ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5022476 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga möjligheten att anställda inom sjukvården i högre grad bör erbjudas att arbeta kvar till , förutsatt att det är lämpligt med tanke på arbetets art och patientsäkerheten, och tillkännager detta för regeringen. Vi i blir allt friskare och lever allt längre. Detta är glädjande och innebär många positiva saker för såväl den enskilde som som nation. När den allmänna pensionsåldern på infördes var den förväntade medellivslängden cirka för män och för kvinnor enligt . Av dem som föds väntas nära hälften bli över . När människor lever allt längre blir också åldersrelaterade sjukdomar allt vanligare. kommer de att kräva allt mer av sjukvårdens resurser. Det ställer särskilda krav på att personalförsörjningen inom sjukvården fungerar framöver. För att kunna lösa det framtida behovet av sjukvårdspersonal, och i förlängningen garantera en god kvalitet i sjukvården, krävs det att vi både kan attrahera ung och ny personal samt behålla äldre personal. Alliansregeringen gjorde reformer för att uppmuntra och underlätta för äldre medarbetare att stanna kvar på arbetsmarknaden. Bland annat införde alliansregeringen ett större jobbskatteavdrag för alla . Det blev också mer förmånligt för företag att behålla och nyanställa äldre medarbetare, i och med att den särskilda löneskatten togs bort för alla . Alliansregeringen sänkte även arbetsgivaravgifterna för äldre. Den rödgröna regeringen har däremot valt att gå i en annan riktning och har gjort det dyrare att anställa äldre genom att höja inkomstskatten för alla som är . Lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS) ger anställda rätten att kvarstå i anställning tills de fyller . I och med att vi lever och blir allt friskare finns det många som önskar få jobba kvar på sin arbetsplats av olika skäl. På föreslår vi därför att rätten att kvarstå i anställning enligt LAS utvidgas till . Tyvärr finns det oftast inte samma möjligheter att arbeta kvar efter att anställda har passerat . Detta trots att många medarbetare är friska, kan fullgöra sitt arbete på ett fullgott och patientsäkert sätt och vill arbeta kvar. Att ett stort antal människor, ofta rutinerad personal, vill arbeta vidare är en tillgång för vårt samhälle och någonting som sjukvården skulle kunna bli bättre på att tillvarata. Jag föreslår därför att regeringen bör överväga att göra en översyn med sikte på att anställda inom sjukvården i högre utsträckning ska ges möjlighet att arbeta kvar till , förutsatt att de själva vill och det är lämpligt med tanke på arbetets art och patientsäkerheten.
mot · H5022484 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ytterligare förenkla hanteringen med visum för utländska doktorander och tillkännager detta för regeringen. I en globaliserad värld måste erfarenhet och utbyten ske, inte minst inom universiteten och högskolorna. För att ska behålla sin status som en kunskapsnation måste vi både attrahera och behålla utländska talanger. Det gäller förutom arbetstagare även doktorander och gästforskare. För att dessa ska välja i högre utsträckning måste därför handläggningstiden för visum ses över och regelförenklingar genomföras. har visum till doktorander som kommer utanför EU- och ESS-området beviljats basis. Handläggningen har gått fort då nästan samtliga går igenom. har däremot ändrat så att doktorander beviljas visum istället för ett, efter påtryckningar från lärosätena, vilket är positivt. Däremot finns det fortfarande en seghet i systemet som innebär att det fortfarande tar för visumen att beviljas. Det bör inte vara ett så stort problem med tanke på att nästan alla godkänns att skynda på den här processen så att oberoende tryck från andra faktorer kan utländska doktorander slippa oroa sig för sina visum. En annan svårighet som uppstått och uppmärksammades är frågan om rättigheterna och de sociala förmånerna som gäller i väntan på nytt visum. I det aktuella fallet handlade det om en doktorand som nekades föräldrapenning från på grund av de långa handläggningstiderna hos och otydligheter hos . Doktoranden som först nekades ersättning begärde sedan omprövning av beslutet och fick rätt. Den här typen av problematik är ytterligare en bidragande orsak till att försvagas i konkurrensen med andra länder. Handläggningstiderna hos för utländska doktorander måste ner och inte heller påverkas nämnvärt av externa faktorer. Regeringen bör därför se över huruvida det inte är möjligt att skapa en särskild ordning på får visumansökningar från utländska doktorander som skulle kunna granskas skyndsamt. I en globaliserad värld är konkurrensen som allra tuffast om högspecialiserad kompetens. Ska fortsätta vara en ledande välfärdsnation får vi inte tappa attraktionskraften till svenska universitet och högskolor. Istället ska vi attrahera och behålla kompetenta studenter och forskare.
