ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5022005 · 2017-10-03 00:00:00 — Idrottens betydelse för integration ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja idrottsrörelsens sociala ansvar och tillkännager detta för regeringen. Omkring 3,5 miljoner svenskar är på olika sätt engagerade inom idrottsrörelsen. Trots det talar vi sällan om idrottens potential för att göra till ett mer jämställt, integrerat och tryggt land att leva i. Idrotten ger ungdomar mer än bara bättre flås och förmåga att sätta en boll i krysset. Mitt i det roliga under lagträning, och peptalk i omklädningsrummen händer något med våra unga. Värderingar och normer förmedlas och befästs. Bakgrund suddas ut. är det positiva normer. Man får inte använda boxningskunskaperna utanför ringen. Man kämpar tillsammans som en del av ett lag lika mycket i livet som på fotbollsplan. Man spelar inte fult eller fuskar, varken i stallet eller i skolan. Framgångsrika idrottare, tränare och kompisarna i klubben är förebilder och lotsar ungdomar mot vuxenlivet. Så kan det se ut. Idrotten blir då ett viktigt skyddsnät, extra viktigt för den som riskerar att hamna snett i livet. Många idrottsföreningar tar ett socialt ansvar inte bara genom att lära barn och unga värderingar och normer, utan också genom att fungera som en stöttepelare till barn som har det svårt i livet och en väg in i samhället. Detta är positivt och något som vi värdesätter , men som borde löna sig ännu bättre för de idrottsföreningar som tar socialt ansvar. Därför borde regeringen utreda möjligheter att premiera socialt ansvar i stödet som ges till föreningar.
mot · H5022006 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga huruvida samtliga statliga, regionala samt kommunala myndigheter och organisationer som arbetar med krisberedskap ska åläggas att införa telekommunikationssystemet och tillkännager detta för regeringen. Under en kris ställs höga krav på att alla berörda parter kan samtala med varandra på enklaste och effektivaste sätt. Inom krisberedskapen återfinns otaliga aktörer som alla har sin uppgift att fylla för att bästa resultat skall kunna uppnås. Hur förberedda alla myndigheter eller organisationer än är på att hantera en uppkommen kris, så kan allt gå i stöpet om kommunikationen mellan dem brister. använder sig många myndigheter och organisationer av kommunikationssystemet , såväl inom kommunala som statliga verksamheter. Detta är mycket bra och ger en god grund för fortsatt gemensamt arbete inom bl.a. krisberedskapen. En del organisationer använder sig dock inte utav utan har egna lösningar avseende kommunikation inom sitt respektive verksamhetsområde. Detta medför att vid en samlad insats så kan olika kommunikationssystem först behöva samordnas vilket kan leda till att viktig tid förloras. Jag anser att det är rimligt att samtliga statliga, regionala och kommunala organisationer som arbetar med krisberedskap bör ha samma kommunikationsnät. Då uppnås bästa möjlighet till kommunikation och samordning, vilket är mycket positivt då dessa organisationer har ytterst viktiga uppgifter.
mot · H5022007 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en skyddsrumsavgift i syfte att öka antalet skyddsrumsinspektioner och tillkännager detta för regeringen. finns det ca 65 000 skyddsrum i som svenska skattebetalare investerat i, räknat i dagens penningvärde. Det är fastighetsägaren som har ansvaret för att förvalta och vårda dessa skyddsrum. Men fastighetsägarens skyldighet att kontrollera sitt skyddsrum uppfylls i mycken liten grad. Det råder allvarliga brister i underhåll, vilka försämrar eller omöjliggör skyddsrummets användning vid en eventuell kris. Det är ett slöseri av tidigare generationers stora investeringar i syfte att skydda civilbefolkning. MSB har uppdraget att genom kontroller se till så att beståndet av skyddsrum vårdas och underhålls så att skyddsförmågan bibehålls. Men genomförs endast ca 900 kontroller av skyddsrum , vilket innebär att kontroll av ett skyddsrum sker en gång . Det är inte acceptabelt. Med tanke på den nya hotbilden som uppstått i vår omvärld är det angeläget att inte bara det militära försvaret rustas upp utan också vårt civilförsvar. Skyddsrummen utgör en viktig del av vårt civilförsvar. Det finns därför skäl för regeringen att utreda frågan om införande av en skyddsrumsavgift, vilket skulle göra det möjligt för MSB att utan ökade kostnader för staten, öka antalet skyddsrumsinspektioner. Om dessa enkla åtgärder vidtas så minskar vi det stora resursslöseri som bristande underhåll medför och våra skyddsrum kan användas vid en eventuell kris för att skydda civilbefolkningens liv.
