ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5022906 · 2017-10-04 00:00:00 — Travsportens spelvillkor och beskattning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över den svenska travsportens spelvillkor och beskattning och tillkännager detta för regeringen. Travsporten betyder mycket för . Vi har över 30 travbanor, t.ex. , Axvalla travbana i och i . Det är en av äldsta sporter, och arrangeras över 900 arrangemang och 9 000 lopp. Travtävlingar i lockar cirka 1,3 miljoner besökare , vilket gör travet till en av landets största publiksporter tillsammans med fotboll och ishockey. Travsport engagerar många människor inte bara kring själva tävlingarna utan bidrar också till sysselsättningen på landsbygden och till jobb på travbanor och i anslutning till tävlingar. Dessutom är hästsporten en viktig fritidssyssla för många svenskar. Hästnäringen i sysselsätter runt 30 000 helårstjänster och travsportens utveckling är en viktig aspekt för hela hästnäringen – nästan var fjärde av de över 350 000 hästarna i är en travhäst. Många av arbetstillfällena i hästnäringen finns på landsbygden där arbetsmarknaden är svagare än i storstäderna, och hästnäringen har även stor betydelse för jordbruket. ATG-modell har varit framgångsrik och bidragit starkt till en positiv ekonomisk och sportslig utveckling . Överskottet från spelet på hästar går dessutom tillbaka till hästsporten och är en förutsättning för största tjejsport, ridsporten. Dessutom har staten fått ansenliga intäkter i skatt på spelnettot. Denna totalisatorskatt är världens högsta skatt på travspel. har dock travsportens omsättning minskat ordentligt, och så även tillskotten för svensk hästsport. Det har blivit betydligt dyrare att äga en häst och uppfödningen av travhästar har gått ned med i . Enligt en undersökning funderar hälften av alla travhästuppfödare på att lägga ner sin verksamhet . Därtill erbjuder utländska spelbolag, som inte betalar skatt i eller bidrar ekonomiskt till svensk hästsport, spel på hästar över internet. Konkurrens i sig är det inget fel på, så länge den sker på lika villkor. I jämförelse med t ex våra nordiska grannländer har som nämnts dessutom en betydligt högre totalisatorskatt. Denna utveckling får negativa effekter på travsporten i . Det är önskvärt att svensk travsport och hästnäring har långsiktigt goda villkor så att den kan utvecklas som både skatteintäkter och arbetstillfällen på landsbygden i anslutning till hästsporten kan växa. Regeringen bör se över den svenska travsportens spelvillkor och göra en översyn av höga totalisatorskatt.
mot · H5022907 · 2017-10-04 00:00:00 — Effektiv handläggning hos myndigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör förtydliga för våra myndigheter att de måste följa lagar och regler i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheternas handläggningstider ska följa kraven från svensk och europeisk lagstiftning om maxtider och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att om en myndighet på grund av sin försumlighet och brott mot gällande tids- och handläggningslagar gör att ett företag förlorar pengar eller drabbas av annan skada ska myndigheten vara skyldig att ersätta företaget, och detta tillkännager för regeringen. har många myndigheter, vilket i sig kan ifrågasättas hur effektivt det är och om inte detta ytterligare kunde effektiviseras. Det är viktigt att minskar sin byråkrati för att öka konkurrenskraften. Många av våra myndigheter gör ett mycket bra jobb och levererar sina beslut till företag och privatpersoner, men tyvärr gäller inte det alltid hos alla myndigheter. Det finns exempel på både svenska regler och EU-regler som talar om hur länge en myndighet får hålla på med sin handläggning innan den måste vara klar. Att en myndighet skyller på att man inte har ekonomiska resurser, är dåligt bemannad, inte har tillräckligt kunnig personal eller att man medvetet prioriterar ner vissa ärenden är helt oacceptabelt. En myndighet som fått skarp kritik för detta från bland annat JK och JO är Kemikalieinspektionen i för sina långa handläggningstider för växtskyddsmedel. Detta har orsakat förluster för flera odlare i och också påverkat viljan att producera vissa svårodlade grödor i . Detta gör att många företag förlorat intäkter och ökat sina kostnader på grund av myndighetens bristfälliga arbete. Ett annat tydligt exempel är ansvar att handlägga vapenlicenserna i rimlig tid. Långa handläggningstider gör att jägare har missat att ha sina vapen klara till jakten, och många vapenhandlare har förlorat pengar och hamnat i svåra ekonomiska situationer på grund av bristerna hos polisens vapenhantering. Trots kritik från JK och JO så har inte dessa brister rättats till, vilket gör att dessa myndigheter inte följer lagen och enskilda företag får ta den ekonomiska förlusten. Det finns många fler exempel men det viktigaste är att våra myndigheter får ett förtydligande på att man måste följa lagar och regler. Om man inte följer reglerna av någon anledning så måste man kompensera de företag som förlorar pengar på grund av det.
