mot · H5021141 · 2017-10-02 00:00:00 — Forskarna konstaterar att detta är en enorm utmaning, men att vetenskapen säger oss att det är nödvändigt, önskvärt och möjligt. Ett positivt tecken som artikelförfattarna tar fasta på är att utsläppsökningen av växthusgaser tycks ha planat ut . De konstaterar att den nuvarande globala temperaturhöjningen på nästan en grad som orsakats av mänskliga aktiviteter har resulterat i att ismassorna på och i smälter i ökande takt, vilket leder till s.k. återkopplingsmekanismer som spär på uppvärmningen ytterligare. Sommarisen försvinner i och korallreven dör av värmestress – hela ekosystem börjar därmed kollapsa. De sociala effekterna av allt intensivare värmeböljor, torka och havsnivåhöjningar är obevekliga och påverkar de fattigaste och mest utsatta först. Artikelförfattarna föreslår att ett antal åtgärder vidtas till 2020 inom sektorerna energi, infrastruktur, transporter, markanvändning, industri och finans för att vända utsläppskurvan. FN:s vetenskapliga klimatpanel (IPCC) utvärderar regelbundet kunskapsläget om klimatets förändring. Klimatpanelen presenterade 2013–2014 sin femte samlade utvärdering (AR5) vilket är den senaste sammanställningen. har i en rapport översatt slutsatserna i den femte utvärderingen beträffande den vetenskapliga grunden för att förstå klimatsystemet. Forskningen visar jämfört med den tidigare samlade utvärderingen att den globala uppvärmningen tydligare kan knytas till människans aktiviteter. Den globala medeltemperaturen har ökat med i genomsnitt . På norra halvklotet är de senaste tre decennierna sannolikt den varmaste under de senaste 1 400 åren. som det blivit varmare i atmosfären har det också blivit varmare i haven. Förutom att landisar och glaciärer minskar i omfattning så sker också en ökning i avsmältningens hastighet. Avsmältningen har skett snabbare än under det föregående. Förändrade mönster för extrema väder- och klimathändelser har observerats sedan omkring 1950. Det har t.ex. skett en minskning i antal och intensitet av kalla extremer och ökning i antal och intensitet av varma extremer. över tidsperioden –2010 har den genomsnittliga havsnivån stigit med . För växthusgaserna koldioxid, metan och lustgas står det nu klart att halterna är högre än under de senaste 800 000 åren och att ökningen beror på mänsklig aktivitet. Informationen som hämtats ur isborrkärnor från visar även att ökningstakten under det senaste århundradet saknar motstycke för de senaste 22 000 åren (Rapport 6592, 2013). Avsmältningen späs på ytterligare av s.k. återkopplingsmekanismer som Albedoeffekten. När ljus yta (is och snö) förvandlas till mörk absorberas den instrålande värmen i stället för att reflekteras ut från jordytan. Att permafrosten nu tinar och avger stora mängder av den potenta växthusgasen metan är ett annat exempel på en återkopplingsmekanism som gör att klimatförändringen snarare kommer att följa en kumulativ och skredvis utveckling än linjär. Drivkrafterna bakom den observerade förändringen i klimatsystemet är de faktorer som påverkar jordens energibalans. Måttet för detta kallas strålningsdrivning. Strålningsdrivningen jämför förhållanden före industrialismens början och . Rapporten slår fast att klimatmodellerna blivit bättre sedan utvärderingsrapporten . Man kommer fram till att den s.k. klimatkänsligheten, som beskriver hur klimatsystemet på lång sikt svarar på en ändring i strålningsdrivningen motsvarande en fördubbling av koldioxidhalterna jämfört med förindustriella förhållanden, är 1,5 till . Koncentrationen av växthusgaser i atmosfären har stigit till nivåer som saknar motsvarighet under åtminstone de senaste 800 000 åren. av världens utsläpp har skett efter , och hälften . har varit extrema i så måtto att utsläppen ökat så kraftigt. Klimatförändringen går att begränsa men detta kräver omfattande minskningar i koldioxidutsläpp vilket visas mycket tydligt i de olika klimatscenarier som IPCC visar i delrapporten. förväntas temperaturökningen sannolikt överstiga jämfört med förindustriella förhållanden för samtliga scenarier utom ett. är det osannolikt att den blir större än fyra grader i samtliga klimatscenarier utom ett. Kontrasterna mellan blöta och torra regioner kommer i allmänhet att bli starkare och nederbördsextremer förväntas bli fler och mer intensiva i de flesta tempererade landområden och tropikerna. I jämförelse med den fjärde utvärderingsrapporten är höjningarna av havsnivån för i de nya scenarierna något högre (Rapport 6592, 2013). 