mot · H5022008 · 2017-10-03 00:00:00 — Utökat samarbete avseende utrikesrepresentation ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett utökat samarbete mellan , och avseende ambassader, representationer, delegationer och konsulat och tillkännager detta för regeringen. har över hundra utlandsmyndigheter som inkluderar ambassader, representationer, delegationer och konsulat. Tillsammans med de cirka 400 honorärkonsulaten bildar de vår utrikesrepresentation. har diplomatiska förbindelser med i stort sett alla självständiga stater i världen. I ungefär hälften av dessa stater har en diplomatisk representation. I länder där inte har någon ambassad är det vanligt att utnämna en svensk ambassadör i ett närbeläget land till sidoackrediterad ambassadör. Det innebär att ambassadören är representant i det landet på distans och sköter förbindelserna genom regelbundna besök. Våra nordiska grannländer har liknande upplägg för sina utrikesrepresentationer. Mellan de nordiska grannländerna , och finns många likheter. Våra demokratier och politiska system är snarlika, våra rättsväsen likaså, och flertalet gånger har länderna arbetat tillsammans inom ramen för det nordiska samarbetet. Språkligt är svenska, danska och norska sprungna ur samma språkstam, vilket medför att medborgare oftast har lätt att förstå varandra. Med bakgrund av detta torde ett utökat samarbete mellan ländernas utrikesrepresentationer vara möjligt. I finns ett bra exempel på samarbetet mellan de nordiska ländernas beskickningar. Vardera nordiskt land har sin byggnad, men samtliga byggnader omges sedan av ett skal som ger intrycket av att det är en och samma byggnad. Syftet är att visa att de nordiska länderna har mycket gemensamt, men ändå är skilda stater. Det finns även en gemensam nordisk matsal samt olika utställningshallar. Samarbetet bör ses som en utgångspunkt för vidare samarbete över landsgränser och ambassaderna. Med tanke på de eventuella språkliga skillnaderna mellan , och jämfört med och bör ett utökat samarbete främst inledas med våra grannländer och i syfte att tillsammans täcka ett större område med utrikesrepresentationer samt minska kostnaderna för administration, servicetjänster och liknande.
mot · H5022009 · 2017-10-03 00:00:00 — Obligatorisk hemförsäkring för boende i flerfamiljshus ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att göra hemförsäkringen obligatorisk för boende i flerfamiljshus och tillkännager detta för regeringen. Att ha en hemförsäkring är för de allra flesta en självklarhet. Men att du själv har en hemförsäkring är ingen garanti för att du är skyddad om du bor i ett flerfamiljshus. Om en granne som saknar hemförsäkring orsakar skador på en annan lägenhet exempelvis genom brand eller vattenläckage är det inte självklart att grannens försäkring täcker detta. Vi bör därför se över möjligheten till en obligatorisk hemförsäkring för boende i flerfamiljshus som likt en trafikförsäkring täcker de kostnader som man eventuellt orsakar för andra. Det skulle skapa en trygghet för boende i flerfamiljshus om olyckan skulle vara framme.
mot · H5022010 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över villkoren för friskvårdsförmånen och tillkännager detta för regeringen. Både hemmet och arbetet har utvecklats till att bli en alltmer datoriserad och stillasittande miljö. Därför är det av största vikt att avsätta tid för fysiska aktiviteter. Genom motion och friskvård kan skador förhindras och riskerna för allvarliga sjukdomar som hjärt- och kärlsjukdomar, diabetes och fetma begränsas. Såväl som många arbetsgivare har uppmärksammat fördelarna med motion och friskvård, varför stora delar av dessa aktiviteter klassas som skattefria friskvårdsförmåner. Bidraget som arbetsgivarna ger till sina anställda för att motivera till fysisk aktivitet kan subventioneras skattefritt i enlighet med regler. Urvalet av aktiviteter för att vara berättigad till förmånen är dock begränsat. Skattefri motion eller friskvårdsaktiviteter är exempelvis gymnastik, bowling, tennis, squash, fotboll samt olika typer av dans och även massage av olika slag. Sporter som kräver dyrare utrustning omfattas inte av skattesubventionen, även om det alltid är just aktiviteten och inte utrustningen som subventioneras. Samtliga sporter som innehåller fysisk aktivitet och främjar både fysisk och psykisk hälsa bör enligt vår mening omfattas av samma skattesubvention. Utövaren står själv för utrustningen, men möjligheten att skattesubventionera aktiviteter som exempelvis golf, ridning, segling och skidåkning bör utökas för den arbetsgivare som har utövare av dessa sporter bland sina anställda. Arbetsgivaren har möjlighet att investera en viss summa som den anställda får använda till valfri fysisk aktivitet, och denna fysiska aktivitet bör enligt oss således vara helt och hållet valfri.