mot · H5022910 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur frågan om beredskapsresurser för ansvarig myndighet gällande dricksvattenförsörjningen kan tillgodoses och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av nationell säkerhet för dricksvattenförsörjningen i och tillkännager detta för regeringen. har som nation alltid varit bortskämd med god tillgång till dricksvatten, en stabil grundvattennivå och att stora dricksvattentäkter har tagits som en självklarhet. har detta förändrats drastiskt. Vi påverkas av ett förändrat klimat med mindre nederbörd och varmare perioder som torkar upp markerna. Runt om i ser vi brister i kommunala avloppssystem där kontaminerat vatten läcker ut i vattendrag och dricksvattentäkter. Bara har flera kommuninvånare tvingats koka eller hämta sitt dricksvatten på annat håll än i hemmets kran då kommunen inte kunnat lösa dricksvattenförsörjningen. tvingades stänga ner de brunnar som försåg en del av kommunen med dricksvatten. Anledningen var upptäckten av PFAS i vattnet, kemikalier som historiskt använts av flygvapnet i deras brandskum. Kommuninvånarna kunde i detta fall fortsätta dricka sitt kranvatten då kommunen byggt ihop vattenledningsnäten mellan och och snabbt kunde byta vattenkälla. larmar plötsligt det kommunala bolaget om att vattennivån sjunker drastiskt i den enda vattentäkt som för tillfället försörjer ca 16 500 invånare . startar då omgående en krisplanering där man snabbt konstaterar att man behöver både regionalt och nationellt stöd. Den nationella vattenkatastrofgruppen, VAKA, kom att spela en betydande roll för kommunens agerande. VAKA är en stödfunktion för kommuner och regioner som drabbats av eller kommer drabbas av problem med dricksvattenförsörjning. VAKA startades av 2004 efter att en rad katastrofer skett i samhället som översvämningar och långvariga elavbrott. Ett behov fanns och bedömningen var att kommuner och regioner behövde ett nationellt stöd för rådgivning och krisutrustning. riskerar VAKA att gå i graven då regeringen inte avsätter mer pengar för verksamheten. VAKA:s avveckling kommer bli ett allvarligt problem då ingen annan myndighet har fått det samlade ansvaret för att hjälpa och stödja kommuner och regioner med dricksvatten. Ingen ifrågasätter längre klimatförändringarna och deras konsekvenser. Vi kommer att se dramatiska förändringar avseende både tillgång och kvalitet på vårt dricksvatten och detta måste hanteras och samordnas under någon myndighet. En lämplig myndighet för detta skulle kunna vara MSB, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, som kopplats in vid nationella katastrofer. Oavsett vilken myndighet som har uppdraget är det rimligt att regeringen säkerställer att det finns tjänligt dricksvatten för medborgarna. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H5022911 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över för att underlätta sjönära byggande och tillkännager detta för regeringen. Strandskyddet är ett generellt skydd för att värna allmänhetens intresse vid vatten i hela landet. Det ska säkerställa allmänhetens tillgång till strandområden och tillgodose god livsmiljö för den biologiska mångfalden. Det gäller vid alla kuster, sjöar och vattendrag. Skyddat område är oftast från strandkant, både på land och i vattenområdet. kan dock utöka strandskyddet . Syftet skulle i sådana fall vara att säkerställa skydd av mark. Syftet är dock luddigt och tillämpas på olika sätt i olika delar av landet. är ett av minsta län med tio kommuner. Trots att vi är få så finns det fler sjöar, diken och andra vattendrag än det finns människor i länet. domineras av en centralort och det är inte helt lätt att få människor att etablera sig i länet utanför tätbebyggda områden. Ett litet län har möjlighet för pendling och då måste två saker fungera, infrastruktur och boende. Attraktiva boendemiljöer vid vattennära lägen finns det många av i , särskilt i våra glesbefolkade delar som , och . Här skulle det kunna byggas mycket mer om det inte vore så att strandskyddet var ett hinder. De godtyckliga besluten fattade av länsstyrelser över hela blir ett hinder för den svenska boendemarknaden och det var inte lagstiftarens syfte när strandskyddsreglerna ändrades under förra mandatperioden. krävs det en genomlysning av landsbygdsboende och . Det behöver göras lättnader för byggnationer utanför tätbebyggda områden i syfte att skapa fler bostäder och fler arbetstillfällen. Det ska självklart finnas ett regelverk som värnar naturvärden och allemansrätt, men ett land måste kunna utvecklas och enskilda markägare måste få bestämma över sin egen mark. Därför måste ses över i syfte att underlätta sjönära byggande.
