ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5021499 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en uppföljning behövs av åtgärdsförslag om snabbare handläggning av trafikskadeärenden och tillkännager detta för regeringen. tillsattes på initiativ av försäkringsbranschen. Den arbetade fram till sin slutrapport med att bl a följa upp skadeutvecklingen, initiera forskning, utvärdera vård och åtgärder samt med att föreslå regeländringar, för att förebygga, bättre behandla och ta hand om patienter som drabbats av Whiplashrelaterade nack- och nervskador. Kommissionen kom i sin sammanfattande slutrapport med fyra åtgärdsförslag. Av dessa vill jag i denna motion ta upp det fjärde, om problemet med långa handläggningstider av trafikskadeärenden. Enligt rapporten fanns det oacceptabelt långa handläggningstider både inom det allmänna försäkringssystemet och inom trafikförsäkringen. Tyvärr är detta fortfarande fallet, vilket är mycket otillfredsställande för de som är skadade. Tidsutdräkten för ett försäkringsbolags reglering av en skada framkom i ett mål som avgjordes i . Det avsåg trafikskadeersättning till en person, vilken ådragit sig en whiplashskada vid en trafikolycka. Orsakssambandet mellan den skadades arbetsförmåga och besvären efter trafikolyckan bestreds av försäkringsbolaget, efter den skadade personens överklagande till hovrätten, efter skadetidpunkten. Hovrätten beslutade att inte ge den skadade prövningstillstånd. Det är synnerligen otillfredsställande att en skadereglering och därefter påföljande tvist om en försäkringsersättning kan pågå efter skadetillfället. Det kan behövas efter en skada för att bedöma hur mycket arbetsförmågan blivit nedsatt. Men den skadedrabbade och samhället måste reagera, när försäkringsbolagens reglering av ersättningskrav drar ut orimligt långt. Försäkringsbolagen ”tröttar ut” den skadelidande, och bevisföringen i domstol försvåras. Med ovanstående som grund föreslår jag att regeringen gör en uppföljning av hur trafikförsäkringssystemet fungerar för de olycksdrabbade vad avser ersättning för personskador, bl a whiplashskador.
mot · H5021500 · 2017-10-03 00:00:00 — Utvidgat ROT-avdrag till att omfatta vatten och avloppsanläggningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga ROT-avdraget till att även omfatta vatten och avloppsanläggningar och tillkännager detta för regeringen. I finns cirka 250 000 enskilda avloppsanläggningar och många av dessa uppfyller inte de miljökrav som ställs . Dåligt fungerande anläggningar bidrar till att orenat avloppsvatten sprids till våra sjöar och hav. Utsläppen förorenar dricks- och badvatten, skadar människors hälsa och ger upphov till dålig lukt. Det bidrar också till övergödning och syrebrist i våra sjöar, vattendrag och hav. av hushållen har enskilda avloppsanläggningar men de bidrar till lika mycket övergödning som de övriga av hushållen som är anslutna till kommunala reningsverk. Genom att byta ut avloppen ifråga till godkända reningsanläggningar, så kommer algblomningen minskas både lokalt och i och inte minst leda till bättre vattenkvalitet. Enligt information som finns på regeringens hemsida är det bara en till av de dåliga avloppsanläggningarna som byts ut . En av orsakerna kan vara att det av många människor upplevs som allt för kostnadskrävande, att man inte har råd och man skjuter åtgärden . Många hushåll med enskilda avlopp får föreläggande från kommunen om att åtgärda sina avloppsanläggningar för att klara av dagens miljökriterier. På landsbygden kan kostnaden för att åtgärda detta vara nästan lika stor som värdet på huset. Ett sätt att minska kostnaderna för det enskilda hushållet är att utvidga ROT-avdraget till att även omfatta byte av avloppsanläggning. Det skulle inte bara hjälpa den som upplever att det är alltför kostsamt , utan även skynda på processen med att ta bort undermåliga avloppsanläggningar - vilket skulle vara det bästa för miljön. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H5021501 · 2017-10-03 00:00:00 — Statistik till stöd för de kulturpolitiska målen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram underlag och statistik vad gäller folkbildningens, amatörkulturens och samlingslokalernas vikt för att uppnå de kulturpolitiska målen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram underlag och statistik vad gäller tillgänglighet till kultur för personer med funktionsnedsättning för att uppnå de kulturpolitiska målen och tillkännager detta för regeringen. riksdag fastställde 2009 i stor enighet de kulturpolitiska målen: ”Kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling.” För att uppnå