mot · H4023727 · 2017-05-03 00:00:00 — Regeringen, eller en expertgrupp, ska ansvara för att utpeka riksintressen. Bostadsbyggande bör klassas som riksintresse och kulturmiljö och friluftsliv slopas. Kraven på att motivera riksintressena när de pekas ut ska stärkas och beslut om riksintressen ska aktivt omprövas i samband med att en ny översiktsplan antas av kommunen. Om motiveringen är aktuell upphör riksintresset. Frigör mer mark till bostäder genom ett reformerat system för naturreservat Sedan trädde i kraft har kommunerna själva möjlighet att besluta om naturreservat. De kommunalt beslutade naturreservaten är i mycket stor utsträckning tätortsnära. Regelverket för naturreservat behöver ses över och reformeras. En snabb tillväxt av kommunalt beslutade tätortsnära naturreservat riskerar att hämma bostadsbyggandet. Endast regeringen, eller en expertgrupp, ska kunna inrätta naturreservat. Möjligheten att upphäva kommunala naturreservat när det är motiverat bör stärkas. Frigör mer mark till bostäder genom ett reformerat system för strandskydd Strandskyddet fyller en viktig funktion i att värna naturvärden och människans tillgång till dessa naturvärden. Lagstiftningen behöver dock anpassas till dagens verklighet. Trots att lättnader i lagstiftningen gjorts har tillämpningen av lagstiftningen inte hängt med. I många delar av har strandskyddet blivit mer restriktivt. Strandskyddet bör göras mer ändamålsenligt i hela landet i syfte att förbättra förutsättningarna för byggande och boende i strandnära områden. Det generella strandskyddet bör begränsas , och möjligheten till utökat strandskydd till max bör endast användas undantagsvis. Kommunernas beslutanderätt gällande strandskydd ska stärkas relativt och . Fler undantag från strandskyddsbestämmelserna bör prövas framöver. Frigör mer mark till bostäder genom ett reformerat regelverk för buller Regelverket kring buller bör reformeras. vill allt fler bo tätare med nära tillgång till kollektivtrafik och service. Med ny byggteknik kan det skapas goda ljudnivåer inomhus även i lägenheter nära t.ex. tågstationer. Trots det ansåg av kommunerna att riktvärdena för utomhusbuller hindrar bostadsbyggande. Bullerregelverken bör ses över så att det går att bygga närmare vägar och järnvägar – upp till bör vara godkänt för bostadsbyggande. Källa till buller ska inte ha betydelse. Enskilda bör i högre grad ha möjlighet att ta beslut om var de vill bo, utöver minimikrav. Möjliggör prisvärda bostäder som fler har råd att bo i Byggkostnaderna i ligger långt över EU-snittet, vilket bidrar till att det inte byggs tillräckligt med bostäder. En viktig faktor är att stordriftsfördelar inte tas till vara. behöver en mer industrialiserad byggprocess. Krav på bostäders utformning, tillgänglighet och energihushållning är grundläggande för att säkerställa en god standard på svensk bostadsmarknad. Dessa regler är dock ofta mycket högt satta, vilket gör det svårare att bygga prisvärt för t.ex. ungdomar och nyanlända. Regelverket bör därför ses över. finns också problem med att hyresvärdar höjer hyran så mycket efter en renovering att hyresgästen inte har råd att bo kvar. Det försvårar åtkomsten av hyresrätter för ekonomiskt svaga hushåll. vill införa typgodkända hus i syfte att underlätta industriellt byggande. Byggreglerna bör ses över i syfte att främja byggande och prisvärt boende. Förutsättningarna för att öka hyresgästers möjlighet att påverka renoveringars omfattning bör ses över. Bristen på studentbostäder leder till osäkerhet, långa köer, trångboddhet, hemmaboende, höga hyror och lång pendling. För att komma till rätta med bristen på studentbostäder krävs reformer som gör det enklare och billigare att bygga små bostäder. Reglerna för tekniska egenskapskrav och utformningsregler för studentbostäder bör förenklas så att det går att bygga mindre lägenheter i fler miljöer. Parallellt bör ett förkortat förfarande för plan- och bygglovsprocesserna för studentbostäder införas i vilket kommunens processer