6 roll efter klimatavtalet i 6.1 – ett viktigt men otillräckligt steg enades världens länder om ett bindande globalt klimatavtal som ska börja gälla . Målet är att den globala temperaturökningen ska hållas betydligt och sikta på att den ska stanna . Avtalet trädde i kraft och genomförandet pågår. anser att det är en framgång att 196 länder i klimatavtalet kunde enas om en målsättning om att den globala uppvärmningen ska begränsas till betydligt . En tydligare målsättning om att den globala temperaturhöjningen ska begränsas till hade dock varit mer i linje med den solida vetenskapliga grunden om vad som krävs för att begränsa de negativa effekterna av klimatförändringarna. Detta har även föreslagit bör vara och EU:s position i förhandlingarna. innehåller också viktiga hänvisningar till klimaträttvisa och lyfter vikten av klimatanpassning. Till det positiva hör också de ökade kraven på transparens och tydlighet kring hur utsläppsminskningar ska redovisas. En betydande brist i klimatavtalet är att inga procentuella målsättningar finns för hur mycket och när utsläppen ska minska. I själva avtalet finns inte heller rättsligt bindande överenskommelse om klimatfinansiering. Ambitionen om klimatfinansiering på 100 miljarder till klimatåtgärder i utvecklingsländerna ingår istället i den icke folkrättsligt bindande beslutstexten. När det gäller ersättning till utvecklingsländer som blir särskilt utsatta av klimatförändringarna – ”Loss and Damage”-kompensation – är avtalet mycket oklart vilket skapar frågetecken för hur t.ex. önationer och andra utsatta länder framöver kommer att få tillgång till rättmätiga ekonomiska medel. saknar därutöver tydliga skrivningar kring hur överföring av hållbar grön teknik ska möjliggöras till utvecklingsländerna samt utsläppsminskningar inom flyg, sjöfart och animalieproduktion. Inte heller åtgärdas i klimatavtalet problematiken gällande användande av osäkra utsläppskrediter för att slippa konkreta utsläppsminskningar på hemmaplan. 6.2 Klimatet kräver skärpta mål för utsläppsminskningar Det vetenskapliga underlaget har stärkt bilden av att klimatförändringarna är omfattande. Att inte begränsa den globala uppvärmningen till maximalt innebär stor osäkerhet och ökar riskerna för en katastrofal klimatförändring. I likhet med andra industrialiserade länder har ett stort historiskt ansvar för sina utsläpp som starkt bidragit till klimatkrisen. I-länderna har fyllt en mycket stor del av det totala utsläppsutrymmet och därmed begränsat andra länders utveckling. Av de samlade koldioxidutsläppen för perioden –2013 så står i-länderna (1-länder) för av utsläppen och de övriga länderna (huvudsakligen ) för (CAIT, Explorer). anser att ska tillhöra de ledande länderna i klimatomställningen. Vi bör som nation därför själva anta skärpta mål i linje med vad klimatet kräver och vara drivande för att så sker både i EU och på global nivå. 6.2.1 måste ta eget ansvar för utsläppsminskningar har länge förespråkat en lagreglering för att nå nationella klimatmål genom utsläppsminskningar inom landet och som omfattar utsläpp inom såväl den handlande som den icke-handlande sektorn. Ett klimatpolitiskt ramverk kan rätt utformat stärka möjligheter att ta ansvar för våra historiska utsläpp och bidra till att förverkliga målsättningar. Vi välkomnar därför att beslutat om ett klimatpolitiskt ramverk som utgår från ett långsiktigt tidssatt utsläppsmål och som i delar regleras i en klimatlag. anser dock att det antagna klimatpolitiska