävs 4.4Förbättrade regler för utländska företag som verkar i 4.4.1Utvidga systemet med anmälningsplikt 4.4.2Utred inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftsställe 4.5Arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES och 4.6Bättre regelverk kring subventionerade anställningar 4.6.1Maxgräns för antalet subventionerade anställningar per arbetsgivare 4.6.2Arbetsförmedlingens skyldighet att genomföra samråd med facklig organisation inför anvisning till arbetsplatsförlagd insats 4.6.3Skärpt för- och efterhandskontroll av arbetsgivare som tar emot subventioner 5En starkare arbetsrätt för ökad trygghet i anställningen 5.1Minska de otrygga anställningarna 5.1.1Objektiva skäl för alla visstidsanställningar 5.1.2Maxgräns för tidsbegränsad anställning 5.1.3Skydd mot missbruk av intermittenta anställningar 5.1.5Tydligare personsamband vid vikariat 5.3Stärkt reglering vid in- och uthyrning av arbetstagare 5.3.1Verka för en ändring av EU:s bemanningsdirektiv 5.3.2Permanenta behov ska inte tillgodoses genom inhyrning 5.3.3Inhyrning ska inte vara tillåten när tidigare anställda har företrädesrätt till återanställning 5.3.5Rätt att på begäran ta del av affärsavtal 5.3.6Staten bör avveckla anlitandet av bemanningsföretag 5.4Stärkt anställningsskydd vid upphandlingar 6En bättre arbetsmiljö för ett mänskligare arbetsliv 6.1Företagshälsovård åt alla arbetstagare 6.2Lag mot mobbning i arbetslivet 7Bättre arbetstider för ett mänskligare arbetsliv 7.2Stärkt rätt till heltid 7.3Ökat inflytande över arbetstidens förläggning 7.5Bättre och enklare regler om dygnsvila 7.7Rätt till utökad anställning för deltidsanställda vid mertidsarbete 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska krävas flera uppdragsgivare för att godkännas för F-skatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tidsbegränsad F-skatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU ska anta ett juridiskt bindande socialt protokoll som tydliggör att fackliga rättigheter inte får underordnas ekonomiska intressen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att systemet med anmälningsskyldighet för utländska företag som utstationerar arbetstagare till bör utvidgas så att även köparna omfattas av sanktionsansvaret, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas om inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftsställe är ändamålsenligt utformade för att inkludera utländska företag som i stor omfattning verkar i , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas en gräns för hur många eller hur stor andel anställda med subventionerad lön en och samma arbetsgivare får ta emot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör förtydliga för Arbetsförmedlingen att myndigheten ska genomföra samråd med facklig organisation inför varje arbetsplatsförlagd anvisning, även vad gäller nystartsjobb, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör förtydliga för Arbetsförmedlingen att den fackliga organisationens yttrande alltid noga bör övervägas i myndighetens beslut om arbetsplatsförlagd anvisning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att tydliggöra sina rutiner vad gäller för- och efterhandskontroll av arbetsgivare som tar emot subventioner, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör göra det möjligt för myndigheter och journalister att granska vilka företag som tar emot statliga lönesubventioner, som skyddet för den enskildes integritet säkras, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagen (1982:80) om anställningsskydd bör ändras så att allmän visstidsanställning utgår och att det i stället införs objektiva kriterier för när det är tillåtet med visstidsanställningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas en övre tidsgräns för hur länge någon kan vara tidsbegränsat anställd, oavsett anställningsform, hos samma arbetsgivare innan anställningen övergår i en tillsvidareanställning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalifikationstiden för företrädesrätt till återanställning bör kortas ned och inträda efter sammanlagt sex månaders anställning och att tiden under vilken företrädesrätten gäller bör förlängas efter anställningens upphörande, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelverket kring vikariat bör förtydligas i syfte att förhindra missbruk av anställningsformen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rätten