ska få ta max . Högskolornas och universitetens roll för att öka antalet studentbostäder bör också stärkas. De hinder som kvarstår för lärosäten att äga och bygga studentbostäder bör tas bort. Bland annat bör möjligheten för lärosäten att hyra ut bostäder till alla studentkategorier gälla alla lärosäten och permanentas. bör en översyn göras av marktillgången nära universiteten och högskolorna. Akademiska Hus bör dessutom få ett tydligare bostadsuppdrag med ett volymmål för byggande och ägande av studentbostäder. Bättre villkor för entreprenörskap och företagande Vår ekonomiska framgång förklaras ofta med att de grundläggande villkoren för företagande har varit relativt goda . Vi har väl fungerande institutioner, relativt enkla regelverk för att starta och driva företag och en jämförelsevis välutbildad befolkning. ser vi hur andra länder kommer i kapp inom t.ex. digitalisering och regelförenkling för företag. har vissa historiska styrkor för försvagats, som t.ex. utbildningssystemet och företagens kompetensförsörjning. Svenska företag och entreprenörer behöver bättre villkor för företagande för att klara konkurrensen och fortsätta utvecklas. Kvalificerade personaloptioner för nyckelpersoner i växande företag För att få ett dynamiskt näringsliv måste mindre, snabbväxande företag kunna konkurrera om samma arbetskraft som större och mer etablerade företag. har dock sällan möjlighet att erbjuda marknadsmässiga löner till nyckelpersoner, och det gäller även när den långsiktiga potentialen är stor. För att underlätta för mindre, snabbväxande företags rekrytering av kompetent arbetskraft vill vi därför göra det enklare och mer konkurrenskraftigt att erbjuda anställda incitamentsprogram och delägarskap. föreslår ett väl avvägt förslag som stimulerar till entreprenörskap inom ramen för en ansvarsfull skattepolitik. Företag med maximalt 250 anställda inkluderas i stället för den nu liggande utredningens förslag om 50 anställda. Vi vill att gränsen för bruttotillgångar ska uppgå till maximalt samt ta bort utredningens förslag om tidsgränser för hur länge företaget har funnits. Sammantaget gör detta personaloptioner till ett kraftfullt verktyg för att få företag att växa, attrahera spetskompetens och vara konkurrenskraftiga på en internationell marknad. Gör det enklare och snabbare att anställa utländsk kompetens Internationell rekrytering är ett viktigt verktyg för att hitta rätt kompetens för svensk industri och svenska företag. Alliansens reformering av regelverket för arbetskraftsinvandring var ett viktigt steg, men reformarbetet bör fortsätta. Handläggningstiderna för arbetsmarknadsärenden hos är dock fortsatt alldeles för långa och behöver kortas kraftigt genom att en tidsatt maximal handläggningstid införs. Den maximala handläggningstiden bör inte få överstiga . En annan utmaning för att rekrytera inom EU är att många EU-medborgare upplever svårigheter med att erhålla personnummer. Därför är vi beredda att göra det möjligt för experter från andra EU-länder att få personnummer även om deras vistelser i är kortare än . Sänk kravet på aktiekapital och inför bättre möjlighet till tjänstledighet Att göra det enklare och mer lönsamt att starta och driva företag är en viktig del i att skapa fler och bredare vägar till jobb och etablering i . krav på aktiekapital ligger fortfarande jämförelsevis högt och bör sänkas till . vill också att det ska bli enklare att våga ta steget och bli entreprenör genom att rätten till tjänstledighet för att starta företag förlängs från de som gäller till åtminstone . Det bör också bli enklare att växa och anställa genom att s.k. mikroföretag undantas från en del administration så att de i stället kan fokusera mer på att driva verksamheten framåt. Stärk ungas och utrikes föddas företagsamhet Unga och utrikes födda som vill starta eget ska uppmuntras. På så sätt kan de skapa jobb både åt sig själva och åt andra. vill därför satsa på verksamheter som stöder dessa grupper att starta eget och som framgångsrikt