målen ska kulturpolitiken främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor. , amatörkultur och föreningar engagerar och ger möjligheter till utveckling och att förverkliga sig själv. Det är många ideella krafter som engagerar sig, unga som gamla, kvinnor och män, nysvenskar och den som bott hela sitt liv på orten, landsbygdsbor liksom stadsbor. Det är i bygdegårdarna, Folket hus och Våra Gårdar som kulturen frodas. Myndigheten för kulturanalys har presenterat en rapport om svenska folkets kulturvanor, Kulturfakta 2017:2 – Socioekonomiska analyser och tidstrender. I rapporten nämns varken folkbildningen eller samlingslokaler, trots vikten av dessa för kulturens spridning och utveckling i hela landet. När det gäller tillgänglighet så konstateras det bara i fotnot att ”Tillgänglighet till kultur för funktionshindrade är också en viktig aspekt här. SOM-formulären har dock inga frågor om detta.” Tanken med rapporten är att den bland annat ska ligga till grund för fortsatt utveckling av kulturpolitiken. Att den då saknar både aspekten vad gäller bildning liksom den infrastruktur för kulturen som samlingslokaler utgör. Avsaknaden av fakta kring tillgängligheten till kultur för den som har en funktionsnedsättning, är även det en stor brist. Per Lodenius (C)
mot · H5021503 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en ändring i terrängkörningsförordningen och tillkännager detta för regeringen. Det finns i cirka 200 jägare med funktionsnedsättning som har behov av ett motorfordon för att kunna jaga. Fordonet behöver under jakten framföras i terräng och för detta krävs dispens. Dessa dispenser innebär en omfattande och krånglig byråkrati som försvårar dessa jägares möjligheter att jaga och vara delaktiga i den sociala jaktgemenskapen. beviljas dispenser av länsstyrelserna tyvärr ofta på olika sätt. Ofta är de tidsbegränsade till 3–. avser de en viss jaktmark men ibland omfattar de hela län där personen ifråga får ansvaret själv att inte köra i känslig terräng. Någon ingående prövning görs alltså långtifrån alltid av de olika myndigheterna. Denna olikhet inför lagen kan inte accepteras. Den som får dispens för ett helt län kan åka och jaga med sina grannar eller andra jakträttshavare i sitt eget län i varje fall. Den som får dispens endast för den egna jaktmarken tvingas söka dispens så fort man vill jaga på grannmarken. Detta innebär en oerhörd frustration och förhindrar jaktlig samverkan och social samvaro. Detta är inte rimligt. En jägare med funktionsnedsättning ska ha möjlighet att jaga på annan mark precis som alla andra. är skyldigt att göra en avreglering för att uppfylla från om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (SÖ 2008:26). Enligt denna konvention ska bl.a. avskaffa lagar som diskriminerar mot personer med funktionsnedsättningar. Eftersom personer med funktionsnedsättningar inte har samma möjligheter som andra människor att röra sig i skog och mark måste därför dessa dispenskrav ändras. Det är dags att se över en ändring 1 § terrängkörningsförordningen så att jägare med funktionsnedsättning får framföra motorfordon i terrängen i samband med jakt. i (S)
mot · H5021508 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att byta till ett mer klimatanpassat datum för däckbyte och tillkännager detta för regeringen. är ett stort och avlångt land med olika klimatzoner. ska man enligt lag ha vinterdäck till för att sedan ha bytt till sommardäck . Eftersom det är en skarp lagstiftning, som kan innebära böter om du kör med dubbdäck efter , så är det självklart många bilister som förhåller sig till detta datum och byter däck . Datumet är sannolikt satt för att passa bilister i och . blir det dock olyckligt med ett datum så tidigt . 2017 är ett sådant år där det nu under påsken inträffade blixthalka och snöstorm, som innebar stora trafiksvårigheter för bilister som körde norrut på sommardäck. Detta hände även i andra delar av . Polisen gick till och med ut och varnade bilister och bad att de skulle byta tillbaka till vinterdäck om de hade bytt till sommardäck. riksdag har antagit en nollvision om antalet döda i trafiken, och ett datum för vinterdäcksbyte som inte är anpassat efter normalförhållanden i går emot den visionen. Det finns även andra praktiska problem. Det blir ett mycket stort tryck på däckverkstäder när många bilister ska byta däck . Det logiska vore att ha ett datum för vinterdäcksbyte, om man överhuvudtaget ska ha det, som är bättre anpassat till det klimat som råder i hela . Ett lämpligt datum för huvuddelen av vore sista april, men för fordon i norra skulle det till och med kunna vara ännu .