för arbetsgivare i företag med högst tio anställda att ensidigt undanta två personer från turordningen ska tas bort ur 22 § lagen om anställningsskydd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för en ändring av EU:s bemanningsdirektiv som innebär att medlemsstaterna själva kan besluta huruvida bemanningsföretag ska vara tillåtna på den egna arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras ett lagtillägg om att det inte är tillåtet att använda inhyrning för att tillgodose permanenta arbetskraftsbehov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag på en tydlig skrivning i lagen om anställningsskydd där det uttryckligen framgår att det inte är tillåtet att hyra in arbetstagare från bemanningsföretag när det finns tidigare anställda som har företrädesrätt till återanställning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den fackliga vetorätten i lagen om medbestämmande i arbetslivet bör stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagen om uthyrning av arbetstagare bör kompletteras med en bestämmelse som ger arbetstagare och avtalsslutande fackförbund rätt att på begäran ta del av bemanningsföretagets affärsavtal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att staten, i sin arbetsgivarpolicy, uttryckligen ser till att statliga myndigheters anlitande av bemanningsföretag avvecklas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den arbetsrättsliga lagstiftningen, LAS och MBL, samt lagen om offentlig upphandling bör skrivas om, så att anställda skyddas mot godtyckliga uppsägningar vid byte av entreprenör i samband med upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att, i samverkan med arbetsmarknadens parter, ta fram förslag på hur en lagstiftad, obligatorisk, effektiv, kvalitetssäkrad och branschkunnig företagshälsovård som omfattar alla arbetstagare kan skapas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag till en ny lag mot trakasserier i arbetslivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över möjligheterna för en generell arbetstidsförkortning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka rätten till heltid genom ändringar i lagen om anställningsskydd som gör heltid till norm, medan anställningar på deltid ska kunna ingås om parterna kommer överens om detta, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över lagstiftningen i syfte att öka arbetstagarnas inflytande över den egna arbetstidens förläggning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att taket för den allmänna övertiden bör sänkas per arbetstagare och år och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas krav på dispens från för uttag av extra övertid, inklusive extra mertid, och krav på tillstånd för nödfallsövertid än och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 13 § arbetstidslagen bör ändras så att perioden som ska ingå i dygnsvilan blir densamma som i definitionen av natt i 13 a §, dvs. perioden mellan och kl. 6, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetstidslagen (1982:673) bör ses över med syfte att den tid som arbetsgivaren förfogar över, där den anställde förväntas vara på en av arbetsgivaren angiven plats som inte är i det egna hemmet, också ska betraktas som arbetstid och därmed definieras som utfört arbete och tillkännager detta för regeringen. Rikedomar och välstånd skapas genom människors arbete. Arbete ger möjlighet till delaktighet i samhällslivet, såväl individuellt som kollektivt. Hur arbetet organiseras är avgörande för samhällsutvecklingen i stort. Full sysselsättning är det viktigaste målet med ekonomiska politik. Alla människor som kan jobba ska ha rätt till ett arbete. Men inte till vilket pris som helst. Goda arbetsvillkor, inflytande och utvecklingsmöjligheter på jobbet är avgörande för att människor ska må bra och samhället utvecklas. En god arbetsmiljö är en förutsättning för ett långt och hållbart arbetsliv. De som arbetar ska kunna avsluta sina arbetsliv med den fysiska och psykiska hälsan i behåll. Goda arbetsvillkor handlar om mycket mer än vilken lön vi har för vårt arbete. Arbetstagare måste också ha möjlighet att delta i beslut på arbetsplatsen, ta ansvar, ha inflytande över den egna arbetstiden och möjligheter att utvecklas i arbetet, annars är risken stor att drabbas av ohälsa. Friska arbetsplatser är avgörande för arbetstagarnas ställning, företagens utveckling och samhällets