visat på goda och varaktiga resultat. Tyngre lastbilar för klimatsmarta transporter Att tillåta tyngre lastbilar, upp till , är en viktig reform för jobben, för miljön och för industrin i . Detta har gjorts i t.ex. , som därmed har fått en viktig konkurrensfördel inom skogsindustrin jämfört med . Tyngre lastbilar leder till att samma transporter som görs kan göras av färre lastbilar, vilket är bra för såväl miljön som industrins konkurrenskraft. De utvärderingar som har gjorts visar att tyngre och längre lastbilar sänker CO2-utsläppen per transporterat ton med , ökar företagens produktivitet med 20–och sänker deras kostnader med 8–. vill att det ska vara möjligt för tyngre lastbilar att trafikera våra vägar. Stärk forskningen och den högre utbildningen anser att det övergripande målet för högre utbildning, forskning och innovationspolitik ska vara att ska vara en framstående kunskapsnation, där utbildning, forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och effektivitet samt bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Med svagare skolresultat riskerar även högre utbildning och forskning att försvagas . Därför krävs att ett tydligt kvalitets- och kunskapsfokus präglar dessa politikområden. Reformera högskolans resurstilldelningssystem och stärk kvalitetsutvärdering För den kunskapsintensiva industrin är högskolan särskilt viktig. Trots en omfattande satsning på antalet platser i högre utbildning ser vi fortsatta utmaningar för företagen att få tillgång till specialistkompetens. Detta beror till stor del på att utbildningskvaliteten har fallit och att resurserna per student fördelas på ett sätt som premierar kvantitet framför kvalitet. vill därför låta utreda hur ett reformerat resurstilldelningssystem som premierar kvalitet i högre utsträckning ska utformas. vill också förstärka kvalitetsutvärderingen hos och att myndigheten ska behålla sitt mandat att stänga ned undermåliga program. Stärk basanslagen för forskning och tilldela resurser utifrån kvalitet vill stärka basanslagen för forskning. Detta stärker lärosätenas förutsättningar att stärka kvaliteten i forskningen och att genomföra sitt uppdrag. är kritiska till regeringens förslag att ge ”samverkan” samma viktning som citeringar och publiceringar i tilldelningen av forskningsmedel. vill också att en utredning tillsätts för att lämna förslag på hur ett system med kvalitetsuppföljning av forskningen kan inrättas. Förbättra möjligheten för utländska universitet att etablera sig i Den svenska högskolan är internationaliserad, men mer kan göras för att ytterligare öppna högskolesektorn både för framstående internationella studenter och för lärare. Ett sätt är att locka utländska universitet till att etablera sig i . vill därför se över hur tillståndsgivning för utländska lärosäten som vill upprätta filialer i kan förenklas. Utnyttja kraften i delningsekonomi och digitalisering Den snabbt växande delningsekonomin förändrar och utmanar våra traditionella föreställningar om ekonomins funktionssätt, förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare och hur framtidens skattesystem ska utformas. Några av de stora fördelarna med en växande delningsekonomi är att resurserna kan användas effektivare, att varor och tjänster kan komma fler till del och att det finns stora potentiella miljövinster i att dela och utnyttja våra resurser bättre. Delningsekonomin har potential att bli nästa stora frihetsreform när människors möjligheter till egen försörjning och konsumentval ökar. bör välkomna delningsekonomin, och svensk lagstiftning behöver anpassas efter dess framväxt. Att verka inom delningsekonomin får dock inte blir en förevändning för att fly undan skatt eller att inte följa lagar. De allra flesta vill också göra rätt för sig och politiken måste göra regelverket tydligare. Enkla tjänster som tillhandahålls av privatpersoner till privatpersoner står med stor sannolikhet i stora delar utanför skattesystemet, då skattereglerna anses vara för krångliga