ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5021780 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra reglerna kring utbetalning av kostnader för tolk i syfte att öka medfinansieringsgraden för den som anser sig vara i behov av tolk, och detta tillkännager för regeringen. Kostnaderna för tolkning inom hälso- och sjukvården, , våra statliga myndigheter och inom rättsväsendet har ökat drastiskt . Förvaltningslagens 8 § fastslår att när en myndighet har att göra med någon som inte behärskar svenska eller som är allvarligt hörsel- eller talskadad, bör myndigheten vid behov anlita tolk. Kostnaderna för tolk betalas av allmänna medel. betalde ut för tolkkostnader. Arbetsförmedlingen uppger att de utbetalat ca . Även andra myndigheter som t.ex. , , , m.fl. använder sig av tolkar i sin verksamhet. Det är inte orimligt att förvänta sig att kostnaderna för tolkar, med anledning av 2015-års flyktingkris, kommer att öka väsentligt framöver. Rätten till tolk är en grundläggande rättighet för att en individ på bästa sätt skall kunna vara en del av samhället. En patient måste t.ex. förstå vad en läkare eller sjuksköterska säger, en misstänkt måste förstå de anklagelser som riktas mot densamme och myndighetspersonal måste kunna avge beslut som berörd klient förstår. Många anser nog också att detta förfarande är riktigt. Frågan är dock när kostnaderna för tolk endast bör åläggas det allmänna? Få kan argumentera mot att en nyanländ flykting är i stort behov av tolk och att det allmänna bör ta kostnaden. Men hur är det med en person som varit i i kanske tre, tio eller under ? Är det då fortfarande rimligt att skattemedel bekostar hela kostnaden för tolk? Kostnaden för anlitande av tolk bör i större utsträckning åläggas den enskilde om denne haft möjlighet och skälig tid på sig att lära sig det svenska språket. Detta medför såväl ett större incitament för personen att skyndsamt lära sig svenska som att statens tolkkostnader kan begränsas. Rätten till tolk bör fortsatt vara en grundläggande rättighet, men det är orimligt att den rättigheten inte begränsas till dem som är i faktiskt behov av hjälp eller inte har möjlighet att påverka sin egen situation i syfte att minimera behovet av tolk. Genom ökade incitament att lära sig svenska och därmed klara sig utan tolk vinner såväl individen som samhället.
mot · H5021781 · 2017-10-03 00:00:00 — Översyn av lagen om ersättning för fysioterapi ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av lagen (1993:1652) om ersättning för fysioterapi och tillkännager detta för regeringen. kräver lagen att det finns särskilda skäl för att fysioterapeuter som har avtal med ett landsting ska få gå ner . De godkända skälen är semester, sjukdom, förestående ålderspensionering, vidareutbildning eller forskning inom yrkesområdet, ledighet för vård av barn, fackligt eller politiskt uppdrag eller liknande skäl. Detta medför alltså att det inte är tillåtet att gå ner av andra privata skäl och låta en annan fysioterapeut vikariera i ens ställe. Om fysioterapeuten vill börja studera för att lära sig ett nytt yrke så går inte detta, trots avtal med . En äldre fysioterapeut kan med andra ord inte byta inriktning sent i livet, men en förestående ålderspensionering möjliggör en nedtrappning. Det är tydligt att lagstiftningen har halkat efter. Vi behöver ett samhälle som möjliggör fler karriärvägar, detta är framför allt nödvändigt då vi lever allt längre. Det krävs en översyn av lagen gällande fysioterapeuter med avtal hos landsting. Att få gå ner av fler skäl än nuvarande lagstiftning tillåter skulle möjliggöra positiva samhällsekonomiska effekter.