ramverket har brister för att vara i enlighet med ambitioner och i styrningen för att minska utsläppen från vår konsumtion. För att bidra till att den globala temperaturhöjningen begränsas till maximalt anser att måste skärpa sina nationella utsläppsminskningsmål och 2040. är positivt till att utsläppsmålen, för den icke handlande sektorn (ESR-sektorn), ingår som etappmål i miljömålssystemet. Men vi anser inte att utsläppsmålen till 2030 och 2040 ska kunna nås genom ”flexibla mekanismer”. Det innebär att delmålen på utsläpp kan nås genom sådana åtgärder, som t.ex. uppköp av utsläppskrediter i andra länder, av målet. anser att kompletterande åtgärder öppnar för att riskerar att tappa fokus på egna nödvändiga utsläppsminskningar och till del får förlita sig på åtgärder med osäker klimatnytta. Dessutom kan beroendet av ”flexibilitet” få till konsekvens att i internationella sammanhang kommer driva på för en fortsatt användning av osäkra utsläppskrediter i stället för att de industrialiserade staterna tar ansvar för sina historiska utsläpp genom utsläppsminskningar på hemmaplan. Etappmålen om utsläppsminskningar till 2030 och 2040 för den icke-handlande sektorn (ESR-sektorn) ska uppnås genom nationella insatser för utsläppsminskningar. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Även etappmål om att våra utsläpp av växthusgaser, utanför den handlande sektorn, ska minska till 2020 kan nås med hjälp av flexibla mekanismer. Den förra regeringens inriktning var att så mycket som en tredjedel av minskningen skulle ske i form av investeringar i andra EU-länder eller flexibla mekanismer. Den nuvarande regeringen har höjt ambitionen och vill så långt som möjligt nå etappmålet genom nationella insatser. Vi välkomnar att regeringen intagit en mer ambitiös hållning till etappmålet men anser att det enda hållbara förhållningssättet är att besluta att det ska nås helt och hållet genom enbart nationella insatser. Mekanismen för ren utveckling (Clean Development Mechanism, CDM) är en av Kyotoprotokollets två projektbaserade mekanismer. Dess uttalade mål är att bidra till en hållbar utveckling i utvecklingsländer och hjälpa industriländer att nå sina klimatmål. CDM tillkom emellertid inte för att i första hand öka takten i utsläppsminskningarna utan istället för att flytta genomförandet av redan beslutade åtgärder från industriländerna till platser där de är billigare att genomföra. Det innebär att rika länder genom investeringar i CDM-projekt kan köpa utsläppskrediter från fattiga länder och sedan tillgodoräkna sig dessa som sina egna utsläppsminskningar. I sin argumentation brukade den borgerliga regeringen hävda att dess köp av utsläppskrediter var ”stöd till utvecklingsländer”, vilket är missvisande då syftet inte var att stödja utvecklingsländer utan att köpa sig fri från att vidta klimatåtgärder på hemmaplan. Metoden har allvarliga brister. CDM innebär att nödvändiga investeringar på hemmaplan uteblir och risken är stor att klimatmål inte nås. har granskat den svenska stora användningen av CDM och fört fram befogad kritik i rapporten ”Klimatinsatser utomlands – statens köp av utsläppskrediter”, RiR 2011:8. Vi välkomnade rapporten och ser skäl för att åter genomföra en stor utvärdering av utsläppskrediterna. Vi menar att internationella klimatinvesteringar är nödvändiga men att dessa inte bör användas för att nå det nationella klimatmålet. I stället för köp av utsläppskrediter med tveksam miljöeffekt vill driva en politik för kraftfulla klimatinvesteringar i utvecklingsländerna. Det ska vara investeringar som bidrar till nya minskningar av utsläppen och som inte ska användas för att nå vårt nationella klimatmål. Mot bakgrund av det anförda anser att köp av utsläppskrediter via CDM för att uppnå det nationella klimatmålet ska upphöra. Etappmålet om utsläppsminskning till 2020 för den icke-handlande sektorn ska uppnås genom nationella insatser för utsläppsminskningar. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.2.2 bör presentera egna utsläppsminskningar inom ramen för Som tidigare nämnts har , i likhet med de andra tidigt industrialiserade länderna, ett stort historiskt ansvar för utsläppen som ackumulerats i atmosfären. Vid klimatförhandlingarna i var dock den svenska positionen densamma som EU:s när det gäller utlovade utsläppsminskningar. intog därmed en position om att utsläppen ska minska till 2030, vilket enligt är otillräckligt för att ta sitt historiska ansvar för klimatförändringarna. FN:s sekretariat för klimatkonventionen samt flera organisationer och oberoende forskare konstaterade att de samlade klimatbidragen inte alls räcker för att förhindra en global temperaturhöjning till max två grader. I stället för att står bakom EU:s klimatbidrag – INDC (Intended Nationally Determined Contributions) – dvs. löften om vad man avser att göra för att minska utsläppen av växthusgaser, bör presentera ett eget klimatbidrag. bör inför kommande översyn av presentera ett nationellt klimatbidrag, s.k. INDC, som kompletterar och går utöver EU:s. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.2.3 Inför konsumtionsbaserat etappmål för att minska utsläppen Om vi ska klara klimatförändringarna behöver våra konsumtionsmönster förändras. vill, i likhet med en mängd miljöorganisationer och aktörer, införa ett kompletterande mål och konkreta åtgärder för att de konsumtionsrelaterade utsläppen ska minska. Utsläpp som sker i andra länder, som en följd av vår konsumtion, växer snabbt och är större än territoriella utsläpp. Flyg och köttkonsumtion sticker ut som två områden med extra stor påverkan, något som tas upp i rapporten (Rapport 6653, 2015) från . har också efterfrågat en strategi för att minska den svenska konsumtionens klimat- och miljöpåverkan i och andra länder, liksom identifierat behovet av ett kompletterande mål för konsumtionens utsläpp. I utvärdering av de svenska miljökvalitetsmålen skriver man i rapporten till hållbara konsumtionsmönster: ”ser behov av att införa ett eller flera etappmål för omställning till resurseffektiva konsumtionsmönster med så liten påverkan på miljö och hälsa som möjligt.” (Rapport 6663, 2015). I samma rapport pekar vår expertmyndighet på att det finns många olika åtgärder och styrmedel som kan vidtas för att minska de negativa miljö- och klimateffekterna av svensk konsumtion. I WWF:s Living Planet 2016 visas att tillsammans med länder som , och har störst ekologiskt fotavtryck per capita. Från att rapport behöva 3,7 jordklot om alla på jorden skulle ta efter vår konsumtion, så motsvarar det svenska fotavtrycket nu 4,2 planeter. Att det behöver införas ett kompletterande mål för de konsumtionsrelaterade utsläppen har också framförts av flera av Miljömålsberedningens experter och sakkunniga samt av Klimatmålsinitiativet, en bred sammanslutning av 21 olika aktörer. anser att det behövs kompletterande mål och åtgärder för att minska dessa snabbt ökande utsläpp. Köttkonsumtionen i har ökat och står nu för en betydande del av de svenska växthusgasutsläppen. Trots det saknas styrmedel för att minska animaliekonsumtionens klimatpåverkan. Utsläppen från flygsektorn, utrikesflyget i synnerhet, är ett av våra snabbast växande utsläpp och utsläppen har mer än fördubblats de åren och deras klimatpåverkan är nu ungefär lika stor som de samlade utsläppen från personbilar. har framfört att det är problematiskt att luftfarten inte omfattas av något etappmål. anser att de konsumtionsrelaterade utsläppen, där t.ex. köttkonsumtion och flygresande ingår, ska inordnas i det klimatpolitiska ramverket genom en kompletterande målstyrning för att stärka förutsättningar att nå miljökvalitetsmål, och generationsmålet i synnerhet. bör anta ett etappmål för att minska de konsumtionsrelaterade utsläppen av växthusgaser. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Fram till dess att ett etappmål för konsumtionsrelaterade utsläpp införts anser att det är av stor betydelse att dessa utsläpp uppmärksammas. bör ges i uppdrag att till sin årliga officiella statistik av växthusgasutsläpp i som rapporteras till även rapportera de konsumtionsbaserade utsläppen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. För att uppnå rättvisa klimatavtal måste den rika världens ökade konsumtion beaktas. ska verka för att en konsumtionsbaserad bokföring av växthusgasutsläppen blir central i de internationella klimatförhandlingarna. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. För att nå en hållbar konsumtion vill prioritera en stark och långsiktig expansion av välfärdsverksamheter, utbildning, kultur och annan informationsproduktion, vård av ekosystemtjänster samt investeringar i grön teknologi och grön infrastruktur. Det handlar om sektorer som vårdar de ekologiska systemen eller präglas av jämförelsevis låg miljöbelastning och hög samhällsekonomisk produktivitet. vill i högre utsträckning än realisera produktivitetsutvecklingen som fritid, i stället för fler producerade varor. Arbetstidsförkortning är en av de största omedelbara förbättringarna av människors livsvillkor som vår omställning till en ekologisk ekonomi ger. 6.2.4 Skärp EU:s klimat- och energimål Inför hade EU-länderna en gemensam förhandlingslinje som bl.a. innefattande en ram för EU:s klimatmål : Utsläppen av växthusgaserna ska minska jämfört med nivå. Målet är bindande på EU-nivå. Andelen förnybar energi ska vara . Målet är bindande på EU-nivå. Energieffektivitet ska öka med . Målet är vägledande och ska ses över , med ambitionen att nå ett mål på på EU-nivå. anser att dessa målsättningar är otillräckliga för att möta det ansvar som är rimligt att kräva av EU. Den valde inte heller att presentera ett eget nationellt klimatbidrag med kommande utsläppsminskningar. Det innebär att den svenska positionen i förhandlingarna blev exakt samma som EU:s bidrag. bör verka för att EU antar följande klimat- och energimål . Till 2030 ska utsläppen av växthusgaser minska med , jämfört med , och minskningarna ska göras inom . Energiproduktionen ska 2030 bestå av förnybar energi. Alla verksamheter ska åläggas att energieffektivisera sin verksamhet . Detta ska vara bindande krav med åtaganden för alla EU-länder. Vad som ovan anförs om EU:s klimat- och energimål till 2030 bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. ska verka för att EU antar en målsättning att nå nollutsläpp och att all energiproduktion då ska vara förnybar. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Våra föreslagna klimat- och energimålsättningar är långtgående, men de är fullt realistiska samt i linje med vår syn om klimaträttvisa och vad världen behöver om vi ska förhindra en eskalerande klimatförändring. Men det handlar inte bara om att ta klimatansvar. Att ställa om innebär också en möjlighet att skapa många nya gröna jobb. Enligt konsekvensanalys har de nya klimat- och energimålen en positiv nettoinverkan på skapandet av nya jobb i . Vi delar den analysen och ser våra skarpare mål som ett sätt att skynda på omställningen och möjligheter att skapa mängder av nya jobbtillfällen i . arbetade ungefär 130 000 personer inom den snabbt växande solenergibranschen i – en bransch som har stora möjligheter att växa i . är ledande i i produktion av ekologiska livsmedel, något som skapar tusentals jobb både på landsbygden och inom förädling. Här i har vi stora möjligheter att skapa tusentals gröna jobb inom byggsektorn genom att ge stöd till hållbara renoveringar av t.ex. miljonprogrammets bostäder och offentliga lokaler som skolor och äldreboenden. Detta är bara några exempel på hur en omställning går hand i hand med skapandet av nya jobb och en fungerande välfärd. 