mot · H5022485 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om fribeloppet för studiemedel och tillkännager detta för regeringen. Studenter har rätt till studiemedel för att finansiera sitt uppehälle . kan studenter vid universitet eller högskola få per vid heltidsstudier, varav är bidrag och är lån. Regeringen har i budgetpropositionen för valt att höja studiemedlet med till för heltidsstudier . Studenter kan arbeta vid sidan av studierna, för att öka inkomsterna, för att komplettera studier och/eller för att få arbetslivserfarenhet. Yrkesarbetande kan också välja att studera för att skola om sig eller för att komma vidare i karriären. Inkomster vid sidan av studierna är tillåtna upp till ett visst belopp under ett kalenderhalvår utan att studiemedlen minskas. Detta kallas fribelopp. Fribeloppet har höjts i flera steg och i Alliansens budgetproposition för justerades det upp med ytterligare från till per kalenderår. ligger beloppet marginellt högre. Vid studier på heltid som omfattar är fribeloppet under varje halvår, alltså . Alliansens höjningar har inneburit flera steg i rätt riktning mot att uppmuntra de studenter som vill och kan jobba vid sidan av studierna, på sommarlov och under terminerna. Fribeloppet innebär dock fortfarande stora marginaleffekter för de studenter som arbetar ”för mycket”: förutom skatt på lönen tvingas studenten betala tillbaka stora delar eller hela studiemedlet. Studenter kan då i värsta fall istället välja att jobba svart eller att låta bli att jobba och därmed ställa sig utanför arbetsmarknaden trots att de har viljan och möjligheten att jobba. Avsaknad av arbetslivserfarenhet är en viktig förklaring till arbetslösheten bland akademiker. Det finns därför goda ekonomiska skäl att uppmuntra studenter till arbete vid sidan av studierna. Fribeloppet innebär, trots alliansregeringens positiva sänkningar av detsamma, fortfarande ett hinder för studenter som vill arbeta. Regeringen bör därför överväga möjligheten att se över ett avskaffande av fribeloppet.
mot · H5022486 · 2017-10-04 00:00:00 — Stärk kunskapen hos lärare om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar hos barn och ungdomar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka kunskapen hos lärare i specialpedagogik och gällande neuropsykiatriska funktionsnedsättningar hos barn och ungdomar och tillkännager detta för regeringen. ska ha en skola för alla, där alla elever ska få en likvärdig chans att nå sin fulla potential. För elever som har svårigheter att inhämta de kunskaper som krävs i skolan står det i skollagen att adekvat stöd måste sättas in för att kunskapskraven ska uppnås. För att hjälp ska komma till måste det däremot finnas en kunskap om utmaningarna. I en skolenkät som publicerats av riksförbundet och framkommer det att bara två av tio föräldrar till barn med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (NPF) anser att deras barn får den hjälp de behöver för att klara målen för undervisningen i skolan. Föräldrarna menar även att detta har fått som följd att deras barn får lägre betyg och drabbas av ökad risk för psykisk ohälsa. Som ett resultat av barnens utsatthet uppger även sju av tio föräldrar att deras egen livssituation har förändrats till det sämre med ökad psykisk ohälsa, sjukskrivningar och att föräldrar tvingas gå ner i tjänst för att stötta sina barn då skolan inte är förmögen. Även och Skolinspektionen har uppmärksammat bristen av kunskap när det kommer till frågor som rör NPF i skolan bland lärare. En kartläggning gjord på pekar dessutom på att fyra av fem lärare anser att de inte fått tillräcklig kunskap med sig från lärarutbildningen för att kunna bemöta och undervisa grundskoleelever med NPF. är specialpedagogik inte en obligatorisk del i lärarutbildningen vilket förmodligen är en bidragande orsak till att så många lärare känner svårigheter när de möter elever med NPF. Jämför vi med våra grannar , där specialpedagogiken ingår i lärarutbildningen, kan vi se att åtgärder sätts in för barn och lärare är inte lika osäkra. Att det finns en koppling mellan neuropsykiatriska funktionsnedsättningar och risken för socialt utanförskap är ingen hemlighet. Enligt kommer bland annat grupperna arbetslösa ungdomar med bristfällig utbildning och arbetslösa med funktionsnedsättning, som innebär nedsatt arbetsförmåga, mötas av stora svårigheter att snabbt finna arbete. Med anledning av ovanstående bör därför regeringen stärka kunskapen hos lärare i specialpedagogik och rörande neuropsykiska funktionsnedsättningar. Detta bör ske både på lärarutbildningarna och som fortbildning av redan utbildad och verksam personal.