mot · H5021782 · 2017-10-03 00:00:00 — Förbättra situationen för utlandssvenskar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inleda en översyn avseende utlandssvenskars situation i och tillkännager detta för regeringen. uppskattades att cirka 660 000 svenskar var bosatta i utlandet. Det vill säga personer som innehar ett svenskt medborgarskap, men är bosatta i ett annat land. En person kan inte förlora sitt medborgarskap genom att flytta utomlands. Däremot sker förändringar i folkbokföringslagen beroende på hur länge du ämnar vara utomlands. Enligt lagen ska en person folkbokföras i det land där personen ”regelmässigt tillbringar sin nattvila eller motsvarande vila (dygnsvilan) under ”. Åtskilliga s.k. utlandssvenskar blir då helt korrekt avförda ur den svenska folkbokföringen vid en längre utlandsvistelse. Ett problem uppstår när utlandssvensken kommer till sitt hemland för kortare vistelser. Då personen inte är folkbokförd i återfinns inga upplysningar om personen vare sig i folkbokföring eller i register, eftersom de har sin inkomst i det land de nu är bosatta i. En följd av detta är att personen då inte heller återfinns i Upplysningscentralens (UC) eller Kreditupplysningens register. Hemma i kan absurda situationer uppstå då personer t.ex. äger fastigheter i . Möjligheten att ingå avtal gällande installation av fiber/bredband, tillbyggnader, renoveringar etc är villkorade av att personerna finns angivna i UC eller Kreditupplysningens register. Även vid kontakt med banker i kan det uppstå svårigheter att öppna konton av samma anledning som ovan. Trots medborgarskapet inskränks utlandssvenskarnas möjlighet att vara och leva i sitt hemland orimligt mycket. innehar en nyckelroll i arbetet med att underlätta vardagen för många utlandssvenskar som återkommer till för kortare vistelse. noterar endast att ett stort problem föreligger. En översyn bör göras i syfte att komma tillrätta med problematiken kring utlandssvenskarnas situation.
mot · H5021783 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av hemvärnets förmåga att strida i mörker och tillkännager detta för regeringen. försvarsmakt är åter på sakta uppgång efter åratal av nedskärningar, inställda övningar och strategiska uppehåll i vår krigsplanering. Krigsplaneringen är återupptagen och samverkan mellan det civila och det militära har ökat genom inrättandet av regionala staber runt om i landet. Från då endast 5 000 värnpliktiga på en årskull fick möjlighet att genomföra sin värnplikt finns ett tämligen stort intresse av att genomföra grundläggande militära utbildningar. Försvarsmakten består av ca 50 000 personer. Uppdelningen är följande: 28 000 personer ingår i armén, marinen alternativt flygvapnet samt 22 000 personer som ingår i hemvärnet. Inköp av ny modern materiel pågår. Övningar genomförs med jämna intervaller. Även storövningar med andra länder kan genomföras såsom t.ex. som genomfördes . Kvaliteten på de stående styrkorna inom armé, marin och flygvapen ökar stadigt. Hemvärnet erhåller stegvis ny, mer ändamålsenlig och modern materiel. Hemvärnet har till uppgift att verka över hela konfliktskalan – från stöd till samhället vid svåra påfrestningar i fred till väpnad strid i krig. Hemvärnsförbanden är ett krigsförband med huvuduppgifterna att skydda, bevaka, och ytövervaka som även ska stödja samhället vid kris. På detta sätt bildar hemvärnsförbanden en nationell, territoriell basplatta för försvaret och skyddet av . En stor brist är dock att flertalet hemvärnsförband saknar förmåga att strida fullt ut i mörker. Att nästan halva den nuvarande försvarsorganisationen saknar mörkerkapacitet är katastrofalt.
mot · H5021784 · 2017-10-03 00:00:00 — Ombyggnad av för utveckling av hamn ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att förbättra trafiksituationen på i och tillkännager detta för regeringen. hamn är största hamn vad gäller färjetrafik till och . Den är också den tredje största hamnen för färjepassagerare. 2014 åkte cirka 700 000 bilar, lastbilar och bussar med färjorna till och från och . som passerade uppgick till över . Trafiken har ökat och beräknas fortsätta öka . fattade kommun ett inriktningsbeslut om att flytta ut hamnen för att på så sätt öka kapaciteten och skapa utveckling inte bara i utan för näringslivet i hela . är dock E65:an inte anpassad för den intensiva och ofta tunga trafik som går till och från hamn. Genomfartstrafiken med såväl godstransporter som personbilar till och från hamnen via , som går rakt genom staden. En utbyggnad av hamnens kapacitet kommer skapa ytterligare belastning. Därför är det av största vikt att beslutar om åtgärder för att göra mer trafiksäker och framkomlig och få bort köbildningar.
