ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5023198 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att rusta upp för att skapa ännu bättre förutsättningar för fler företag och jobb i inland och tillkännager detta för regeringen. Järnvägsnätet i har dragits med ett underhåll som är gravt eftersatt, särskilt i norra delar. Alliansregeringen tog med hjälp av två historiska infrastrukturpropositioner, stora steg för att täppa till hål i infrastruktur-investeringar och fördubblade anslagen till drift och underhåll. Trots det finns fortsatt stora behov av upprustning av det svenska järnvägsnätet. Järnvägsnätet i är hårt belastat och består till större delen av enkelspår och saknar redundans. Sträckor som endast består av enkelspår är sårbara i det nationella transportsystemet. För såväl industrierna uppe i inland som kusterna, är det viktigt med hållbara transporter då det i många fall saknar redundans. Enstaka olyckor riskerar att ställa till stora problem för näringar i dessa områden. Hållbara transportsystem är viktiga för svensk exportindustri och avgörande för ekonomi. är en livlina för mest råvarutäta område, där flertalet skogs- och gruvindustrier är verksamma. Stärkandet av är en förutsättning för den regionala utvecklingen i inland, för att näringslivet där ska kunna verka och utvecklas. Att öka bärigheten och stärka underhållet till dessa områden, är viktigt för miljön och ökad trafiksäkerhet och för att man ska kunna leda om trafik, utan att den skapar onödiga leveransstörningar. För är detta vitalt för ett växande näringsliv kring banan. Att utveckla är en förutsättning för att kunna utveckla Norrlands-regionerna ur näringslivssynpunkt, men också ur ett samhällsperspektiv. samspel med stambanorna är vitala för ett robust transportsystem till och från norra . bedrivs trafik på med begränsad trafik, behovet av ökat underhåll är påtagligt, detta för att banans lönsamhet inte ska urholkas. Givet detta är det viktigt att bör ges i uppdrag att tillsammans med näringslivet rusta upp och skapa förutsättningar för fler växande företag och nya jobb i inland. Det är viktigt att fungerar som den naturliga transportled för råvaror i inland som är orsaken till att den byggdes.
mot · H5023199 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändrade beräkningsgrunder för infrastrukturmedel och tillkännager detta för regeringen. Människors möjligheter att bo och arbeta i hela förutsätter en god infrastruktur som skapar tillgänglighet och framkomlighet. Det är värt att framhålla att beräkningsgrunderna för investeringar i underhåll av vägar bör ta mer hänsyn till de olika näringarna och inte bara via befolkningsstorleken. har betydande basnäring i skog, jordbruk och även turism. Det är näringar i starkt beroende av framkomliga vägar. av bristande underhåll i grundförstärkning och beläggning, skapar problem speciellt med bärighet på grusvägarna som är mer påtagliga ute i skogslänen. Det är av intresse att detta tas i beaktande i fördelningen av anslag. har som exempel långt mycket mer länsväg och fler fordonskilometrar i total vägbelastning än de andra länen. Det är viktigt att tar detta med än större hänsyn i planering av framtida anslag. Det som utmärker är dess turism som är starkt säsongsbunden. Åre som med sin skidturism, har en hög belastning speciellt under sportlov och påsklovsveckor, men bygger också ut sin verksamhet till att bli mer säsongsoberoende. Det är problematiskt om infrastrukturen i detta område i alltför hög grad anpassas efter genomsnittlig belastning över helåret. Turismen som har ökat med är betydelsefull, speciellt för Åre och . Bristande framkomlighet och osäkra transporter för besökare riskerar att gå ut över konkurrenskraften för Åres del. Detta gäller för väg, järnväg och även flyg. För att turismen ute i landet ska stå sig starkt i konkurrens med andra, för att de olika näringarna som är starkt beroende av framkomliga vägar och järnvägar, är det viktigt att man i sina beräkningsgrunder för underhåll och investeringar i infrastruktur, ser över möjligheten att ta större hänsyn till dessa faktorer. Det är viktigt att regeringen i framtagande av kommande åtgärdsplaner för infrastruktur, beaktar detta.