mot · H5021509 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillgänglighet på nattåg och tillkännager detta för regeringen. Regeringen aviserade i budgetpropositionen att man kommer införa en flygskatt och en av anledningarna är att fler ska välja att åka tåg i stället för flyg. Om så är fallet är det viktigt att säkerställa att alla ska kunna åka just tåg, oavsett om man har en funktionsnedsättning eller ej. För den som försöker åka nattåg mellan och och använder rullstol så bygger den resan på att det finns personer som kan följa med och som hjälper till att lyfta upp rullstolen upp och ned från tåget. Detta trots att du har en biljett med handikappk upé och har bokat ledsagare till och från tåget. Du får ändå inte hjälp upp och ned från tåget. Om du istället hade valt att flyga mellan och hade det fungerat utmärkt med passagerarassistans, och du hade blivit hjälpt till och från din stol på flyget. SJ är ett helstatligt bolag kontrollerat av regeringen, och det är anmärkningsvärt att personer med rullstol inte kan åka nattåg på grund av sin funktionsnedsättning. I andra sammanhang brukar regeringen peka på brister mot anpassning rörande privata företag, och självklart borde statliga bolag vara ett föredöme i den här frågan. Därför borde assistans upp och ned från tåget ingå när man bokar handikappkupé på tåget.
mot · H5021510 · 2017-10-03 00:00:00 — Hastighetskontroller med synliga poliser ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten med fler hastighetskontroller med synliga poliser och tillkännager detta för regeringen. har allt fler automatiska fartkameror satts upp längs vägarna, och därmed har den passiva övervakningen av bilförare blivit allt vanligare. Fartkamerorna registrerar endast bilens hastighet och det föreligger därför risk att missa andra trafikfarliga beteenden och därmed riskera trafiksäkerheten på våra vägar. Ett exempel på sådant beteende är onykterhet. Fartkameror i kombination med vägtullar innebär vidare en övervakning av den enskilde individen i större omfattning. Var för sig kan övervakningssystemen ses som oförargliga, men om man ser kombinationen av alla system tillsammans med möjligheten att kartlägga individer skulle det kunna få olyckliga konsekvenser. Särskilt vid ett eventuellt regeringsskifte med representanter som har ett större intresse av att övervaka medborgarna. Fler synliga poliser längs vägarna samt fler kontroller av körkort och trafikbeteende skulle ge bilisterna en ökad visuell uppfattning om och en känsla av att det sker kontroller. Det skulle skapa förutsättningar för en bredare folklig förankring och legitimitet för polisens arbete. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H5021511 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre samverkan mellan organisationer i samband med nyföretagande och tillkännager detta för regeringen. Det finns flera olika organisationer som bistår med stöd när en entreprenör har bestämt sig för att starta eget företag. Organisationerna är statliga, kommunala och privata som alla syftar till att hjälpa människor att starta nya företag. Att det finns så pass många olika typer av organisationer kan dock göra det svåröverskådligt för blivande företagare. Det föreligger även risk för problem när det uppstår konkurrens mellan organisationerna istället för samarbete. I bedriver kommunerna omfattande verksamhet i organisationen , men där finns även organisationen med ett liknande syfte. Det är inte bara nystartade företag som upplever det svåröverskådligt, utan även befintliga företag som vill växa och är i behov av kapital eller rådgivning vittnar om att det finns många organisationer som uppvaktar dem. Det vore därför fördelaktigt om det kunde ske en tydlig samordning mellan olika organisationer. Staten skulle kunna renodla uppdragen och rollerna för exempelvis , Norrlandsfonden och andra offentliga aktörer. Med ovanstående motivering vore det önskvärt att regeringen ser över rollfördelningen mellan olika organisationer för att förenkla för entreprenörer som söker kontakt med det offentliga.