mot · H5021785 · 2017-10-03 00:00:00 — Tydligare redovisning av skatt på arbete ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur skattesystemet kan bli mer transparent och hur en tydligare redovisning av lönekostnaden kan genomföras och tillkännager detta för regeringen. gröna skatteväxling baserar sig på principen att öka kostnaderna för det som är dåligt för miljön och istället sänka kostnaderna på jobb och företagande. vid makten genomfördes ett antal sänkningar på jobb och företagande, exempelvis av ungdomsarbetsgivaravgiften. Men är kostnaderna för jobb och företagande alltför höga. Tyvärr är kunskapen om nivåer på exempelvis arbetsgivaravgifterna låga bland löntagare och allmänhet. Likaledes är kunskapen om att det är små och medelstora företag som bygger vår välfärd genom att skapa jobb och tillväxt i hela landet låg. Till stor del kan detta beskyllas det faktum att kostnaderna för arbete inte är tydliga för löntagare och allmänhet, bland annat då det inte är praxis att dessa visas på lönebeskeden. Ett mer transparent skattesystem och en tydligare redovisning av lönekostnaderna skulle skapa bättre förutsättningar för våra viktiga småföretagare och jobbskapare och en större förståelse för det kostnadsläge som råder när det gäller skatt på arbete.
mot · H5021786 · 2017-10-03 00:00:00 — Förhindra stölder på landsbygd och företag, tillåt övervakningskameror ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det möjligt för företagare som anser övervakningskameror nödvändiga för att förhindra stölder av fordon och maskiner att kunna sätta upp sådana och tillkännager detta för regeringen. Det sker omfattande stölder av skogs- och entreprenadfordon och lantbrukstraktorer över hela landet, både av hela maskinen, av viktiga delar och av dieseltankar och drivmedel. Stölder sker också i verkstäder och maskinhallar och på gårdsplaner i både lantbruksföretag och andra verksamheter. Trots omfattande försiktighetsåtgärder så fortsätter stölderna. Det är svårt att få tillstånd att sätta upp övervakningskameror för att skydda sina fordon och maskiner, oavsett om dessa finns på arbetsplatsen i skog och mark eller vid företaget. Motivet för att inte få sätta upp övervakningskameror är att dessa hotar integriteten för de som kan passera förbi. Det är uppenbart att polisens resurser inte alls räcker till för att förebygga dessa stölder. I utredningen ”En ny kameraövervakningslag” (SOU 2017:55) föreslås att kameraövervakning inom jordbruk och skogsbruk ska vara tillåtet, utan krav på tillstånd eller anmälan. Vi anser att lagstiftningen bör ändras så att företagare som bedömer det nödvändigt att förstärka skyddet av sin egendom enligt ovan ska kunna göra det utan att söka tillstånd, förutsatt att man t ex sätter upp tydliga skyltar som varnar för att området är kameraövervakat. Vår bedömning är att företagarnas rätt att skydda sina fordon och inventarier väger tyngre än intresset för att inte bevakas då risken för integritetsintrång torde vara mycket begränsad med tanke på var fordon och maskiner normalt står uppställda.