mot · H5023200 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja entreprenörskap redan i och i större omfattning än och tillkännager detta för regeringen. ”Entreprenörskap ska löpa som en röd tråd genom hela skolsystemet.” Så står det i den nationella strategi som ska främja arbetet med entreprenörskap i skolan. Men hur gör lärarna för att implementera entreprenörskap i varje ämne? För många lärare är detta något nytt, ett ogreppbart område som de aldrig undervisat i förut. Därför måste entreprenörskap bli ett naturligt inslag i skolan, redan från tidigare åldrar. Hur gör skolor när de ska jobba med entreprenörskap? Vad som kännetecknar en skola som jobbar med entreprenöriellt lärande är att samverkan med samhället och näringslivet är starkt. Det handlar om studiebesök, praktik & prao, externa föreläsare från lokala näringslivet, projektorienterade arbetsformer och så vidare. En hel del lärare förknippar enbart begreppet entreprenörskap med eget företagande och blir därmed skeptiska. Ska skolan marknadsanpassas mer? Vem är det som står bakom utbildningspaketet? Tjänar någon pengar på detta? För en del lärare uppstår det därmed problem att tillämpa entreprenörskap i skolan. Detta måste få ett slut. Vad som egentligen inbegriper termen entreprenörskap i skolorna är upp till varje skola att bestämma. Därmed finns det inte ett krav att driva företag på skoltid. Det finns massor av exempel på projekt man kan väva in i entreprenörskapsämnena, som samhällsentreprenörskap, jämställdhetsprojekt, kultur och teknik. Att jobba med entreprenörskap är att identifiera problem och komma med lösningar. Vad säger forskarna? Forskarna menar att vad som sker beror på enskilda lärares engagemang och förhållningssätt än på de strategier som tas fram för arbetet med entreprenörskap i skolan. Vi måste alltså göra entreprenörskap till en naturlig del i hela skolan. Det handlar om att utveckla en attityd till entreprenörskap som eleverna kommer att ha nytta av i alla typer av arbeten och genom hela livet, oavsett om man startar företag, blir anställd eller jobbar ideellt. Genom att i tidig ålder knyta kontakter i näringslivet lär eleven sig vilken roll företagande har i samhället och rustar sig själv för det som komma skall. Det är bevisat i flertalet rapporter från att de som jobbat med entreprenörskap i skolan och drivit ett s.k. UF-företag, är i arbetslöshet och får en större inblick i hur samhället fungerar. Några fler faktorer från rapporterna är att: före detta UF-företagare skapar fler arbetstillfällen och större skatteintäkter, driver fler lönsamma företag, har större omsättning och således fler anställda jämfört med de som inte drivit UF-företag. Det finns med andra ord organisationer som erbjuder skolorna färdiga koncept hur man kan jobba med entreprenörskap, redan från . Exempel på dessa är Ung Företagsamhet, Finn Upp och Open for business. Med anledning av ovanstående är det min mening att regeringen bör verka för att entreprenörskap bör främjas redan från och i större omfattning .
mot · H5023201 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens närvaro på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. Alliansregeringen genomförde stora satsningar på polis och rättsväsendet. Målet om 20 000 poliser uppnåddes i regeringen, påbörjades arbetet med att omorganisera polismyndigheterna till en enda nationell polismyndighet för hela . Oavsett var i landet man bor är tillgången till social service och trygghet viktig. Det är viktigt för de boende ute i landsbygden, med lite längre avstånd än på andra håll, att tillgången till polisiära insatser är hög. Synliga poliser är för många en trygghetsfaktor, något som är viktigt i hela . Detta för att man i högre grad ska kunna förebygga brott och inte bara utreda begångna brott. Det är därför oroande att antalet poliser som slutar har ökat kraftigt . Detta sker i ett läge där allt pekar på att vi behöver ännu fler poliser, inte färre. Det är viktigt att insatserna särskilt inriktas på områden där brottsligheten är särskilt besvärande och i glesbygd. Detta i där vi har stora utmaningar i samhället. Möjligheten att förflytta polisiära resurser över regioner är viktigt för att tillfälliga brottsvågor, ordningsstörande m.m. kan bemötas på ett effektivt sätt. Långa avstånd gör det ibland tidskrävande att komma på plats. Därför är det viktigt att tillgången till polisen samt räddningstjänst och övriga samhällsfunktioner som är viktiga för civilsamhället, finns att tillfoga inom rimliga tidsramar. Möjligheten att stävja både grövre som mindre grövre brott är viktigt. Att polisen hindrar exempelvis rattfyllerister att köra vidare, är än mer kritiskt ute i landsbygden där det tar för polisen att komma på plats. Det är viktiga att alla tillgängliga samhällsfunktioner finns på plats i hela . Detta för att öka attraktiviteten att flytta till orten, som att känna samma trygghet som människor på annat håll, där tillgången till samhällsviktiga funktioner är lättare att tillgå och avstånden är kortare. Detta bör regeringen ges tillkänna om.
