mot · H5022522 · 2017-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid För spelar kulturen en central roll i livet, politiken och samhällsbygget. Vi eftersträvar en bred och livskraftig svensk kulturpolitik där barns, äldres och funktionsnedsattas rätt till kultur särskilt beaktas. För oss är det självklart att vi i har ett unikt och värdefullt kulturellt arv som är värt att bevara och belysa. Den gemensamma svenska kulturen har hållit oss samman och utgjort grunden för framväxten av det demokratiska, fredliga och solidariska välfärdssamhället. Att stärka den nationella identiteten och kulturarvets ställning är således en angelägen uppgift för alla oss som vill befrämja en positiv samhällsutveckling. Satsningarna inom utgiftsområdet fördelar sig vad gäller kultur mellan insatser för att bevara och levandegöra det svenska kulturarvet och insatser som syftar till att tillgängliggöra kulturen för barn och unga, för de äldre och för personer med funktionsnedsättningar. Därutöver tillförs friluftslivet ordentliga anslagshöjningar, och idrotten tillförs medel för att permanenta elitsatsningen och för särskilda satsningar på idrott för äldre. Vi utvecklar i denna budget ambitionen att väva in det kulturella perspektivet inom andra samhällssektorer än de traditionellt kulturpolitiska. Inom utgiftsområdet minskas anslag till uppenbart mångkulturalistiska och politiserade verksamheter, samt delar av samtidskulturen. Dessutom minskas vissa anslag till följd av skarpare reglering och kontroll av att de verksamheter som uppbär statsbidrag delar det svenska samhällets grundläggande demokratiska värderingar. Stöd till organisationer som baseras på kön eller etnicitet dras också in. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anta de kulturpolitiska mål som anges nedan att gälla från och tillkännager detta för regeringen. anvisar anslagen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Kulturpolitikens inriktning och mål För har kulturen en central plats i livet, politiken och samhällsbygget. Kulturen ska vara livskraftig och till för alla. Ledord i vår politik på området är tillgänglighet och folkhälsa. Vi ser kultur som en viktig beståndsdel genom livets alla skeden, men gör också riktade satsningar för att särskilt tillgängliggöra kulturen för barn, gamla och funktionsnedsatta. För oss är det också självklart att är unikt och att den svenska kulturen också är unik och värd att bevara och belysa. Den gemensamma svenska kulturen är betydligt äldre än mångkulturen och vi vill särskilt belysa dess betydelse för det fredliga, demokratiska och solidariska välfärdssamhälle vi lever i. Att stärka den nationella identiteten och kulturarvets ställning är således en förutsättning för alla som vill befrämja en positiv samhällsutveckling. väljer i den här utgiftsområdesmotionen att prioritera tillgänglighetsåtgärder, kultur i relation till folkhälsa och insatser som är ägnade åt att bevara och levandegöra det svenska kultur- och naturarvet. Vidare anser vi det viktigt att kulturen kommer nära medborgarna och stödjer därför ansatser som syftar till att fördela kulturen något mindre centraliserat och mer regionalt och lokalt. I detta ligger även satsningar på barn, unga och funktionsnedsatta. Vi anslår extra medel till friluftslivet och för att permanenta elitidrottssatsningen, och vi tillskjuter medel till idrott för äldre. Anslagen till idrotten skall även inrymma pris- och löneomräkning. Vi satsar också på att öppna och tillgängliggöra museer och samlingar för fler, samt att säkra likvärdigheten mellan, och tillgången till, kultur- och musikskolor. Vi sänker däremot anslag som inriktar sig på uppenbart mångkulturalistisk och politiserad verksamhet, samt delar av samtidskulturen. Dessutom minskar vi anslagen till organisationer som enbart baseras på kön och etnicitet. Vidare ser vi det som självklart att föreningar som uppbär någon form av offentligt stöd också är öppna för allmänheten. Därutöver minskas vissa anslag till följd av skarpare reglering och kontroll av att de verksamheter som uppbär statsbidrag delar det svenska samhällets grundläggande demokratiska värderingar. Kulturen är inte bara en central byggsten i vårt samhälle och vår nationella identitet, den är dessutom en värdefull beståndsdel i varje individs liv. Att skapa och ta del av kulturupplevelser bidrar till den personliga utvecklingen och höjer livskvaliteten. ser det som självklart att denna möjlighet ska finnas för människan genom hela hennes liv, från skapande förskola till skapande äldreomsorg. Vi eftersträvar en bred och livskraftig svensk kultur och en kulturpolitik där