mot · H5021789 · 2017-10-03 00:00:00 — Studiebidrag för personer med intellektuell funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett förslag till system för studiebidrag för studenter med intellektuell funktionsnedsättning enligt de intentioner som anges i motionen och tillkännager detta för regeringen. Möjligheten för personer med utvecklingsstörning att studera vidare efter gymnasiet måste bli bättre. Bland annat finns det små möjligheter att finansiera studier på högskola eller yrkeshögskola. Det är också svårt att förutse hur den personliga ekonomin kommer att se ut då det inte finns ett samlat regelverk kring eftergymnasiala studier för personer med utvecklingsstörning. Reglerna för aktivitetsersättning sätter stopp för att ha kvar denna ersättning under studier på högskola. så kan det vara svårt att få ut full ersättning då en person med intellektuell funktionsnedsättning kan behöva mer tid för sina högskolepoäng. Vilket i sin tur innebär att man trots att man studerar på heltid inte får ihop tillräckligt med poäng för att enligt nuvarande regler få lika mycket i studiemedel som den som inte har denna funktionsnedsättning. CSN kan efter ansökan ge en högre ersättning även om man inte uppnår det antal poäng som egentligen krävs. Det finns dock en osäkerhet i detta då man bland annat inte vet om man kommer att få denna högre ersättning innan studierna inleds och osäkerheten kring risken att bli av med aktivitetsersättningen. så innebär systemet med att få en högre ersättning för färre studiepoäng att kostnaden för varje poäng blir högre för den studerande. Det är dock möjligt att ansöka om avskrivning för merkostnaden man fått jämfört med studenter som studerar i normal takt. Men återigen så är det något man inte vet innan man inleder sina studier. En väg att gå kan vara att ge studenter med utvecklingsstörning en högre bidragsdel. Det finns tidigare utredningsförslag om att ta bort aktivitetsersättningen för personer med utvecklingsstörning som studerar och istället ge dem studiemedel från CSN med en högre bidragsnivå. Dock gäller förslaget bara för studier till och med gymnasienivå. Vilket innebär att studier på högskola och yrkeshögskola inte innefattas i detta förslag. Om ett högre bidrag för studerande med intellektuell funktionsnedsättning skulle införas skulle systemet bli mer inkluderande och ge fler möjligheten att utveckla sig genom högre studier och lättare få en plats på arbetsmarknaden. Men det är viktigt att ha ett system som är lätt att förstå och där man kan förutse vad det betyder ekonomiskt för den studerande under men också efter att man avslutat studierna. Per Lodenius (C) i (C)
mot · H5021790 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa året om och tillkännager detta för regeringen. Ungefär 70 länder i världen växlar mellan sommar- och . I infördes på prov men det avbröts efter protester. växlar vi i . Idén med att skruva fram klockan uppstod när uppfinnaren ville spara på stearinljusen. Inom EU börjar och slutar . Motiveringen till tidsomställningen var ursprungligen att spara energi, vilket det rimligen bör gå att hitta effektivare metoder för att göra. Enligt en sammanställning av är besparingen högst marginell, . Det finns väldigt lite som talar för att siffran skulle vara annorlunda. Forskning från visar att omställningen av klockan orsakar ett påslag av stress, vilket i sin tur ökar risken för hjärtinfarkt och därmed också dödsfall. Vi har alltså en återkommande händelse där enskilda individers hälsa och i värsta fall liv riskeras. Visserligen ”räddas” liv när klockan ställs om till normaltid , men nettoeffekten blir negativ som helhet. Exakt hur den ökade stressen slår mot dödligheten i andra sjukdomar är fortfarande okänt. För de allra flesta så är tidsomställningen något man kan hantera, men för deprimerade personer och personer med hjärtfel kan den här övergången vara farlig. Småbarn och deras föräldrar brukar ha en besvärlig tid i anslutning till övergången. Det tar innan den biologiska klockan anpassat sig. Med året om så skulle vi få ljusare eftermiddagar även . Med mycket marginell energisparande effekt och med de negativa hälsoeffekter som forskningen visar, finns skäl för att sluta med tidsomställning vår och höst. Vi anser att det finns goda skäl att det ska vara som ska gälla året om, men viktigast är att sluta ändra tiden. Detta bör ges regeringen tillkänna. i (C)