mot · H5023202 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att förbättra servicen för postutdelning i glesbygd och tillkännager detta för regeringen. Posten har genomfört ganska stora förändringar i sina utdelningsturer både i tätort och i glesbygd. ”Vi måste anpassa vår verksamhet som vi ska fortsätta leverera i enlighet med vårt samhällsuppdrag” skriver Posten i sina brev till berörda hushåll, och hänvisar till sina ägardirektiv och vinstkrav. Det innebär konkret att efter postens förändringar kan vissa hushåll och företag få köra oacceptabelt långa sträckor för att hämta sin post. Enligt () ska posten se till att oavsett var man bor ska man ha tillgång till posttjänster till rimliga priser. En av PTS uppgifter är att se till att detta fungerar. Samhällsuppdraget styrs av postlagen (2010: 1045). PTS har utfärdat allmänna råd (PTSFS 2008:6) om hur postoperatörer enligt postlagen bör tillhandahålla postutdelning. I ett särskilt PM daterat den skriver PTS att de allmänna råden inte är bindande för postoperatören. Enligt 10 § postförordningen (2010: 1049) får PTS meddela föreskrifter om krav på den som tillhandahåller posttjänster. Trots det har PTS valt att nöja sig med icke bindande allmänna råd. Det innebär att PTS inte kan påverka Posten när man nu gör betydande försämringar i glesbygd eftersom man anses följa gällande regelverk. Det gör att postutdelning i glesbygd nu har blivit en politisk fråga! Av PTS kartläggning av avstånd till postlådor utanför tätort framgår att servicenivån generellt sett är hög i . Emellertid finns det ett mindre antal postmottagare som har betydligt längre till postlådan. För att det ska vara möjligt att bo och verka i hela landet bör regeringen se över möjligheterna att förbättra service för postutdelning i glesbygd.
mot · H5023205 · 2017-10-05 00:00:00 — Upphandling av tv- och radioprogram ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör upphandla delar av tv- och radioprogrammen i allmänhetens tjänst och tillkännager detta för regeringen. För inte så längesedan hade endast statlig radio och tv. ser det annorlunda ut, och hushållen kan såväl genom telefonen som datorn och genom ett bredare kanalutbud se och höra flera olika tv- och radiokanaler. Genom en ökad pluralism i medierna får vi som bor i många olika nyhetsvinklingar och aspekter av händelser. Genom att vi även har tillgång till nyhetsmedier från andra länder skildras ett bredare perspektiv än vad som var möjligt att tillgodogöra sig. Inom många olika samhällssektorer är det en naturlig process att upphandla varor och tjänster till den offentliga sektorn. Politiker ställer krav på vad som ska upphandlas, och sedan får företag lägga anbud i enlighet med principerna för offentlig upphandling. Tiden är nu mogen för staten att upphandla delar av samhällsprogrammen och nyhetsförmedlingen i radio och tv i . Vi politiker kan besluta om kriterier, och mediebolagen kan i högre utsträckning lägga anbud i fri konkurrens med varandra. Större upphandling ger större mångfald och en större arbetsmarknad för journalister att ta del av som vi får en större pluralism inom medieområdet i . Genom att upphandla samhällsprogram och nyhetsförmedling får vi en ännu bättre radio och tv i allmänhetens tjänst. Detta bör regeringen ges tillkänna.