välstånd. Samhällsdebatten har dominerats av en snäv, individualistisk och ekonomistisk syn på arbete. När arbetarrörelsen och vänstern har varit tillbakapressade, har en defensiv kamp mot arbetslöshet och nedpressade lägstalöner hamnat i förgrunden. Dessa frågor är fortsatt avgörande. Vi ser det som viktigt att i högre grad lyfta frågor som rör arbetets villkor, organisering och innehåll. ”Det goda arbetet” måste ständigt vara med i diskussioner och förslag om arbetslivet och dess utveckling – och det är uppenbart att en sådan strävan måste vara organiserad och gemensam. Det krävs en lagstiftning som underlättar och återspeglar denna strävan, men den kan aldrig reduceras till parlamentariska och juridiska frågeställningar utan måste vara levande i det fackliga arbetet och i andra delar av samhällslivet. I denna motion presenteras politik för ett hållbart arbetsliv. 4 Ordning och reda på arbetsmarknaden anser att alla som arbetar i ska ha rätt till de löner och arbetsvillkor som regleras i lagar och kollektivavtal – oavsett om man är bosatt i eller arbetar tillfälligt här. är det inte så. En stor grupp arbetstagare, främst från EU och tredjeland, men även personer med subventionerade anställningar, har lägre löner och sämre villkor än andra arbetstagare på svensk arbetsmarknad. dumpar löner och anställningsvillkor genom att kringgå eller missbruka regelverket på den svenska arbetsmarknaden. Detta undergräver såväl lönearbetarnas rättigheter som seriösa företags möjligheter till konkurrens på lika villkor. I förlängningen går stat och kommun miste om skatteintäkter och den gemensamma välfärden hotas av medborgarnas minskade tilltro till skattesystemet. Oordning på arbetsmarknaden får således stora konsekvenser för alla – löntagare, arbetsgivare och det omgivande samhället. Skattefusk, svartjobb och social dumpning måste därför bekämpas systematiskt och konsekvent. I denna motion lägger vi fram ett antal förslag för att få en bättre ordning och reda på arbetsmarknaden – förslag som syftar till att dels minska utrymmet för fusk och oegentligheter, dels stärka fackens möjligheter att ta till vara löntagarnas intressen. 4.1 Individuell redovisning av skatter och arbetsgivaravgifter redovisar företag skatter och arbetsgivaravgifter i en klumpsumma utan att det går att direkt härleda vilka anställda som avses och inte heller hur många anställda som inbetalningen avser. Genom att koppla inbetalningarna till enskilda individer försvåras fusk och ohederlig hantering. Den anställda kan på detta sätt också få möjlighet att kontrollera att hens skatter och avgifter betalas in på ett korrekt sätt. I utredningen – snabbt och enkelt (SOU 2011:40) presenterades ett förslag med innebörden att arbetsgivare ska redovisa utbetalningar och skatteavdrag per individ och månad. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma med ett förslag med den innebörden. Den förra regeringen underlät trots detta att vidta några åtgärder med anledning av tillkännagivandet. har drivit kravet om individuell redovisning av skatter och avgifter . presenterade regeringen tio åtgärder i arbetet mot skatteflykt, skatteundandragande och penningtvätt, däribland att vidta ytterligare åtgärder mot inhemskt skattefusk. En av de åtgärder som regeringen har sagt sig vilja införa är en skyldighet om att redovisa utbetald ersättning för arbete på individnivå i en arbetsgivardeklaration, i stället för bara en gång i en kontrolluppgift. Regeringen har erhållit ett förslag om utformning från och har meddelat att den planerar en proposition i detta ärende. välkomnar detta och utgår från att förslaget förverkligas. 4.2 Tydligare villkor för F-skatt har lagt fram förslag till om att skapa tydligare villkor för F-skatt. har dock avslagit våra förslag, senast med hänvisning till bl.a. bedömning (2016/17:SkU26). Vi delar inte utskottets ställningstagande och väljer därför att återigen lägga fram våra förslag på detta område. Reglerna för F-skatt förändrades vid ingång. Bland annat utvidgades näringsbegreppet i syfte att fler skulle kunna beviljas F-skatt. Förändringarna innebär att det numera är tillräckligt att uppdragstagaren har en enda uppdragsgivare. Denna uppdragsgivare kan dessutom vara personens tidigare arbetsgivare. utvärderade förändringarna av näringsbegreppet. I utvärderingen är det tydligt att anser att det finns arbetsgivare som använder sig av personer med F-skatt i