mot · H5022011 · 2017-10-03 00:00:00 — Lastsäkring av icke farligt gods ställer sig bakom det som anförs i motionen om lastsäkring av icke farligt gods och tillkännager detta för regeringen. är ett land med stora avstånd. transporteras åtskilliga miljoner ton gods runt på landets vägar av tunga lastbilar. Ekipagen kan väga tiotals ton och färdas på såväl motorvägar som landsvägar. För att kunna erhålla bästa möjliga körprestanda och säkerhet ställer vi stora krav på att lasten som transporteras skall vara ordentligt säkrad på flaket. En plötslig förskjutning av lasten under färd kan vara förödande för såväl föraren som medtrafikanter. Vid våra hamnar och gränsövergångar sköts kontrollen av lastsäkring av personal från främst . Inom landet har personal från polisen samma möjlighet till kontroll. Om polisen skulle upptäcka en lastbil där lasten inte är säkrad kan polistjänstemannen utfärda en ordningsbot på plats. har nästan samma befogenhet. Om föraren av en lastbil inte har säkrat sin last ordentligt kan en ordningsbot utfärdas endast om föraren kör med s.k. ”farligt gods”. Skulle lasten bestå av ”icke farligt gods” kan personal inte utfärda någon ordningsbot utan måste tillkalla polisen för att de i sin tur ska utfärda en ordningsbot. Detta förfarande är både resurskrävande och omständligt. Vi bör därför se över möjligheten att ge personal tillstånd att även hantera utfärdandet av ordningsbot rörande bristande lastsäkring av icke farligt gods. Regeringen har aviserat att den ämnar ge personal nya befogenheter. Möjligheten att utfärda ordningsbot för bristande lastsäkring av icke farligt gods bör vara en av de nya befogenheter som införs.
mot · H5022012 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör inleda samtal med den danska regeringen i syfte att stoppa sandsugningarna i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om iordningställande av s.k. muddrings- och sandsugningshål i och och tillkännager detta för regeringen. är en väldigt speciell livsmiljö för marint liv bl.a. genom sina speciella strömförhållanden, sin bottentopografi och med övergången från saltvatten till bräckvatten. Bottenfaunan i är också tämligen unik då det finns en överenskommelse mellan om att bottentrålning i sundet är förbjuden. Detta har gagnat många fiskarter och det uppskattas att nästan 130 olika fiskarter frekventerar sundet. I är sandsugning i förbjudet , men har inte samma förbud. Då båda länderna delar på sundet medför den danska sandsugningen att bottenmiljö i sundet sakta försämras och oersättliga naturvärden förstörs. Sandsugning lämnar stora hål på sundets botten och är på så sätt ett särskilt hot med denna speciella havsmiljö. Hålen – som är åtta och i många fall rejält stora – finns i , norr om och längs den danska kusten från till Köge. Då genomströmning i dessa djupa hål saknas, så samlas det stora mängder organiskt material som alger och döda djur i dem. Förmultningsprocessen pågår tills syret tar slut och därefter bildas metangas samt giftiga svavelväte- och cyanobakterier. En död havsbotten uppstår där farliga gaser och bakterier tar död på det mesta i sin omgivning. Att åtgärda dessa hål och skapa en bättre marin miljö är ingen omöjlighet. Det organiska och förorenade materialet sugs upp ur det djupa hål vari det ligger. Därefter fylls hållet upp med sand som hämtats från t.ex. muddring i inseglingsrännor till någon av hamnar. Denna hantering bör ske på samtliga av de djupa hål som orsakats av sandsugning i såväl som i . Med enkla medel kan alla aktörer medverka till att den miljön kraftigt förbättras. Sandsugningens påverkan på stranderosion bör också nämnas då flertalet kommuner runt på såväl den danska som svenska sidan drabbats av denna erosion. togs mer än sand upp från . Dess påverkan på den miljön i är väldigt negativ. Då förbud mot sandsugning redan återfinns på den svenska sidan måste alla gemensamma krafter läggas på att förmå den danska regeringen att införa ett liknande förbud. Regeringen bör därför inleda samtal med danska regeringen i syfte att få till stånd en bra lösning som fredar och dess naturvärden.