mot · H5022912 · 2017-10-04 00:00:00 — Förändra rutinerna för skatteinbetalning för äkta gränsgångare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att undanröja gränshinder och dubbelbeskattning av gränsgångare och tillkännager detta för regeringen. Den som är gränsgångare, och exempelvis bor i men jobbar i , måste i enlighet med gränsgångaravtalet själv sköta sina skatteinbetalningar till sin boendekommun. För den enskilde är det inte utan besvär. Särskilt komplicerat är det för den som har en ojämn inkomst och därmed har svårt att beräkna hur mycket skatt han eller hon ska betala in. För en gränsgångare, såsom Strömstadsbon som jobbar i , ska arbetsgivaren sedan betala in den norska trygdeavgiften. Strömstadsbon slipper sedan betala den svenska allmänna pensionsavgiften och har rätt att begära avdrag för trygdeavgiften i den svenska deklarationen. Trygdeavgiften ses just som en avgift och inte en skatt, men om detta är korrekt är högst tveksamt. har lyft att detta kan vara fråga om en dubbelbeskattning som istället bör ge en skatteavräkning. För den enskilde spelar detta ekonomiskt stor roll. Enligt förlorar till exempel en Strömstadsbo som jobbar heltid, med en månadslön på 45 , i grannkommunen hela 24 som en konsekvens av dagens regler. På detta problem finns flera möjliga lösningar. Trygdeavgiften skulle exempelvis kunna dras av från den svenska beräknade skatten. Regeringen bör verka för att undanröja detta, liksom andra gränshinder kopplade till det nordiska skatteavtalet, för att underlätta rutinerna för skatteinbetalning.
mot · H5022914 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att långsiktigt utveckla och stärka Försvarsmaktens möjligheter att öva på skjutfält och tillkännager detta för regeringen. För att Försvarsmakten ska kunna utbilda och öva sina förband är det nödvändigt att myndigheten har tillgång till ändamålsenliga övningsområden och övningsanordningar. Det är och regeringen som beslutar om försvarsmaktsorganisationens övergripande utformning. Med detta som grund bestämmer Försvarsmakten den närmare utformning av krigsförbanden som är nödvändig för att statsmakternas krav på operativ förmåga ska kunna uppfyllas. Inom de ramar riksdag och regering har lagt fast är det Försvarsmakten som avgör var och hur krigsförbanden ska utbildas och övas, liksom vilka övningsanordningar i form av skjutfält och annat som behövs för att kunna utbilda och öva krigsförbanden. skjutfält är det enda kvarvarande skjutfältet på . Enligt Försvarsmaktens plan för övnings- och skjutfälten ska skjutfält vidmakthållas. I samband med försvarsbeslutet fick också löfte om permanent militär närvaro. fick ön se löftet infrias. pågår en etablering och utbyggnad på skjutfältet. Processen har kantats av byråkrati och överklaganden från allehanda håll. Det är självklart en rättighet man besitter som medborgare i . Men det är tveksamt om det är önskvärt att enskilda kan stoppa en nationellt beslutad etablering som ligger i hela intresse och i förlängningen vårt samarbete med andra länder. Utöver arbetet med att få bygglov och lägga nödvändiga kablar och rör i marken finns en kraftig begränsning av själva övandet på fältet. Man är begränsad och kan inte öva på hela fältet. Tillstånd om att bedriva miljöfarlig verksamhet har legat på regeringens bord utan att behandlas. Det är märkligt att en sådan fråga tillåts dröja när breda partikonstellationer enats om att åter tillsätta permanent militär förmåga på . Lägg därtill att Försvarsmakten som myndighet i inte kan vända en hel skuta på . Myndighetens egna processer har en viss grad av naturlig tröghet, vilket är rimligt eftersom att det i flera led handlar om hemlig verksamhet för rikets säkerhet. Men med motstånd från grannar, utdragna tillståndsprocesser och departement som vägrar behandla ansökningar skapas en alltför tungrodd omställning. Här behöver tillkännage för regeringen att arbetet med att stärka och utveckla skjutfält har ett brett parlamentariskt stöd och bör prioriteras upp. Permanent militär operativ förmåga på kräver ett fullgott övnings- och skjutfält som kan användas för att utbilda och öva förband. Infrastrukturen kring skjutfältet bör långsiktigt stärkas (va, vägar, fiber med mera) för att kunna husera en större militär styrka. Försvarsöverenskommelser och försvarsbeslut kommer allt tätare i , men bortom den politiska planeringshorisonten, som ofta bara är en mandatperiod lång, krävs utrymme och anpassningsmöjligheter för Försvarsmakten på . Nya tider innebär nya lägen för försvars- och säkerhetspolitiken. Det är inte mer än rimligt att skjutfält därför prioriteras för att kunna vara användbart även efter 2020 och 2030. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H5022915 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka kommunernas redskap för att minska försörjningsstödet och tillkännager detta för regeringen. Utanförskapet i växer. Enligt regeringens egna beräkningar kommer utanförskapet att uppgå till närmare en miljon människor. Antalet helårsförsörjda av ekonomiskt bistånd förväntas öka . Det är uppenbart att har ett stort reformbehov, allra helst om full sysselsättning ska vara möjlig. Finns det en ambition att komma tillrätta med den utmaningen är det centralt att försörjningsstöd inte förminskas till att bli ett bidrag den sökande enbart hämtar ut . Då cementeras utanförskap och stödet blir en fattigdomsfälla. Tvärtom måste försörjningsstödet kompletteras med redskap och insatser som i varje steg gör det mer lönsamt att gå från stöd till arbete. Här behöver regeringen ge kommunerna fler verktyg som möjliggör god kontroll och tillsyn. Kommuner som framgångsrikt lyckats pressa tillbaka utanförskapet och minska försörjningsstödet är exempelvis , och . Lärdomarna från dessa kommuner kan med fördel beaktas när en översyn av socialtjänstlagen är aktuell, och omfattar att skärpa aktivitetskraven, så att varje kommun blir skyldig att kräva en motprestation som kan föra en person närmare arbete. är det upp till varje kommun att själv kräva en motprestation, vilket gör att utanförskapet på sina håll tillåts eskalera. aktivitetskraven bör breddas till att kunna omfatta fler. Exempelvis bör personer som söker ekonomiskt bistånd på grund av missbruk kunna förväntas delta i vård- eller motivationsinsatser. möjliggöra för hembesök vid misstanke om felaktigt erhållande av stöd, vilket blir avslagsgrundande om personen i fråga vägrar. En sådant tillsynsförfarande säkerställer att de människor som har störst behov också får den hjälp de har rätt till. restriktivitetsnormen, som inte ska understigas – men får överstigas – bör bli norm i biståndsbedömningen. Att göra restriktivitetsnormen definitiv stärker drivkrafterna till arbete. Krav på motprestation för bidrag, restriktivitet i biståndsprövningen och förebyggande insatser mot utanförskap bör känneteckna politiken för att minska försörjningsstödet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H5022916 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att tillåta AML i och tillkännager detta för regeringen. När en människa i befinner sig i nöd är det givet för många att ringa nödnumret 112. Ofta handlar det första informationsutbytet om att fastställa position – något som inte alltid är enkelt. Operatörer kan förvisso avgöra var i ett område en telefon befinner sig genom så kallad triangulering. Men det är en trubbig metod. En betydligt mer modern lösning är AML (advanced mobile location), som per automatik kan skicka en position till en operatör när man ringer nödnumret. Det är en metod som har en träffsäkerhet mer än 1 000 gånger större än traditionell triangulering. Den har uppmanat telefontillverkare att implementera standarden. Flera av världens största telefontillverkare har redan gjort så. Men tyvärr är det i för intet – eftersom svensk lagstiftning inte medger att SOS Alarm implementerar tekniken. Något som i värsta fall kan ha lett till att människor i nöd inte fått den hjälp de behöver. Självklart bör inte lagstiftning som rör datautbyte om potentiellt hemliga uppgifter ske lättvindigt. Det kan finnas flera välmotiverade hinder i svensk lag som omöjliggör AML. Men en förbehållslös undersökning om risker och potentiella