stället för att anställa i syfte att undvika att ta sitt arbetsgivaransvar. anser att det ska krävas mer än en uppdragsgivare för att godkännas för F-skatt. På så sätt vill vi värna arbetstagarbegreppet och arbetsrätten. Kravet på fler än en uppdragsgivare skulle minska risken för att arbetsgivare tvingar anställda att starta företag enbart i syfte att sänka sina arbetskraftskostnader. har begärt att det förändrade näringsbegreppet bör utvärderas och därvid anfört att ett regelverk som beaktar antalet uppdragsgivare är ett bra mått på huruvida en person med F-skatt är beroende av sina uppdragsgivare och om någons uppdrag innebär ”inordning i dennes verksamhet”, som lagen uttrycker det. Något lagförslag med den innebörden har dock ännu inte presenterats. Vad som ovan anförts om flera uppdragsgivare för att godkännas för F-skatt bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Det är viktigt att framhålla F-skattens roll som skydd för den enskilde konsumenten. Den som anlitar en uppdragstagare med F-skatt behöver inte göra något skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter på ersättningen. Om en oseriös uppdragstagare blir godkänd för F-skatt kan detta utnyttjas i syfte att försvåra upptäckten av svartarbete. gäller ett godkännande av F-skatt tills vidare. Som ett försök att begränsa fusk bör ett tidsbegränsat godkännande av F-skatt införas. Tidsbegränsningen ska avse såväl obegränsat som begränsat skattskyldiga. Detta bör gälla de uppdragstagare som debiterar under en viss summa i skatt. Vad som ovan anförts om tidsbegränsad F-skatt bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Alla som arbetar i ska garanteras rimliga löne- och arbetsvillkor oavsett om de är bosatta i eller arbetar tillfälligt här. är det viktigaste instrumentet för att uppnå detta. Dess grundläggande funktion är att förhindra osund konkurrens. Arbetstagare ska inte tvingas tävla om arbetstillfällen genom att bjuda under varandra i fråga om lön och arbetsvillkor. ska inte konkurreras ut av företag som pressar priser genom oacceptabla löner och villkor för arbetstagarna. Förhandlingsrätten, konflikträtten och rätten att fritt teckna kollektivavtal utgör grundläggande mänskliga rättigheter och är en förutsättning för att det svenska kollektivavtalssystemet ska kunna fungera och stärkas. Lavaldom innebar ett hårt slag mot ovan nämnda grundläggande rättigheter och därmed även mot det svenska kollektivavtalssystemet. De konfliktåtgärder som vidtagits av ett svenskt fackförbund gentemot ett utstationerande företag bedömdes som olovliga och i strid mot . Domen mynnade ut i att den dåvarande borgerliga regeringen inrättade lex , en lag som kringskar arbetstagares rättigheter i ännu högre grad än vad resultatet av utslag gav vid handen. Den svenska lagen kom att få omfattande kritik, bland annat av (), som bedömde att den svenska lagen stod i konflikt med de internationella konventioner om arbetstagares rättigheter man förbundit sig till. Det är med stor tillfredsställelse som kan konstatera att lex slutligen rivits upp, i ett uppmärksammat beslut i . Beslutet innebär att arbetstagarorganisationer åter har fått en möjlighet att använda konfliktvapnet för sådana arbetsvillkor som omfattas av det som kallas den hårda kärnan, vilket kan sägas motsvara de mest grundläggande överenskommelserna i kollektivavtalen. anser att det, även om den nya lagstiftningen är ett stort steg i rätt riktning, är nödvändigt att fullständigt återställa den konflikträtt som endast omfattar inhemska arbetstagare. menar att vissa detaljutformningar i den svenska lagstiftningen kan utgöra framtida problem och därmed kan komma att behöva justeras, men det som framöver behöver prioriteras är det arbete med frågan som sker på EU-nivå. pågår diskussioner om förändringar av utstationeringsdirektivet, med mål om att stärka arbetstagares rättigheter i relation till de ekonomiska drivkrafter som betraktats som överordnade inom unionen. Därtill beslutade att ett socialt protokoll ska infogas i fördraget, utöver en social pelare, som är av mindre tvingande karaktär. 