mot · H5022013 · 2017-10-03 00:00:00 — Avdragsrätt för friskvård i enskild firma ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införa avdragsrätt för friskvård i enskild firma och tillkännager detta för regeringen. Den som driver egen firma betraktas inte som anställd i sitt eget företag, till skillnad från den som driver ett aktiebolag. En konsekvens av detta är att den som driver enskild firma inte har samma möjligheter att göra avdrag för friskvård som den som är anställd i traditionell bemärkelse eller äger ett eget aktiebolag. För den som har hela eller majoriteten av sin inkomst från egen företagsamhet borde det dock inte finnas någon praktiskt skillnad, med avseende på behovet av friskvård, mellan de olika bolagsformerna aktiebolag och enskild firma. Det finns därför god anledning att se över avdragsrätten för friskvård så att denna förmån kan omfatta även en person som driver en enskild firma. I det utskottsbetänkande som senast behandlade denna fråga (2016/17:SkU23) hänvisas återigen enbart till nuvarande regelverk i avslagsyrkandet. Att reglerna ser ut som de gör är dock i sig självt inget argument för att de inte skulle kunna se ut på ett annat sätt. I betänkandet påpekas också att vissa förmåner som är skattefria för anställda även kan dras av om de utnyttjas personligen av en egen näringsidkare; som exempel nämns företagshälsovård, förebyggande behandling eller rehabilitering. Just friskvård ska dock ses som en icke avdragsgill privat levnadskostnad. Jag menar dock att regeringen bör se över regelverket som rör avdragsrätten för friskvård så att lagstiftningen inte diskriminerar någon enbart med hänvisning till bolagsform.
mot · H5022014 · 2017-10-03 00:00:00 — Större flexibilitet vid antagning till kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erbjuda större flexibilitet vid antagning till kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) och tillkännager detta för regeringen. Kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) är en kortare utbildning som riktar sig till den som vill bli ämneslärare för högstadiet eller gymnasiet och redan har en akademisk utbildning i bagaget. Givet det stora behovet av behöriga lärare är KPU ett behövligt tillskott till lärarutbildningen som gör det möjligt för fler intresserade att bli lärare och för människor att byta bana senare under yrkeskarriären. KPU lämnar dock en del övrigt att önska när det gäller behörighetskriterierna. För att blir lärare i ett enskilt skolämne för årskurs 7–9 krävs tidigare studier motsvarande 90 hp i det ämnet, alternativt 90 hp + 45 hp för den som vill undervisa i två ämnen. För att undervisa på gymnasiet krävs 120 hp i ett ämne. Problemet är att det här sättet att bedöma en persons tidigare akademiska utesluter många som genomgått mycket kvalificerade utbildningar med mer tvärvetenskaplig profil. Som exempel kan lyftas flera civilingenjörsutbildningar som ger djupa och breda kunskaper inom det bredare fältet matematik-naturvetenskap men där de enskilda poängen inom matematik, kemi, fysik o s v som erbjuds under utbildningen inte är tillräckligt många för att nå kraven på antalet poäng i ett och samma ämne som ställs för att antas till en KPU. De civilingenjörer som möjligtvis kan nå kraven är de som exempelvis studerat kemiteknik eller teknisk fysik medan andra utbildningsinriktningar leder till en ämnesprofil som är alltför bred. KPU skulle kunna vara en väg in till lärarbanan för betydligt fler intresserade – inte bara de med teknisk eller naturvetenskaplig bakgrund – om det fanns en mer flexibel bedömning av deras kompetenser där tvärvetenskapliga inriktningar sågs som en tillgång snarare än en belastning. För den som saknar en enstaka kortare kurs för full behörighet borde det också vara lättare att tillåtas läsa den parallellt, vid sidan av den pedagogiska utbildningen.
mot · H5022015 · 2017-10-03 00:00:00 — Räntan vid skuld på skattekontot ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över räntan vid skuld på skattekontot och tillkännager detta för regeringen. är räntorna mycket låga i och styrränta är till och med negativ. är räntan borttagen för den som har ett överskott på sitt skattekonto då även denna blygsamma ”sparränta” på tidigare var så pass hög att den kunde konkurrera med bankernas sparkonton. kostnadsräntor ligger dock kvar på samma nivåer som gällt , med den ”låga” räntan på och den ”höga” räntan på , femton procentenheter över, vilket är kutym. Den låga räntan utgår bland annat när det finns ett underskott på skattekontot och gäller fram till och med förfallodagen. Därefter gäller den höga räntan, vilket på kan leda till höga belopp. Staten har ett ansvar för att skatter kommer in och att skatteskulder kan hanteras inom rimlig tid. Det finns därför goda skäl att ha tydliga ekonomiska incitament genom en hög och en låg ränta. Däremot finns anledning att se över om den stora skillnaden mellan den låga och höga räntan är skälig, särskilt givet ränteläget i övrigt. Det måste råda en rimlig balans mellan behovet av att driva in skatteskulder och riskerna för att en enskild person eller näringsidkare hamnar i en besvärlig skuldsituation. För den som hinner be om anstånd med betalningen och fått det beviljat av är det visserligen den låga räntan som gäller men det finns ändå anledning att se över om den höga räntan ligger på rätt nivå, utifrån ett samhällsekonomiskt och näringspolitiskt perspektiv.