mot · H5023206 · 2017-10-05 00:00:00 — LSS och rätten att välja utförare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna LSS och rätten för den som har personlig assistans att välja utförare av assistansen och tillkännager detta för regeringen. har många som har ett allvarligt funktionshinder upplevt stora svårigheter att få behålla sin personliga assistans eller att få den beviljad vid en nyprövning. Föreningen (barn och ungdomar) har i en landsomfattande kampanj visat på konsekvenserna av de kraftiga neddragningarna av LSS/personlig assistans: En av tio får äta. En av tio får duscha. En av tio får gå på toaletten. Bakgrunden är neddragningarna i personlig assistans som leder till att människor med omfattande funktionsnedsättningar plötsligt får livsavgörande stöd indraget. Eller så får de inga insatser beviljade överhuvudtaget. beviljades till exempel bara drygt en av tio nyansökningar om personlig assistans. RBU:s ordförande skrev i ett pressmeddelande : Regeringen gav i uppdrag att bryta utvecklingen av antalet timmar i assistansen, något som tog på allvar. Antalet assistansberättigade sjunker nu stadigt. Det är nog många i som tror att det finns hjälp att få för den som behöver det, att det finns fungerande trygghetssystem. Men människor med funktionsnedsättning och deras familjer upplever nu in på bara huden effekterna av den hårda politiken. Det var en borgerlig regering som införde rätten att välja personlig assistans och gav den med ett funktionshinder ökade rättigheter till stöd och hjälp. har regeringen skurit ned kraftigt i stödet till funktionsnedsatta som man planerar att införa subventioner av el-cyklar för fullt friska människor. Det är inte rimligt. Jag hemställer att regeringen arbetar för att återinföra intentionerna i LSS enligt den dåvarande borgerliga regeringens beslut.
mot · H5023207 · 2017-10-05 00:00:00 — Krafttag mot svarta körskolor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att minska antalet handledartillstånd och tillkännager detta för regeringen. Svarta körskolor är ett växande problem i stora delar av landet. Genom att mot svart betalning ge körlektioner och registrera sig som handledare åt ett stort antal personer konkurrerar de svarta körskolorna ut dess lagliga motsvarigheter. Utvecklingen har en negativ effekt på såväl trafiksäkerheten som näringslivsklimatet i stort. ska premieras men som situationen ser ut blir situationen för dessa företag allt sämre. De svarta körskolorna kan till viss del stoppas genom att minska antalet handledartillstånd som varje enskild person har rätt till. En sådan ändring skulle minska lönsamheten för de svarta körskolorna utan att vanliga människor som vill övningsköra drabbas.
mot · H5023208 · 2017-10-05 00:00:00 — Lätt motorcykel på B-körkort ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge behörighet att köra lätt motorcykel vid innehav av B-körkort och tillkännager detta för regeringen. Motorcykel är ett smidigt sätt att ta sig fram på. Givet storleken på en motorcykel skulle trängseln vid hårt trafikerade vägar som inne i städer minska. Pendlingen till och från jobbet skulle även den kunna underlättas. Just nu pågår en utredning om huruvida motorcyklar ska tillåtas köra i bussfiler vilket ytterligare skulle kunna minska trängseln. Säkerheten har också blivit betydligt bättre gällande motorcyklar. Från sida har en gemensam strategi med berörda organisationer arbetats fram med syftet att systematisera säkerhetsarbetet och öka säkerheten för motorcyklar. Enligt ett EU-direktiv får länder nu själva avgöra om man vill tillåta användandet av lätt motorcykel på B-körkortsbehörighet. Detta är en möjlighet vi måste ta till vara för att minska trängsel på de platser vi kan. Arbetet med Nollvisionen har brett stöd i riksdag och förutsatt att målen i denna kan uppfyllas bör regeringen se över möjligheten att förenkla användandet av lätt motorcykel genom att tillåta personer med B-behörighet på sina körkort att köra lätt motorcykel.
mot · H5023209 · 2017-10-05 00:00:00 — Förvärvsarbete för personer som förtidspensionerats ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten för personer som förtidspensionerats att återgå till förvärvsarbete om de så önskar, och detta tillkännager för regeringen. Alliansregeringen gjorde vid makten många viktiga åtgärder för att få fler människor i arbete och de säkerställde att så också blev fallet på lång sikt. Istället för att förtidspensionera människor var uppmaningen att ta sig tillbaka in på arbetsmarknaden. En viktig reform som gjordes var att möjliggöra för de som redan var förtidspensionerade att återgå till arbete och därtill behålla en del av sin förtidspension. Bedömningen gjordes att detta i huvudsak var aktuellt för de som blivit förtidspensionerade . Reformen ledde till flera nya i arbete och att inlåsningen i bidragsberoende kunde brytas. Dock har det visat sig att det finns flera som blev förtidspensionerade som också vill ha möjlighet att återgå till arbete om än kanske i begränsad omfattning. Det är alltid bättre att jobba istället för att gå på bidrag och därför anser jag att det bör vara självklart att alla som kan arbeta ska arbeta och ha rätten att söka ett jobb. En besynnerlighet i systemet gör dock att det är otillåtet för de som är förtidspensionerade att söka jobb, en situation som självklart måste ses över.