mot · H5021512 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om statlig osund konkurrens och tillkännager detta för regeringen. Privata företag och de skatteintäkter som de genererar utgör grunden för den svenska välfärden. Skatteintäkterna finansierar den offentliga service som vi alla, även företagen, efterfrågar i form av förskolor, sjukvård och skolor för dess medarbetare. Ett väl fungerande samhälle hittar balansen mellan företagen och det offentligas ansvar. För att företagen ska utvecklas väl och därmed kunna bidra med sina skatteintäkter är det viktigt att det inte finns marknadsstörningar. Något som riksdag och regering kan påverka är de statliga verksamheter som konkurrerar gentemot privata företag. Det kan exempelvis handla om verksamheter inom finanssektorn. Ett konkret exempel på osund statlig konkurrens är de offentligt finansierade veterinärkliniker som driver och som också åtar sig uppdrag på den privata marknaden. Det skapar en osund konkurrens då investeringar täcks via den offentliga finansieringen som privata företag måste finansiera själva. I slogs ett välskött privat företag ut när statliga etablerade en ny veterinärklinik. Man annonserade i lokala medier efter kunder, trots att det inte kan ligga inom ramen för uppdraget att finnas till för lantbrukare. Staten bör därför renodla sin roll i att vara myndighetsutövare och endast utöva tillsyn över verksamheter istället för att ägna sig åt marknadsstörande kommersiella aktiviteter. Med bakgrund av ovanstående vore det önskvärt med en översyn av möjligheten att regeringens avyttrande av verksamheter som konkurrerar med privata företag kan fortsätta, liksom en översyn av regeringens uppdrag till att inte konkurrera med privata veterinärkliniker.
mot · H5021513 · 2017-10-03 00:00:00 — Samverkan för bättre turistnäring ställer sig bakom det som anförs i motionen om samverkan mellan det privata och offentliga för att uppnå en bättre turistnäring och tillkännager detta för regeringen. På landsbygden och i glesbygd är turistnäringen en av de absolut viktigaste näringarna för . Företagen som är verksamma inom turism är ofta små eller medelstora och de ekonomiska medlen för marknadsföring utanför regionens och nationens gränser är små. Det krävs därför att stat, landsting och enskilda kommuner satsar stora resurser, både personellt och ekonomiskt. Det som saknas är dock en organiserad samordning som skulle leda till en mer framgångsrik marknadsföring av som resmål. En satsning på turistnäringen skulle skapa många nya arbetstillfällen som en mer positiv bild av skulle spridas utanför nationens gränser. är ett bra exempel på ett stort evenemang som sker i nära samarbete med näringslivet med målet att bidra till en positiv utveckling för hembygden samt för som helhet. Genom att utnyttja starka och befintliga varumärken kan vi utveckla turistnäringen i . Det vore därför önskvärt att regeringen ser över möjligheten att samordna insatserna från det offentliga i respektive län samt samordna de regionala insatserna till en nationell kraftsamling i samarbete med näringslivet och dess branschföreträdare.
mot · H5021514 · 2017-10-03 00:00:00 — Utrikesfödda företagares betydelse för ställer sig bakom det som anförs i motionen om utrikesfödda företagares betydelse för och tillkännager detta för regeringen. Utrikesfödda företagare är en viktig resurs i som skapar jobb. Ungefär 2 000 utrikesfödda har valt att flytta till och startat eget företag i länet. Småföretagande är ett av de bästa sätten att integreras i det svenska samhället, oavsett om man blir egenföretagare eller börjar som anställd. Småföretagen skapar flest jobb och har nio av tio jobb skapats i just småföretag med färre än 50 anställda. En rapport från () visar att det tack vare de utrikesfödda företagarna skapas nästan 1 900 jobb i . De vanligaste branscherna är hotell och restaurang, handel och olika typer av tjänster, såsom exempelvis städföretag och byggföretag, detta mycket tack vare RUT- och ROT-avdragen. Debatten om invandring tenderar ibland att vara uppbyggd på felaktiga argument som baseras på myter och fördomar. Fokus borde i stället ligga på alla entreprenörer som väljer att flytta till , startar företag och därmed också skapar jobb i och i . Enligt rapporten från går cirka 755 000 utrikesfödda till jobbet . I är det 11 300 utrikesfödda förvärvsarbetande som bidrar till den svenska välfärden. Det är en viktig resurs för hela samhället och för arbetsgivarna. I ett rundabordssamtal som hölls med utrikesfödda företagare i framkom många