mot · H5022019 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om certifiering av ekoturism och tillkännager detta för regeringen. Enligt definition är ekoturism en form av turism vars mål är att skydda naturen genom att hänsyn tas till resmålets ekologiska begränsningar och att den bidrar till en hållbar utveckling i området som besöks genom att se till lokalbefolkningens välbefinnande. Ekoturism är en växande kommersiell bransch med såväl svenska som utländska aktörer. Det finns goda exempel på ekoturism som fungerar bra men tyvärr också dåliga exempel. Begreppet ekoturism kan, precis som allemansrätten, missbrukas med skadegörelse som följd. I regeringens budget finns ett förslag att sänka momsen på ekoturism från till för att ha samma momssats som för till exempel guidade stadsturer. Detta kan i och för sig vara lovvärt men kan också medföra ett ökat tryck på naturen där antalet besök i skog och mark ökar till en nivå som istället hotar skogsbruket och åkernäringen. Med hänvisning till ovanstående bör det utredas om det bör införas en certifiering av de företag som kommersiellt arbetar med ekoturism och att i linje med detta ta fram ett förslag på avtal med markägaren som reglerar ersättning vid eventuellt uppkomna skador.
mot · H5022021 · 2017-10-03 00:00:00 — Unga som resurs inom äldreomsorgen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ta fram förslag på vilket sätt fler unga kan bidra till mer stimulerande omsorgsmiljö för våra äldre och seniorer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att unga ska ses som en resurs för våra äldre, vilkas engagemang mer ska tas till vara, och tillkännager detta för regeringen. Regeringens politik leder till färre jobb när det behöver är sänkta trösklar, och enklare vägar till arbetsmarknaden. Arbetslösheten bland unga har sjunkit tack vare högkonjunkturen men är fortfarande för hög och i takt med att regeringen höjer trösklar, till exempel skatter och avgifter, för att anställa unga och äldre kan den komma att öka ytterligare när konjunkturen viker. Gymnasiestuderande i , som är framtidens medarbetare inom social omsorg och socialtjänst, föreslår att unga skulle kunna hjälpa till exempel seniorer eller vara behjälpliga inom äldreomsorg för att skapa positiva synergieffekter. Eleverna som lämnat förslaget ser bland annat att arbetslöshet har visat sig öka risken för depression, främst bland unga, och att många äldre är väldigt ensamma – upp till var fjärde dör i ensamhet. De påvisar att forskning bland annat kommit fram till att äldre som är aktiva långt upp lever . Något så enkelt som en 30 minuters promenad kan öka livslängden med år. I sina studier har eleverna bland annat satt samman faktorer som att var fjärde dör ensam, hög ungdomsarbetslöshet, ökande utanförskap och att aktivitet hos äldre kan öka välmående och livslängd. Förslaget är därför att använda unga människor, i studier eller på väg ut i arbetslivet, till att besöka äldreboenden och umgås med äldre som en slags motprestation för sina bidrag. Fler unga skulle bidra till att stimulera äldre, öka välmåendet hos både de äldre och yngre samt ge tydlig prestation för den enskilde. Detta skulle vara ytterligare en möjlighet vid sidan om att exempelvis söka utbildning eller jobb. Det skulle även ge erfarenhet inom omsorg och service hos unga och vara ytterligare ett sätt att få erfarenhet av hur bred arbetsmarknaden är. Kommunerna har ansvaret för äldreomsorgen och därmed även för bemanningen. ser vi att kommunerna står inför rejäla utmaningar med tanke på bl a befolkningsutvecklingen. Vi svenskar blir inte bara allt äldre, kommunerna kommer dessutom få allt större problem med personalförsörjningen. För att bistå kommunerna inför framtida utmaningar är motionens förslag alltså ännu viktigare: Hur kan vi på nationell nivå se till att kommunerna har rätt förutsättningar att klara sina uppgifter? Att se unga som en resurs inom äldreomsorgen vore ett sätt.