mot · H5021791 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillämpa de senaste empiriskt bekräftade rönen om hur vi kan minska antalet självmord i vårt samhälle och tillkännager detta för regeringen. sker det i ca 1 500 självmord. Ytterligare sex gånger så många vårdas för självmordsförsök. Det finns sannolikt ytterligare dolda eller okända fall som inte kommit sjukvården till kännedom. Självfallet bör vi från samhällets sida göra allt vi kan för att minska antalet självmord. Vi skall lära från alla de som valt att avsluta sina liv på detta sätt och se hur vi på ett bättre, snabbare och klokare sätt skall kunna bistå de som i sin smärta och förtvivlan väljer denna utväg. ligger psykisk ohälsa bakom självmord och många av dem har haft kontakt med sjukvården. Enligt professor , docent och fil.dr Gergö Hadlaczky så finns det flera evidensbaserade sätt att ytterligare minska antalet självmord. Dels handlar det om att försvåra åtkomsten av exempelvis suicidmedel, alltifrån läkemedel till att bygga högre skyddsbarriärer vid broar. Det handlar också enligt dessa sakkunniga om att ha dessa perspektiv med i lagstiftningsarbetet när det gäller kontroll av vapen, förskrivning av sömnmedel, försäljning av smärtstillande över disk med mera. Dels finns det ett starkt samband mellan psykisk ohälsa och självmord. Därför måste detta inta en betydande position i syfte att förebygga risken för självmord. När det gäller unga människor med självmordsbeteenden så intar kognitiv beteendeterapi (kbt) en central roll ibland kombinerat med läkemedel. Kbt har visat sig minska självmordstankarna hos ungdomar och vuxna. Det kan också handla om familjebaserade interventioner för unga. Skolan utgör också en viktig plats för att förmedla kunskaper om psykisk ohälsa och självmordsprevention. Detta bör göras i större utsträckning . Många väljer att inte söka hjälp för att de inte har förtroende för den psykiska vården. Detta måste naturligtvis ändras och förtroendet måste på flera sätt stärkas. För många i denna förtvivlade situation är ensamhet och oro säkert något svårt för oss andra att föreställa oss. Att de skall känna förtroende, få stöd och professionell hjälp när de behöver det skall vara självklart. Att ger det i motionen till känna om att tillämpa de senaste empiriskt bekräftade rönen om hur man kan minska antalet självmord i vårt samhälle.
mot · H5021795 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av lokalbefolkningens acceptans för den storskaliga vattenkraften och tillkännager detta för regeringen. val att nedprioritera verksamheten i får konsekvenser för synen på och vattenkraften – inte bara i . har beslutat minska antalet driftcentraler från tre till två. Syftet uppges vara att bättre nyttja resurserna och skapa flexibilitet i både produktion och organisation. av vattenkraftproduktion sker i de norra skogslänen. Vattenkraften produceras lokalt men är en av de viktigaste källorna till hela gemensamma välstånd. har det debatterats flitigt i vattenkraftskommunerna om återbäringen från vattenkraften till energiproducerande kommuner och regioner. Den allmänna bilden är att det strömmar rikedomar från vattenkraften till , för att sedan i mindre del komma tillbaka i form av skatteutjämning eller regionalpolitiskt stöd. Det finns ett hårt tryck på återbäring eller återinvestering i producentkommunerna, det gör att frågan är känslig ur flera perspektiv. Det är lätt att konstatera att är en juvel i statens krona och att vattenkraften är en värdefull tillgång för hela landet. Vattenkraften spelar en central roll för elförsörjning, som enskilt produktionsslag, men också som regler- och balanskraft. Vattenkraften bidrar till ett konkurrenskraftigt energisystem, med låga utsläpp och trygga leveranser av elenergi, den har därför en särskilt viktig roll vid omställningen till ett helt förnybart energisystem. Det står också klart att svensk vattenkraft står inför omfattande investeringar i effektiviserings- och miljöåtgärder. Den fysiska påverkan från vattenkraften har