och skattenivån för hög. Det är viktigt att våra skatteregler utformas på ett sätt så att det är lätt och rimligt att göra rätt för sig. Tillväxtpotentialen i delningsekonomin begränsas av betydande reglering och i vissa fall jämförelsevis hög beskattning. För att minska hindren bör administrativa förenklingar och beskattningsmässiga lättnader för små inkomster från tillhandahållanden mellan privatpersoner under ett visst gränsbelopp prövas. bör även skattereglerna ses över för högre inkomster där tillhandahållandena närmar sig nivåer för egenförsörjning. Det skulle möjliggöra för fler enkla jobb i den vita ekonomin. Exakt hur ett regelverk för en växande delningsekonomi ska se ut bör dock utredas noggrant. Den nya lagstiftningen måste även vara teknikneutral. Plattformarna bör ges möjlighet att bli certifierade av , eller annan myndighet, när dessa på frivillig basis samarbetar med myndigheten i syfte att kontrollera att enskilda individer följer gällande regelverk samt åtar sig ett grundläggande ansvar för användarnas säkerhet och integritet. Genom en sådan certifiering kan konsumenterna enkelt försäkra sig om att plattformen ser till att lagstiftningen efterlevs även inom delningsekonomin. Framöver kommer att behöva fler enkla jobb och ett effektivare resursutnyttjande för att klara såväl integrations- som klimatutmaningarna. Vi bör därför ha som målsättning att ska bli världens bästa land att dela varor och tjänster i. Utan en hög ambitionsnivå riskerar vi att bli omsprungna av andra mer teknik- och utvecklingsvänliga länder. Åtgärdsplan för växande delningsekonomi ska ha som mål att bli världens bästa land att dela varor och tjänster i. En åtgärdsplan bör tas fram för hur berörda myndigheter kan tillmötesgå den digitala ekonomins krav och behov. Målet ska vara att alla offentliga tjänster som går att digitalisera ska digitaliseras. En översyn av och andra berörda myndigheter bör ske för att genom it-stöd och administrativt stöd förenkla administrationen för köpare och säljare inom delningsekonomin, och säkerställa att skatteinbetalning fungerar. bör få i uppdrag att ta fram digitala lösningar som möjliggör en enklare redovisning av småskaliga inkomster i näringsverksamhet. SCB bör även se över möjligheten att inkludera delningsekonomin i BNP-måttet. Möjligheten för delningsplattformar att certifiera sig gällande beskattning samt grundläggande ansvar för användarnas säkerhet och integritet bör ses över. Skydda miljö och klimat med effektiva insatser Hotet från klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar. Det är av yttersta vikt att våra utsläpp av växthusgaser minskas för att stoppa denna förändring. Men tyvärr räcker inte det. måste genom att agera som ett föredöme också få andra att följa i våra fotspår och då räcker det inte med sänkta utsläpp. Vi måste visa att det som vi sänker våra utsläpp är möjligt att öka tillväxten och ge fler människor möjligheten att förverkliga sina mål och drömmar. Klimatpolitikens fokus måste ligga på att sänka de globala utsläppen i stället för att flytta runt dem. Tuffa särkrav leder ofta till sänkta svenska utsläpp men gör det rakt motsatta för de globala utsläppen. När energiintensiv produktion flyttar från hamnar den i länder och regioner med såväl mindre klimatvänlig elproduktion som mindre tuffa klimatkrav. Eftersom det är så akut att möta klimatförändringarna är det viktigt att våra insatser gör största möjliga skillnad. och klimatet har inte tid med ineffektiva klimatsatsningar. Därför måste varje satsad klimatkrona ge största möjliga klimatnytta. Under alliansregeringen visade vi att en ambitiös miljö- och klimatpolitik och minskade utsläpp av växthusgaser går hand i hand med ökad tillväxt. Utsläppen av växthusgaser i minskade . steg BNP med . Det är därför bekymrande att miljöpolitik nu är på väg åt fel håll. Flera av regeringens åtgärder döms ut av bedömare, exempelvis , som ineffektiva. Det ambitiösa miljöarbete som Alliansen genomförde har bromsat in. Det