6.3 Stärk EU:s och det globala samfundets styrmedel för klimatet 6.3.1 Reformera EU:s handelssystem med utsläppsrätter EU:s handelssystem med utsläppsrätter omfattar av utsläppen inom EU från elproduktion och industri. enades EU:s medlemsländer om EU:s framtida system med utsläppsrätter. Förslaget innebär att nästan en miljard utsläppsrätter tas bort från marknaden, dvs. Överenskommelsen ska förhandlas mellan rådet och innan slutligt beslut kan fattas. Om överenskommelsen beslutas innebär det att EU:s främsta styrmedel får en något bättre slagkraft för att minska utsläppen, men de fundamentala problemen med handelssystemet kvarstår. anser att EU:s handel med utsläppsrätter, EU ETS, måste reformeras i grunden. Målsättningen för koldioxidminskningen måste skärpas genom att taket för koldioxidutsläppen från industrianläggningar skrivs ned ytterligare. Ett minipris på utsläppsrätter bör införas så att konjunkturrelaterade efterfrågeminskningar eller en underskattning av industrins möjligheter att sänka sina utsläpp inte saktar ned omställningen. Dessutom behöver systemet förändras i grunden även till formen. Alla utsläppsrätter ska auktioneras ut och inkomsterna från detta tillfalla medlemsländerna. bör inom EU verka för att en sådan reformering i grunden görs av EU:s handelssystem med utsläppsrätter. Vad som ovan anförs om reformering av EU:s utsläppshandelssystem bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.3.2 Möjliggör överföring av grön teknik För att utvecklingsländer ska ha några möjligheter att bromsa sina egna utsläpp och utvecklas behöver de få tillgång till modern miljöteknik. Genom att förändra patentlagstiftningen skulle tekniköverföring gynnas. Innovationerna inom förnybar teknik, jordbruk och datamodellering i syfte att förutsäga väder osv. finns ofta koncentrerade hos företag inom den rika världen. När utvecklingsländer vill utveckla tekniker för förnybar energi och hållbar livsstil, t.ex. genom att bygga ut vindkraften, måste de antingen betala dyra patentlicenser eller använda gammal teknik där patenträtten gått ut. De har helt enkelt inte råd med den modernaste och miljövänligaste tekniken. Ett center för tekniköverföring har visserligen inrättats (CTCN i ), men annars saknas konkreta politiska initiativ för att underlätta tekniköverföring till utvecklingsländer. borde ta liknande initiativ och driva på EU och andra industriländer så att en storskalig tekniköverföring kan komma till stånd. Det skulle bl.a. kunna göras genom en reform av bestämmelser kring patent och immaterialrätt på vissa utvalda tekniker. bör, i internationella klimatförhandlingar och andra forum, verka för att miljöteknik och vissa livsmedelstekniker som begränsar klimatförändringarna ges liknande undantag som finns inom gällande livsbesparande mediciner. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.4 Stärk nationella klimatpolitik har ett långsiktigt klimatmål, att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Regeringen har även tillsatt en nationell samordnare för att fördjupa arbetet med initiativet Fossilfritt . Initiativet samlar aktörer från näringslivet, kommuner, regioner och organisationer. vill öka ambitionen vad gäller när målet om nollutsläpp av fossila växthusgaser senast ska vara uppnått. I den mån i inte får stöd för en sådan ökad målsättning avser vi att verka för att delmålen till 2030 och 2040 skärps med avseende på att målen ska nås genom egna nationella åtgärder för utsläppsminskningar och inte genom köp av utsläppskrediter. ska ha nollutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Klimatmålet ska nås genom utsläppsminskningar inom landet, omfatta utsläpp inom såväl den handlande som den icke-handlande sektorn, dvs. oavsett om det innefattar utsläpp som omfattas av EU:s handel med utsläppsrätter eller de som hanteras nationellt, och avse de utsläpp som är skapade av mänsklig verksamhet. Vad som ovan anförs om klimatmål för nollutsläpp av växthusgaser till bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.4.1 Förhindra utvinning av fossil energi i Klimatomställningen handlar inte bara om nya begränsningar för utsläpp, utan även om att begränsa fossil utvinning både i och globalt. För att ska vara ett föregångsland i klimatomställningen krävs politisk handlingskraft. Bolag har sökt efter skiffergas på en rad platser i , bl.a. på och i .