mot · H5023210 · 2017-10-05 00:00:00 — Jordbrukets förutsättningar och konkurrensvillkor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra förutsättningar och konkurrensvillkor för jordbrukare och tillkännager detta för regeringen. lantbrukare producerar livsmedel i världsklass under några av världens strängaste miljö- och djurskyddsregler. Det gör de raka i ryggen med en yrkesstolthet som slår det mesta. Politiken måste ge förutsättningar till att det kan fortsätta. De livsmedel som produceras i är fria från antibiotika och hormoner oavsett om de är ekologiska eller konventionella. Därför bör offentlig sektor uppmuntras att upphandla efter svenska normer och riktlinjer. Politiken ska harmonisera skattetryck på drivmedel med våra grannländer, minska regelkrångel och göra det billigare för små företag att anställa.
mot · H5023211 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta vildsvinsjakten och tillkännager detta för regeringen. Vildsvinen blir fler och fler i . Vissa ser dem bara som ett problem; andra ser dem som en tillgång. Vi vet att de lokalt orsakar stora problem för jordbruket med stora ekonomiska bortfall som följd. Men vildsvinen är dessutom en resurs och ett livsmedel som kräver en aktiv förvaltning. Ett strikt utfodringsförbud är alltför obalanserat, istället kan det ibland vara en del av lösningen. Utfodring eller åtling kan vara ett effektivt sätt att leda vildsvinen bort från känsliga områden. Det vi måste göra är att underlätta avskjutningen av vildsvin. Man måste enklare få använda belysning, mörkersikten, åtelkameror och andra hjälpmedel. När vildsvinen är skjutna blir de ett förstklassigt livsmedel som måste bli enklare att distribuera till konsumenter. Viktigt att systemet garanterar spårbarhet.
mot · H5023919 · 2017-11-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:28 Höjd beskattning av sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring Långtidsprognoser gör gällande att det offentliga pensionssystemet inte kommer att leverera i enlighet med de flesta befintliga löntagares förväntningar. För de något yngre grupperna som trätt ut på arbetsmarknaden, främst 80- och 90-talister, prognostiseras pensionen i genomsnitt bli mindre än hälften av slutlönen. Väldigt många svenskar har därför valt att spara privat till sin pension, som ett komplement till det offentliga ålderspensionssystemet. När regeringen avskaffade möjligheten att pensionsspara privat och i stället hänvisade till det nyinrättade investeringssparkontot var det följaktligen också många som lyssnade och gjorde just så; man startade ett investeringssparkonto privat för att spara till sin pension. När regeringen nu för väljer att straffbeskatta småspararnas sparkonton får det flera konsekvenser; å ena sidan kommer flera helt vanliga löntagare få lägre pension än vad de annars hade haft, å andra sidan skickar man flera olyckliga signaler till alla de som sparar aktivt : dels en signal om osäkerhet (en skatt som från början antogs vara permanent och därmed förutsebar har höjts inte bara en utan två gånger), dels en signal om incitament (de hushåll som strävar mot ökat ekonomiskt oberoende ska helt enkelt bekämpas på vägen dit). De argument som regeringen anfört om att det enbart rör sig om någon hundralapp missar själva poängen; för de som ser investeringssparkontot som en del av sin pension måste givetvis en skattehöjning analyseras utifrån ett helt yrkesverksamt liv och inte enbart från det ena kalenderåret till nästa, och därmed med hänsyn tagen till ränta-på-ränta-effekten. Resultatet kan med normala antaganden om avkastning, summa och tidshorisont på sparandet bli en sexsiffrig förlust för den enskilda individen. syn är att sparande, oaktat om det är till något specifikt eller till en generell känsla av ökad ekonomisk obundenhet och frihet, bör uppmuntras i stället för att beskattas och bestraffas och yrkar därför på att propositionen avslås i sin helhet.