4.3.1 Förändringar på EU-nivå krävs Mot bakgrund av det grundläggande problemet, motsättningen mellan och övriga internationella åtaganden gällande grundläggande fackliga rättigheter, menar vi att det krävs förändringar på EU-nivå. Här har regeringen ett särskilt ansvar. Regeringen har bedrivit ett aktivt påverkansarbete på EU-nivå i syfte att få till stånd en revidering av utstationeringsdirektivet. Målet för regeringen har varit att utländska arbetstagare så långt det är möjligt ska likabehandlas med inhemsk arbetskraft, särskilt vad avser grundläggande arbets- och anställningsvillkor inom ramen för utstationeringsdirektivets område, med respekt för den fria rörligheten. Därtill har regeringen, tillsammans med likasinnade regeringar i andra EU-länder, bedrivit ett långsiktigt arbete för att införa någon typ av social pelare på EU-nivå, i syfte att skapa ett politiskt tryck för ”uppåtgående konvergens” i frågor som rör arbetstagarnas rättigheter. välkomnar regeringens arbete på detta område. Vi förutsätter att regeringen arbetar vidare på EU-nivå i syfte att stärka kollektivavtalens ställning, motverka social dumpning och åstadkomma ordning och reda på svensk arbetsmarknad. Vi har tre konkreta förslag på vad som behöver göras. När EU:s utstationeringsdirektiv antogs av och ministerrådet fanns en bred enighet om att direktivet skulle utgöra en lägsta nivå, ett golv, för de löne- och anställningsvillkor som kan krävas i ett värdland. har, i motsats till detta, i sina domar tolkat direktivet som ett tak – domstolen har angivit en högsta nivå för vilka villkor som kan krävas av ett gästande företag. Denna tolkning innebär att utstationerad arbetskraft riskerar att utsättas för diskriminering och att det uppstår en press nedåt mot lägre löner och sämre anställningsvillkor. uppmanade den dåvarande borgerliga regeringen att ta initiativ på EU-nivå när det gäller utstationeringsdirektivet i syfte att säkerställa att direktivets regler tolkas som ett golv för löne- och anställningsvillkor som kan krävas, inte som ett tak. Direktivet måste även ta större hänsyn till EU:s medlemsländers olika sätt att organisera relationerna på arbetsmarknaden. Den borgerliga regeringen hörsammade dock inte uppmaning. Den nuvarande regeringen har en annan inställning i frågan, och viktiga steg har tagits för att förändra nuvarande villkor för utstationerad arbetskraft. presenterade ett förslag till ändring av utstationeringsdirektivet. Kommissionens förslag innehåller bl.a. förslag till ändringar avseende medlemsstaternas kompetens att fastställa ersättningar, nivåer på ersättning till utstationerade arbetstagare, tydliggörande av krav på transparens och även införande av vissa tidsgränser i förhållande till utstationering. Förslaget till reviderat utstationeringsdirektiv kritiserades från flera håll. Elva av unionens medlemsländer krävde att det helt skulle stoppas då man ansåg att det inte var förenligt med subsidiaritetsprincipen. De svenska fackliga centralorganisationerna, LO, TCO och , kritiserade revisionen i en gemensam skrivelse, utifrån flera formuleringar som man bedömde utgöra särskilt stora risker för arbetstagares rättigheter. Revisionsförslaget har därefter varit föremål för diskussioner och förhandlingar, och ett kompromissförslag har presenterats. Även detta har kommenterats av de svenska centralorganisationerna, och den gemensamma skrivelsen innehåller flera förslag till formuleringsändringar. tycks processen i EU-systemet åter ha kört fast efter det franska presidentvalet. Frågan kommer dock att ha fortsatt vikt och behöver lösas på ett sådant sätt att arbetstagarnas rättigheter stärks och nationella kollektivavtalsmodeller inte saboteras av marknadsfundamentalistiska regelverk på EU-nivå. förutsätter att regeringen, i den fortsatta processen, tar fasta på LO:s, TCO:s och Sacos ändringsförslag och intensifierar sitt påverkansarbete i syfte att förändra utstationeringsdirektivet. 4.3.1.2 Juridiskt bindande socialt protokoll Mänskliga rättigheter, däribland de grundläggande fackliga rättigheterna, måste få ett bättre skydd inom EU. Ekonomiska intressen ska aldrig kunna överordnas mänskliga rättigheter. bör därför kräva att EU i sitt fördrag ska anta ett juridiskt bindande socialt protokoll som tydliggör att grundläggande fackliga rättigheter, såsom den fria förhandlings- och konflikträtten samt rätten att fritt teckna kollektivavtal, gäller inom unionen och inte får underordnas ekonomiska intressen. beslutade om förslag till social pelare, som ger medlemsländerna ökade verktyg för samarbete kring sociala frågor, arbetsmarknadsfrågor och välfärd. I samband med detta beslutades också att ett socialt protokoll ska införas i fördraget.