barns, äldres och funktionsnedsattas rätt till kultur beaktas från vaggan till graven. uppfattning är att staten har ett tungt ansvar vad gäller att skapa goda grundförutsättningar för ett levande kulturliv och för att säkerställa en god infrastruktur för kulturarbetare. Detta bland annat genom att tillhandahålla utbildningar och statliga kulturinstitutioner av hög kvalitet liksom ett fungerande regelverk anpassat till kulturskaparnas särskilda arbetsvillkor, och föra en aktiv arbetsmarknadspolitik. Det är vår övertygelse att kulturskapare bildar en kompetent och resursstark grupp som är fullt kapabel att i något högre utsträckning ansvara för sin egen försörjning och för spridandet av sina verk. Vår uppfattning är därför att graden av direkta och indirekta statliga subventioner riktade till samtidskultur och enskilda kulturskapare skulle kunna vara något mindre . Av de kulturpolitiska målen bör tydligt framgå att staten har ett ansvar för att skapa goda grundvillkor för kultursektorn, men att just samtidskulturen i något högre utsträckning stimuleras att stå på egna ben. Med dessa tre aspekter i åtanke – kulturens roll för samhälle, individuell livskvalitet och arbetsmarknadens förutsättningar – föreslår att de nuvarande nationella målen för kulturpolitiken ska upphävas och ersättas av följande nationella kulturpolitiska mål: Kulturen ska binda samman förflutna med nutid och framtid, förvalta landets historia och arv samt stärka gemenskapen i samhället och den nationella identiteten. Möjlighet till kulturupplevelser ska finnas för individer i alla livets skeden. Kulturen ges möjlighet att spela en stor roll för hälsan och knyta ihop natur- och kulturvård. Kulturhistorisk hänsyn och kulturell planering ska vara en integrerad del av stads- och samhällsbyggnadsfrågor. Det ska finnas god tillgång till kulturella utbildningar och kulturinstitutioner av hög kvalitet samt ett fungerande regelverk anpassat till kulturskaparnas särskilda arbetsvillkor. Samtidskulturen ska uppmuntras att i något högre utsträckning stå på egna ben. För att uppnå målen ska kulturpolitiken främja kulturarvsvårdande insatser och stödja projekt som syftar till kulturarvets och den nationella identitetens bevarande, stärkande och levandegörande främja möjligheter till deltagande i kulturlivet och kulturupplevelser för individer i olika livsskeden knyta ihop kultur och hälsa och banden mellan natur- och kulturvård väva samman den kulturella sektorn med samhällsbyggnad, regional utveckling och tillväxt särskilt beakta förutsättningar för barn, äldre och personer med funktionsnedsättningar säkerställa en god infrastruktur med fungerande regelverk för kultursektorn och de däri verkande kulturarbetarna främja en hög grad av självständighet och självförsörjning inom samtidskulturen. Förklaring av anslagsförändringar och ambitioner Avvikelse från regeringen (SD) Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till Operan, , , , och Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Myndigheten för tillgängliga medier Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Bidrag till bild- och formområdet Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Forum för levande historia Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Utbyte av tv-sändningar mellan och Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Särskilda insatser inom ungdomspolitiken Bidrag till allmänna samlingslokaler Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Insatser för den ideella sektorn Särskilda insatser inom folkbildningen Stimulansbidrag kultur i vården Kulturområdesövergripande verksamhet (1:1–1:7) Tabell 1 Flerårsplan inom Kulturområdesövergripande verksamhet Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till regional kulturverksamhet tillförs anslaget extra medel för att arbeta fram och marknadsföra en nationell kulturkanon. Följande år budgeteras medel för en nationell samordnare för kulturkanonarbetet. Vidare så tillför vi för att utreda formerna för ett spelinstitut och beräknar att denna utredning ska vara klar till 2020. Slutligen tillför vi för att samordna kulturlotsarna. sparas på införande av nationellt kulturskolecentrum då vi anser det vara en angelägenhet och att regeringens uppdragsbeskrivning är för otydlig. Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. Anslaget tillförs ytterligare , utöver regeringens satsning , riktade till samisk kultur. Vi avslår regeringens satsning på förstärkning av biblioteksverksamheten om då vi anser det vara en verksamhet och har egna förslag på området. Vi följer med på uppmärksammandet av på . Föregående års satsningar på interkulturell verksamhet och satsningar på kulturverksamhet i förortsområdena avslår vi fortsatt i årets budget eftersom vi har en annan syn på integration än regeringen. har länge förespråkat att Skapande skola utvidgas till att omfatta även förskolan och har budgeterat medel för detta. Vi gläder oss därför över regeringens tillfälliga satsning på för förskolan. tror vi behovet är större och anslår ytterligare , och därefter även efter det att regeringens tillfälliga satsning utgått. Vi vill framförallt att pengarna ska användas till att riktas mot att anlita professionella kulturskapare i högre utsträckning. Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Anslaget tillförs för att stödja projekt som syftar till att via nyttjande av ny teknik förbättra tillgängligheten på kulturområdet för personer med funktionsnedsättningar. Projekten ska utföras parallellt och i samspel med kartläggningen av hur digital teknik kan användas för att tillgängliggöra kultur för denna grupp. Vi följer med på regeringens satsning på för att möjliggöra en ny forskningsfunktion för gestaltad livsmiljö. Stöd till icke-statliga kulturlokaler Anslaget tillförs för utökade satsningar på tillgänglighetsanpassning av icke-statliga kulturlokaler. Av dessa kommer från vårt tidigare anslag Särskilda satsningar för funktionsnedsatta. Bidrag till regional kulturverksamhet Till följd av delvis förändrat fokus för kulturpolitiken och avvecklat offentligt stöd till i första hand uppenbart mångkulturalistiska verksamheter beräknar vi att man kan minska anslaget med . Vi ställer oss bakom regeringens satsning på digitalt kompetenslyft via biblioteken om . Däremot avslår vi satsningen om för att förstärka kultursamverkansmodellen. tillförs anslaget för att kompensera för tidigare sänkning. Teater, dans och musik (2:1–2:3) Tabell 2 Flerårsplan inom Teater, dans och musik Bidrag till Operan, , , , och Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Summa Teater, dans och musik Bidrag till Operan, , , , och tillförs för att i samverkan med kommuner, landsting och berörda aktörer runtom i föra ut fler föreställningar och kulturupplevelser över hela landet för att få fler barn att ta del av verksamheten. Vi avslår förslaget om att införa en nationell barn- och ungdomsscen ”Unga ” om . Vi tillför vardera till Operan och för att utreda möjligheten att fortsätta utveckla och bredda arbetet med barnscenerna. Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Vi avslår regeringens ökning om till den fria scenkonsten. För oss är det inte givet att den fria konsten ska få statliga medel. tillförs medel i syfte att i ökad omfattning bevara, levandegöra och sprida det musikaliska kulturarvet som en viktig del av den traditionella, folkliga, svenska kulturen. av dessa medel avsätts för att förstärka och bättre samordna visarkiven i . Litteratur, läsande och språk (3:1–3:4) Tabell 3 Flerårsplan inom Litteratur, läsande och språk Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Myndigheten för tillgängliga medier Summa Litteratur, läsande och språk Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Anslaget minskas med då bland annat medel för internationellt litteratursamarbete, litterära evenemang och efterhandsstödet till litteratur sänks. Anslaget för kulturtidskrifter behålls till största del, men minskas med . Anslaget tillförs i syfte att bland annat höja ambitionsnivån vad gäller arbetet med konvention om skydd för det immateriella kulturarvet och vad gäller bevarandet och levandegörandet av de estlandssvenska och finlandssvenska minoriteternas kulturarv. Dessutom anslås för att åter stärka institutets arbete och närvaro i och norra , sedan avvecklandet av Daum i staden. Detta särskilt för att bevara och levandegöra de samiska och tornedalsfinska kulturarven. Det finns runtom i landet en rad specialmuseer, men till skillnad från våra nordiska grannländer och så har inget nationellt offentligt finansierat kulturarvscenter där till exempel döva, syn- och hörselskadade kan ta del av samlad kunskap och kompetens, föremål och arkivalier, som visar dessa gruppers historiska arv. Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning ska naturligtvis i hög utsträckning vara en integrerad del i övriga museers verksamhet, men ett samlat center kunde också fungera som resurs för övriga museer. För att få en god uppfattning om behov och omfattning, så vill vi som ett första steg i ett synliggörande och tillgängliggörande av kulturarvet för dessa grupper ge ett riktat uppdrag till och folkminnen att samla in och bygga upp en kunskapsbas kring detta, i samråd med Forum för levande historia. Därför ger vi till institutet i syfte att kunna tillsätta resurser för att utföra detta arbete. Bildkonst, arkitektur, form och design (4:1–4:4) Tabell 4 Flerårsplan inom Bildkonst, arkitektur, form och design Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Bidrag till bild- och formområdet Summa Bildkonst, arkitektur, form och design Vi följer inte med regeringens satsning om för att göra till ett nav för kunskapsutveckling för offentlig konst. Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Vi ställer oss bakom regeringens satsning om inom anslaget. Anslaget tillförs medel i syfte att, med särskilt fokus på barn och unga, intensifiera arbetet med att skapa intresse kring, och sprida kunskap om, äldre hantverksmetoder och den traditionella svenska folkkonsten. Bidrag till bild- och formområdet Vi ställer oss inte bakom regeringens satsning om i enlighet med vår inställning om att den statliga finansieringen till samtidskonsten bör bli mer självfinansierad. Kulturskaparnas villkor (5:1–5:2) Tabell 5 Flerårsplan Kulturskaparnas villkor Ersättningar och bidrag till konstnärer Ersättningar och bidrag till konstnärer Anslaget minskas i linje med vår principiella hållning om att delar av den statliga subventioneringen av samtidskonst och samtidskonstnärer bör bli något mer återhållsam. Istället för vissa former av direkt subventionering genomför vi olika former av lättnader och bättre villkor för kulturskapare. Därför ställer vi oss inte bakom regeringens satsning på området . tillförs medel för att kompenseras för den ökade administrationen och hanteringen kring överlämnandet av allmänna handlingar, i samband med den nya lagstiftningen på området. Regeringens satsning om för att möjliggöra fri tillgång till arkiven ställer vi oss således bakom. Kulturmiljö (7:1–7:3) Tabell 8 Flerårsplan inom Kulturmiljö Anslaget tillförs medel och ökningen rymmer dels en återföring av tidigare minskade medel, dels en förstärkning av verksamheten och kulturarvsforskningen i övrigt. Ökningen ska täcka ökade utgifter till följd av en ambitionshöjning kring basverksamheten, förbättrad tillgänglighet till fornminnen och intensifierade åtgärder mot kulturarvsbrottslighet. Därutöver anslår vi också riktade medel för ett fortsatt och intensifierat arbete med att i olika former verka för att kartlägga, förebygga och begränsa skadorna på kulturlämningar i den svenska skogen. Anslagsökningen rymmer också öronmärkta för att täcka ökade administrativa kostnader i samband med inrättandet av en kulturarvsfond, samt öronmärkt för en utredning och framtagande av en långsiktig strategi för landets kulturreservat. Inom ökad ram uppdras myndigheten också att tillsammans med samordna och administrera kulturlotsar och Sverigecenter. Vi välkomnar regeringens höjning av kulturmiljövårdsanslaget. , då kulturreservaten infördes, var anslaget . Anslaget har således inte följt inflationen . anser att det är hög tid att skjuta till efterlängtade resurser för värnandet av våra gemensamma kulturmiljöer. En uppräkning av anslaget landar på runt med dagens penningvärde. Det innebär att regeringens satsning är otillräcklig. I och med att vi bryter ut i ett nytt öronmärkt anslag för kulturreservat, vilket blir anslag 16:5 under nya anslag, tillför vi de medel som behövs för att anslaget ska räknas upp tillfullo. är den kyrkoantikvariska ersättningen , en nivå stödet har legat . kan vi konstatera att behovet av kyrkoantikvarisk ersättning är stort ute i församlingarna och att den statliga nivån utgör en förhållandevis liten del av de totala vård- och underhållskostnaderna. Till stor del bekostas vården av de kulturhistoriska miljöerna av kyrkoavgiften, vilken också ska täcka kyrkans ordinarie verksamhet. I många församlingar är ekonomin och fastighetsfrågan ett växande problem och man kan tvingas välja mellan god själavård eller vård och underhåll av kyrkan. Det är inte en hållbar situation och i och med att det kyrkliga kulturarvet är vårt gemensamma, oavsett om man är medlem i eller ej, så menar vi att det är tid för staten att ta ett utökat ansvar och höja den kyrkoantikvariska ersättningen ordentligt. Utöver en generell ambitionshöjning gällande basverksamheten anser vi också att man bör ta ett helhetsgrepp om ersättningen och bredda och fördjupa dess användningsområden. Därför syftar ökningen också till att möjliggöra insatser för bevarande av det kyrkoantikvariska arvet i en bredare ambition, såsom det immateriella kyrkliga kulturarvet och förbättrad vård, digitalisering och tillgängliggörande av äldre kulturhistoriska inventarier. Museer och utställningar (8:1–8:6) Tabell 9 Flerårsplan inom