vinster med det nya moderna systemet bör kunna ske. Inte minst eftersom det är ett kostnadseffektivt och träffsäkert sätt att underlätta för människor i nöd – och i förlängningen underlätta att liv räddas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H5022917 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en proportionalitetsprincip vid fackliga stridsåtgärder och tillkännager detta för regeringen. Den svenska modellen är en hörnsten på svensk arbetsmarknad och i arbetsrätten. Två parter representerar arbetstagare och arbetsgivare – och förhandling däremellan sker utan inblandning från staten. Detta är en modell som rätt använd fungerar väl. Tyvärr har vi sett flera exempel på fackförbund som använt orimliga aktioner för att få sin vilja igenom i förhandlingar. Det handlar bland annat om så kallade sympatistrejker – där medlemmar även i icke påverkade fackförbund hotar om strejk. I teorin skulle alltså tågförare i kunna tas ut i strejk för att påverka ett antal elektriker i , vilket står bortom proportionalitet. I statens offentliga utredning Medling och lönebildning (1998:141) slås det fast att en proportionalitetsprincip skulle kunna införas för att säkerställa att relationen mellan en stridsåtgärd och skadan den orsakar är proportionerlig. En stridsåtgärd som på ett tydligt sätt inte uppfyller det kriteriet ska kunna förklaras olovlig. Detta är också ordningen i flera andra länder, likt förbud av sympatistrejker och förbud av stridsåtgärder mot enmans- och familjeföretag. Att värna den svenska modellen behöver inte stå i motsättning till att värna svenska företag, de anställda eller avtalsfriheten. Men det faller på sin orimlighet att tvinga fram konkurser genom sympatiåtgärder som inte är proportionerliga. Den bästa lösningen vore självklart om parterna på egen hand kom överens om en proportionalitetsprincip, men i ett läge där detta förefaller omöjligt bör regeringen ha lagstiftning redo som ett verktyg för att uppnå harmoni på arbetsmarknaden. Det gynnar både företagsamheten och säkrar att fackförbunden har en legitim roll i den svenska modellen.
mot · H5022918 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga riksdagspartiers föreslagna statsbudgetar bör granskas och tillkännager detta för regeringen. Det finanspolitiska ramverket har tjänat väl. Sedan budgetsaneringen kan särskilt överskottsmålet lyftas fram, som säkrat reformkraft i tider av ekonomisk tillbakagång. Kort förklarat disciplinerar överskottsmålet finanspolitiken genom det tydliga ansvarsutkrävandet från oberoende media och välgrundad granskning från berörda myndigheter. Överskottsmålet är, tillsammans med utgiftstaket, ett starkt stöd för politiken att stå emot trycket att öka utgifter och istället ta ett långsiktigt ansvar. Tillsammans med inflationsmålet är överskottsmålet det tydligaste målet i den svenska ekonomiska politiken. Granskningen av förd ekonomisk politik bör däremot inte vara enkom avsedd för regeringen. De övriga partier som finns representerade i riksdag bör också kunna vara föremål för granskning när de presenterar ekonomisk politik. När några sådana mekanismer inte finns på plats riskeras att oppositionspartier tummar på det långsiktiga ansvaret för att istället vinna snabba politiska poänger – genom att föreslå ofinansierade reformer som vinner opinion. I ett läge där minoritetsregeringar är normalläget för svensk politik är det märkligt att en sådan ordning fortgår. Om oppositionspartiers föreslagna budgetar fortsätter gå igenom i voteringar finns en risk att förtroendet för svensk ekonomi försämras, eftersom de inte haft samma rigorösa process bakom sig som möjliggörs av tjänstemän och bl.a. granskningar. Förutsägbarhet och stabilitet är värden som bör värnas i frågor om svensk ekonomi. Vi är en liten, öppen ekonomi med en stor valuta. Det bör samtliga svenska riksdagspartier bejaka. bör därför se till modell där samtliga riksdagspartiers budgetar granskas av en ansvarig myndighet. I en svensk kontext torde det vara – även om och ofta har värdefulla insikter – som ges det uppdraget. Detta bör ges regeringen till känna.