synpunkter och förslag till hur det kan bli enklare att starta och driva företag i . Man var överens om att det viktigaste är att lära sig det svenska språket och den svenska kulturen när man kommer till . Det bör finnas möjlighet att läsa svenska på kvällstid och så att man kan arbeta vid sidan av studierna. Det framkom också att det är stora problem med finansiering vid start av företag och vid en så enkel fråga som att kunna öppna ett bankkonto. Det finns även ett behov av att översätta information från myndigheter till olika språk för att underlätta för nya utrikesfödda entreprenörer att snabbt kunna starta sitt företag. Det finns runt om i landet som är specialiserade på att hjälpa människor att starta företag och de borde ges ett särskilt uppdrag att hjälpa utrikesfödda att starta företag. borde också ges ett tydligare uppdrag att hjälpa till med finansiering av företag som startas av människor med små resurser oavsett bakgrund. Vidare borde staten ställa krav på kommunerna att bedriva SFI-undervisning och så att man kan kombinera arbete med svenskundervisning. Det finns fortfarande negativa effekter av att gå från bidrag till egen försörjning, och här är det viktigt att se över trygghetssystemen så att den som har en god idé kan förverkliga den och starta sitt företag utan att riskera försörjningen till sin egen familj. Det vore önskvärt att regeringen beaktar de synpunkter som angetts i motionen och gör en översyn kring frågan om utrikesföddas möjlighet att starta och driva företag i .
mot · H5021515 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om överskottet från vattenkraften och tillkännager detta för regeringen. Vattenkraften spelar en avgörande roll för hela elförsörjning. Norr om finns stora naturtillgångar som kommer hela till del. Det vore önskvärt att en större del av dessa naturtillgångar och resurser kunde stanna i . I får vattenkraftskommunerna intäkter från fastighetsskatt, naturresursskatt, koncessionsavgifter och koncessionskraft. En rapport från Energi visar att de kommuner som får störst intäkter från vattenkraften också har störst fria intäkter, det vill säga skatteintäkter och bidrag från kommunala utjämningssystemet, exklusive intäkter från vattenkraft, från skatt och bidrag från kommunala utjämningssystemet. Maxgränsen och minimigränsen för fastighetsskatten på kraftverken har utretts och ändrats . Anledningen till förändringarna var att de gamla reglerna hade negativa effekter på investeringsincitamenten. Enligt ett norskt utskottsbetänkande innebär inte intäkterna från vattenkraften netto så stora extra resurser för varje kommun om man tar hänsyn till det kommunala utjämningssystemet. Staten skulle kunna bidra till att utveckla norra genom att, som ägare till , placera huvudkontoret utanför . Ledningen för statliga borde göra detta på kommersiella grunder utan politisk styrning. I många avseenden är en plats som är direkt olämplig för ett huvudkontor. Det finns stora möjligheter att rekrytera lojala och kompetenta medarbetare utanför , och det är ett viktigt skäl till att placera verksamheter där. Det förekommer omfattande trafikstörningar och boendepriserna för medarbetarna är väsentligt lägre utanför . Där finns mycket goda kommunikationer med omvärlden och tidsskillnaden från södra delarna av till jämfört med att åka från , , eller med flyg eller från med tåg är marginell. Som ägare av borde staten överväga att låta bolaget ha sitt huvudkontor nära sina produktionsenheter. Vidare borde delar av vinsterna från vattenkraften kunna användas till att bidra till att hela ges förutsättningar att utvecklas. Detta kan ske genom att ges ett kommersiellt uppdrag att exempelvis samverka med universitet och högskolor i med syfte att utveckla nya energikällor. Man kan även tänka sig att en viss ekonomisk del av varje producerad kilowatt får stanna i respektive län och gå till insatser för att utveckla entreprenörskap i skolan och infrastrukturen i den egna regionen. , inte minst när det kommunala skatteutjämningssystemet diskuteras och debatteras, kan man utifrån ett Stockholmsperspektiv påstå att är tärande i förhållande till . Utan naturtillgångarna i norr skulle vara betydligt fattigare. En av anledningarna är att produktionsanläggningarna finns i medan huvudkontorsfunktioner och staber med de högre tjänstemännen finns i och . Regeringen bör överväga att låta statliga företags huvudkontor och verksledningar lokaliseras utanför och en del av vattenkraftens resurser stanna i där de produceras för att bidra till att utveckla hela .