betydande konsekvenser för ekosystem och biologisk mångfald. EU:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG) och art- och habitatdirektivet (92/43/EEG) ställer krav på svensk vattenkraft. Åtgärdsprogrammen enligt ramdirektivet för vatten är omfattande, och genomförandet av dem är kostsamt men av stor betydelse för att nå de uppställda målen. Den tidigare fastighetsskatten på vattenkraft har länge hämmat behovet av nödvändiga investeringar i sektorn, och har genom energiöverenskommelsen beslutats sänkas till samma nivå som för de flesta övriga elproduktionsanläggningar, det vill säga . Vi socialdemokrater är glada att vi nu får bort den höga straffskatt på vattenkraftanläggningar som den tidigare borgerliga regeringen drev igenom! Det ger nu den storskaliga vattenkraften medel och handlingsutrymme att klara kommande investeringar för att nå miljömålen. Vi socialdemokrater driver på för att vattenkraftens utbyggnad främst sker genom effekthöjning, i den storskaliga vattenkraften i de redan utbyggda älvarna – som exempelvis älv. Det innebär att vi alla, och särskilt vattenkraftbolagen, är beroende av lokalbefolkningens acceptans i sina kärnområden. Ledningen för måste se att neddragningen av personal i energiproducerande kommuner skadar förtroendet för , och förståelsen och betydelsen av den storskaliga vattenkraften. Det bör övervägas att vidtas åtgärder för att i högre grad ska agera på ett sätt som inte riskerar att skada förtroendet för vattenkraften lokalt.
mot · H5021796 · 2017-10-03 00:00:00 — Statliga bolag och jämställd sponsring ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydliga jämställdhetsmål för statliga bolag när det gäller sponsorstöd till idrottslag, idrottsevenemang, tv-sändningar och liknande kommersiella aktiviteter och tillkännager detta för regeringen. Enligt statens ägarpolicy ska bolag med statligt ägande arbeta strategiskt för att agera föredömligt inom områdena miljö, mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, antikorruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Regeringen har också uttalat att bolag med statligt ägande ska vara föredömen i jämställdhetsarbetet och ska arbeta aktivt med jämställdhetsfrågor i hela sin verksamhet. Flera av bolagen med statligt ägande har samarbetsavtal med svensk idrott och sponsrar olika specialförbund. , Postnord och SJ har exempelvis sponsoravtal med . Men avtalen ser olika ut när man jämför de statliga bolagen. Medan och Postnord gav stöd till exempelvis både damlandslaget och herrlandslaget i fotboll så gav SJ stöd enbart till herrlandslaget. SJ har inte motiverat hur deras stöd aktivt bidragit till att främja jämställdhet. Frågan om sponsorstöd till idrott är en liten del av statliga bolags verksamhet men det kan inte anses som oviktigt hur detta stöd fördelas. Det finns exempelvis ett tydligt mål för könsfördelningen i bolagens styrelse. Det bör därför göras en översyn om jämställdhetsmål för statliga bolag när det gäller sponsorstöd till idrottslag, idrottsevenemang, tv-sändningar och liknande kommersiella aktiviteter.
mot · H5021797 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om yrkesfiske efter lax i och tillkännager detta för regeringen. Flera av bestånden av vildlax i är svaga. För att anpassa fisket till varje bestånds skyddsbehov sker allt svenskt yrkesfiske efter lax med fasta fällor på grunt vatten nära älvarnas mynningar. Havs- och vattenmyndigheten har även beslutat att fasa ut yrkesfisket efter lax i öppet hav för att skydda de svaga bestånden. Detta beslut har inneburit att det småskaliga yrkesfisket efter lax i södra helt har stoppats. Beslutet har därmed fått stora negativa konsekvenser för svenska yrkesfiskare i södra . Det är av största vikt att vi vårdar våra bestånd av svaga arter. Bland dessa finns otvetydigt den vilda Östersjölaxen. Men lika viktigt är att vi arbetar tillsammans mellan strandstater för att värna dessa arter. Då kan vi inte ha olika regler för fiskare från olika länder. Vi menar att bör driva att samma regler ska gälla för alla länder runt gällande yrkesfisket efter lax. På detta sätt kan vi både säkra laxbeståndet och även upprätthålla en konkurrensneutralitet mellan fiskare från olika länder.