Museer och utställningar Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Forum för levande historia Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Summa Museer och utställningar Centrala museer: Myndigheter Stödet till Statens världskulturmuseer minskas med som ett första steg i avvecklandet av det statliga stödet till i . Till förmån för vårt nya anslag ”Öppna museer” drar vi under det här anslaget in de medel regeringen satsar på fri entré om 80 miljoner , vilka istället alltså inordnas under det nya anslaget 16:4. Stödet till inklusive med Stiftelsen tillskjuts och stödet till Statens maritima museer tillskjuts . , , , Livrustkammaren samt tillförs vardera. Totalt omfördelas således inom anslaget. överförs till anslag 8:2. Centrala museer: Stiftelser Anslaget tillförs från anslag 8:1. Medlen syftar till en förstärkning om vardera till stiftelsen och stiftelsen . Bidrag till vissa museer Vi avslår regeringens satsning om nytt migrations- och demokratimuseum (Rörelsernas museum) i om bland annat då en förstudie redan gjorts av kommun. Medel tillförs om ytterligare till Ájtte – Svenskt fjäll- och samemuseum, och ytterligare till . Dessutom anslår vi genom en ny satsning – i nationellt verksamhetsstöd till det sydsamiska kulturcentret . Stöd till trossamfund (9:1–9:2) Tabell 10 Flerårsplan inom Trossamfund Vi tillför ökade anslag öronmärkta för tillsyn, granskning och uppföljning gentemot trossamfunden. Vi ser ett behov av tätare och tydligare granskning och uppföljning av trossamfund och föreningar . Därför anslår vi i denna budget ett höjt anslag till SST för att förstärka myndighetens arbete med granskning och tillsyn. Anslaget minskas dels för att tills vidare frysa utbetalningar till de islamiska förbund som inte följer kraven på demokrati och jämställdhet på ett tillfredsställande sätt, och dels då vi är kritiska till de senaste årens svagt motiverade ökningar av stödet, samt för minskade administrationskostnader för stöd till trossamfund. Filmstöd (10:1) Tabell 11 Flerårsplan inom Filmstöd utannonserade kultur- och demokratiminister att filmavtalet sägs upp . Filmpropositionen släpptes , och en riksdagsmajoritet röstade då emot stora delar av propositionens innehåll, bland annat förslaget om att säga upp filmavtalet. Regeringen finansierade sin nya filmpolitik med en momsökning på biograferna. I och med att utskottet krävt att momsökningen inte skulle äga rum så ställer vi oss fortfarande inte bakom regeringens filmpolitiska förslag. Vi vill fortfarande se att regeringen ska presentera ett nytt helhetsförslag för filmpolitik, framarbetat med övriga politiska partier och branschens berörda aktörer. I enlighet med vår begäran från följdmotionen till filmpropositionen 2016, om att ska ta ett större ansvar i det samnordiska projektet kring samisk film, tillför vi till filmstödet öronmärkt för samisk film. Detta stöd ska inte delas ut av det utan ska ingå i Samiska filminstitutets filmbidragspott för samisk film. Medier (11:1–11:5) Tabell 12 Flerårsplan inom Medier Utbyte av tv-sändningar mellan och Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Ungdomspolitik (12:1–12:2) Tabell 13 Flerårsplan inom Ungdomspolitik Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Särskilda insatser inom ungdomspolitiken Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Vi tillför medel så att organisationer som företräder ungdomar med funktionsnedsättning ska kunna äska medel för kulturella verksamheter men även till att anpassa lokaler. tillför vi också Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) ökade anslag för en förstärkning av deras gransknings- och utvärderingsarbete kring hur mottagare av offentligt stöd lever upp till de av staten ställda kraven och verkar i enlighet med den svenska demokratins grundfundament. Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Anslaget tillförs för att tillgängliggöra samt anpassa lokaler och föreningar för personer med funktionsnedsättning. Anslaget rymmer mycket god verksamhet och förblir på en stabil nivå, men minskas då vi, som ett led i arbetet med att motverka segregation och återupprätta gemenskapen i samhället, anser det rimligt att avveckla det skattefinansierade stödet till invandrarföreningar som vilar på etnisk grund och vars verksamhet helt eller delvis syftar till att upprätthålla hemlandets kultur och identitet i . Politik för det civila samhället (13:1–13:6) Tabell 14 Flerårsplan för Politik för det civila samhället Bidrag till allmänna samlingslokaler Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Insatser för den ideella sektorn Summa Politik för det civila samhället