är därför inte förvånande att utsläppsminskningstakten har avstannat. Enligt den senaste statistiken från SCB ökade utsläppen . Prognosen för att nå miljömålen är dålig och arbetet med att nå miljömålen behöver trappas upp. För att nå våra mål måste vi inse att ensam inte är stark i kampen mot klimatförändringarna. måste både genom internationellt samarbete och kostnadseffektiva lösningar på hemmaplan bekämpa klimatförändringarna. Med kostnadseffektiva lösningar och marknadsbaserade styrmedel byggda på principen om att förorenaren betalar gör vår klimatpolitik största möjliga nytta. En stark röst för det globala klimatavtalet enades världens länder om ett gemensamt klimatavtal i , och ratificerades det. står fast vid den ambitiösa linjen om att EU:s utsläpp ska minska , där ska uppnås internt inom EU och de resterande 10 procentenheterna ska uppnås via internationella mekanismer. vill även att fortsätter driva på för kompletterande insatser vid sidan av klimatförhandlingarna. Den globala koalition som under alliansregeringen varit med och startat, som syftar till att begränsa kortlivade klimatgaser som sot och metan i atmosfären, ska öka sina insatser. Internationella klimatinvesteringar för största nytta per skattekrona Miljö- och klimatmål ska sättas så att industri och företag kan fortsätta att verka i , annars riskerar vi att flytta utsläppen och andra miljöproblem till andra länder utan samma kontroll som vi har i . För oss är det också viktigt att vi får ut största möjliga nytta för miljön för varje skattekrona som satsas. Vi eftersträvar störst miljönytta per investerad krona, oavsett om satsningarna görs i eller utomlands. Det är att ta ansvar för miljön, klimatet och skattebetalarnas pengar. Därför vill vi förstärka satsningarna inom program för internationella klimatinvesteringar, som har bevisad effekt, hög nytta och kostnadseffektivitet. Styrmedel för en klimatsmartare fordonsflotta Ett teknikneutralt bonus–malus-system bör införas där mer miljöanpassade fordon premieras vid inköpstillfället genom en bonus, medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre fordonsskatt. Det förslag som regeringen nu har lagt fram är inte främst ämnat att minska utsläppen utan i stället verkar syftet vara att höja skatten för bilägare. Supermiljöbilspremien har varit framgångsrik och utnyttjats i mycket hög utsträckning. Fortsatt satsning på laddstolpar vill att satsningen på statligt stöd till laddstolpar fortgår för att säkerställa att nödvändig infrastruktur finns för att en omställning av fordonsflottan ska kunna ske. Sänkta utsläpp från transportsektorn genom införandet av reduktionsplikt För att sänka utsläppen från transporter kommer biobränslen att spela en än större roll framöver. Därför vill införa en teknikneutral reduktionsplikt baserad på drivmedlens klimatprestanda som successivt ökar andelen biobränslen i drivmedelsmixen. Det är dock av yttersta vikt att ett sådant system är förenligt med och därmed skapar långsiktiga spelregler. Nollvision för basindustrin och carbon capture and storage För att kunna behålla basindustrin i som vi har ambitiösa klimatmål behöver staten ha tät dialog och samarbete med basindustrin för att uppnå en nollvision för basindustrins utsläpp. Nollvision för basindustrin är ett ben, och det andra är geologisk lagring av koldioxid, carbon capture and storage (CCS). vill tillföra resurser för att arbetet tillsammans med basindustrin och med CCS kan påbörjas. vill införa ett skatteavdrag för företag som klimatkompenserar genom olika typer av klimatkompensation, exempelvis genom CDM (clean development mechanism) eller EU:s system med handelsrätter. Vi tror att om man ger företag valmöjlighet vid klimatkompensation kan det öka intresset samt uppmuntra fler företag att klimatkompensera. Insatser för att minska klimatutsläppen i exempelvis utvecklingsländer är ofta kostnadseffektiva och bör uppmuntras. Ta fram en nationell bioekonomistrategi är ett land som är mycket rikt på skog. Det medför ett ansvar att bruka skogen rätt. har länge varit bra på att bruka skogen på ett hållbart sätt, och det finns i mycket kunskap och forskning på området. Genom att ta fram en nationell bioekonomistrategi kan vi skapa större miljö- och klimatnytta. Den nationella strategin ska vara en väl förankrad strategi som kräver att stat och näringsliv samverkar för att underlätta omställningen som krävs för exempelvis skogsindustrin och lantbruket. anser att en väl utformad kemikalieskatt både kan bidra till att stärka miljöstyrningen och inbringa skatteinkomster för att stärka det finansiella sparandet. En viktig utgångspunkt för ekonomiska styrmedel på miljöområdet är dock att de i möjligaste mån ska utformas så att förorenaren betalar i relation till sin miljöpåverkan. Styrmedlen ska i största möjliga utsträckning vara kostnadseffektiva, teknikneutrala och administrativt enkla och bör inte avvika alltför mycket från motsvarande styrmedel i andra delar av en gemensam marknad. Den utformning av kemikalieskatten som regeringen nu inför uppfyller inte dessa kriterier utan fungerar enbart som en straffskatt på vitvaror och hemelektronik. Det ger svenska aktörer en betydande konkurrensnackdel jämfört med internationella konkurrenter och riskerar att endast ge begränsad miljönytta och i stället leda till att konsumenter gör sina inköp av vitvaror och hemelektronik via utländska återförsäljare. vill därför se en annan utformning av kemikalieskatten än den som regeringen har infört. Goda villkor för landsbygden Vår plan för ett starkare innebär att hela landet ska leva. Hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara. Människor och företag över hela landet ska ges möjligheter att växa och utvecklas. Det är självklart för oss att stärka förutsättningarna för företagande, handel och konkurrenskraft så att fler jobb skapas. Städerna klarar sig inte utan landsbygden. Jordbruket, livsmedelsproduktionen och skogsbruket lägger grunden för en livskraftig landsbygd. Regeringens politik försvårar i många delar tillvaron runt om i . Höjd bensinskatt, minskat RUT-avdrag och förslag om en vägslitageskatt är några exempel på förslag som riskerar att drabba hushåll och företag. Det är fel väg framåt. För att hela ska leva behöver villkoren för människor att leva och verka på landsbygden i stället stärkas. Behov och utmaningar ser olika ut i olika delar av , men vissa reformbehov går igen över hela landet. För att stärka företagandet behövs regelförenklingar, sänkta kostnader och minskad administration. Därutöver tillkommer frågor såsom infrastrukturfrågor (vägar, kollektivtrafik och bredband) och tillgång till exempelvis service och kapital. Samtliga dessa frågor innebär större och annorlunda utmaningar i utpräglad glesbygd. ligger på många sätt i framkant både inom jordbruk och skogsbruk, och med rätt förutsättningar kan de gröna näringarna utvecklas och växa ännu mer. Vi behöver därför värna och stärka konkurrenskraften genom sänkta kostnader, minskat regelkrångel och färre särkrav. Nej till flygskatt, höjd fordonsskatt och indexering av bensinskatt Regeringen har aviserat kraftiga skattehöjningar på avstånd och resor. Detta slår särskilt hårt mot landsbygden, där bilen ofta är nödvändig för att ta sig till jobbet, skolan och träningen. Dels har regeringen utöver vanlig indexering av bensinskatten infört en årlig omräkning av bensin- och dieselskattesatserna, vilket kommer att driva upp bensinskatten med över en halv krona per liter. Dessutom aviserar regeringen höjd fordonsskatt och införandet av en flygskatt. Alla de som är beroende av långa resor för jobb och försörjning ska inte missgynnas för att de bor utanför storstäderna eller långt ifrån en tågstation. Därför säger nej till flygskatt, höjd fordonsskatt och regeringens indexering av bensinskatt. 11 Trygghet att lita på I plan för ett starkare ingår trygghet att lita på. Tryggheten är den grund som samhället vilar på och en förutsättning för vår utveckling och vår framtid.