mot · H5022488 · 2017-10-04 00:00:00 — tillkännagivande om generell tillståndsplikt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag om generell tillståndsplikt i enlighet med tillkännagivande och tillkännager detta för regeringen. Svensk välfärd ska byggas så att mångfald kan förenas med noggrann kontroll av våra gemensamma resurser. Kvalitet måste alltid stå i fokus och vi måste ställa hårda kvalitetskrav oavsett utförare. gäller tillståndsplikt för privata vårdgivare som bedriver äldreboenden och boenden för funktionshindrade inom socialtjänstlagen, däremot gäller detta inte för verksamhet inom regi. Utskottets förslag som resulterade i ett tillkännagivande löd ”ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att samma krav på tillstånd som gäller för enskilda för att yrkesmässigt bedriva verksamhet inom även ska gälla för offentlig verksamhet och tillkännager detta för regeringen.” Den rödgröna regeringen vill dock inte att kraven ska gälla alla. kom regeringens budget . I den avvisar regeringen tillkännagivande om att tillståndsplikt bör införas för all verksamhet inom , och därmed anser regeringen att tillkännagivande är slutbehandlat. Det är tråkigt att regeringen saknar ambitioner om en välfärd som ska säkra kvalitet för alla. Alla verksamheter, privata som offentliga, som tillhandahåller välfärdstjänster bör uppfylla kraven på god kvalitet och säkerhet. Om man inte når upp till kvalitetskraven ska man inte heller få bedriva verksamhet, och detta oavsett om det rör sig om en privat eller offentlig aktör. Vi moderater har varit tydliga med att vi vill se en generell tillståndsplikt som ska gälla alla, oavsett vem som är utförare. Mot bakgrund av detta bör regeringen skyndsamt återkomma med förslag om generell tillståndsplikt, i enlighet med tillkännagivande .
mot · H5022489 · 2017-10-04 00:00:00 — Sällsynta diagnoser – en nationell handlingsplan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör färdigställa och anta en nationell handlingsplan för området sällsynta diagnoser och tillkännager detta för regeringen. Enligt de svenska kriterierna har av befolkning en sällsynt diagnos. I , såsom i , kallas en diagnos sällsynt om den förekommer hos färre än 100 personer per en miljon invånare och leder till funktionsnedsättning. I övriga är kriterierna följande, en diagnos kallas sällsynt om den finns hos färre än 500 personer per en miljon invånare. är ett av de länder som inte har följt den rekommendation som gjordes 2009 om att anta en nationell plan eller strategi för sällsynta diagnoser. Vissa initiativ har gjorts men tyvärr är dessa otillräckliga. Eftersom diagnoserna är sällsynta saknas ofta tillräcklig kunskap i hälso- och sjukvården, , , skolan och hos andra samhällsaktörer. Därför finns det också brister i samordning och helhetssyn vilket medför särskilda svårigheter för personer som lever med sällsynta diagnoser. Denna komplexitet kräver en samordnad strategi och kompetens. Det pågår ett arbete med bildandet av regionala medicinska center för sällsynta diagnoser vid våra universitetssjukhus – vilket är bra. är det sex regionala centrum för sällsynta diagnoser vid landets sju universitetssjukhus. Men det hade varit betydligt bättre och effektivare om detta arbete hade byggts på en nationell handlingsplan/nationella riktlinjer för sällsynta diagnoser. Oroande är att regeringen inte verkar förstå vikten av en nationell handlingsplan/nationella riktlinjer för sällsynta diagnoser. Det är dags för regeringen att ta ansvar för en nationell samordning och ta fram en nationell handlingsplan/nationella riktlinjer. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H5022490 · 2017-10-04 00:00:00 — Effektivare kontroll på väg ställer sig bakom det som anförs i motionen om effektivare kontroll på väg och tillkännager detta för regeringen. Kontroll på väg av godstransporter sker av specialutbildad personal inom polisen. Det finns dock en uppdelning inom polisorganisationen gällande behörigheter i att utföra arbetsuppgifter i samband med kontroll på väg. Hastighetskontroller med laserinstrument får enbart utföras av så kallade polismän. Hastighetskontroll via uppgifter i färdskrivaren kan utföras av så kallad behörig tjänsteman. Inom polisen finns två personalgrupper som är ”behöriga tjänstemän”, nämligen polisman och bilinspektör. Den här uppdelningen av behörigheter borde åtgärdas för att uppnå högre effektivitet vid kontroll på väg. Det är viktigt att säkerställa en hög kvalitet inom fordonskontrollområdet. Vid dagens kontroller kan en kvalitetsskillnad uppstå och åkeribranschen menar att åkarna får olika svar och bedöms olika på olika platser i landet. Dagens system innebär vidare att bilinspektören först ska utföra kontrollen och därefter övertyga en polisman att det ska rapporteras. Det förefaller ineffektivt och resurskrävande. Mot bakgrund av ovanstående vore det önskvärt med en översyn av möjligheterna att kontrollerande personal i större utsträckning kan utföra fler arbetsuppgifter. Det skulle underlätta och höja kvaliteten i fordonskontrollerna. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H5022491 · 2017-10-04 00:00:00 — Gör Folkmusikens hus i till nationellt folkmusikcenter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att göra Folkmusikens hus i till nationellt folkmusikcenter och tillkännager detta för regeringen. Folkmusik är en del av själ och den av de kulturformer som man associerar mest med . Folkmusiken är levande i och då handlar det inte bara om musiken . För att folkmusiken ska finnas kvar och fortsatt utvecklas i den flora av musikformer, fritidsintressen och aktiviteter som den konkurrerar med behöver folkmusikens status uppgraderas och bevaras. Folkmusikens hus i är . Folkmusikens hus har till syfte att sprida kunskap om folkmusik och folkdans. Verksamheten omfattar utställningar, konserter och danser, utbildning, arkivservice m.m. Här finns permanenta och tillfälliga utställningar. Folkmusikens hus har ett länsmusikuppdrag med inriktning på folk- och världsmusik, är medarrangör av spelmansstämman i Bingsjö samt är huvudman för Ethno, världens största ungdomsläger för folkmusik. drivs verksamheten med bidrag från landsting och kommuner och detta står för hälften av intäkterna till Folkmusikens hus. Resten av intäkterna är tidsbegränsade statliga projektbidrag och egenintäkter. För att trygga Folkmusikens hus och därmed folkmusiken i , och , måste en översyn göras om Folkmusikens hus i skulle kunna bli nationellt folkmusikcenter.
mot · H5022492 · 2017-10-04 00:00:00 — Översyn av bilkostnader för boende på landsbygden ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av bilkostnaderna för boende på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. Att bo i eller – liksom i många andra lands- och glesbygder – innebär att många hushåll använder bilen som transportmedel. Till skillnad från storstäderna saknar lands- och glesbygden en fungerande kollektivtrafik som är tillgänglig för alla, oftast på grund av långa avstånd mellan destinationerna. Som boende saknar man med andra ord ett alternativ till bilen. Kostnaden för att inneha bil har ökat dramatiskt, bland annat på grund av höga bensinpriser. I jämförelse med större städer, med alternativa transportmedel, påverkar de höga bilkostnaderna lands- och glesbygden enormt mycket. Med anledning av ovanstående vore det önskvärt med ett system som utjämnar de merkostnader som finns på lands- och glesbygden. Förslagsvis skulle regeringen kunna se över möjligheten att jämföra kostnaderna för bilhushåll på landsbygden med hushåll som saknar bil och på så sätt komma fram till någon slags form av kompensation. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H5022493 · 2017-10-04 00:00:00 — ROT-avdrag för den ideella sektorn ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att bredda ROT-avdraget till att omfatta den ideella sektorn och tillkännager detta för regeringen. Det viktigaste syftet med att införa skattereduktion för hushållstjänster och reparation, ombyggnad och tillbyggnad av bostadsfastigheter är att minska svartarbetet och öka efterfrågan på reguljära tjänster inom dessa sektorer. Erfarenheterna från de tidigare ROT-avdragen visade att avdrag/skattereduktion är ett effektivt sätt att minska hushållens inköp av svarta byggnads- och hantverksarbeten som det ökar arbetsutbudet. Det är också det långsiktiga skälet och anledningen till att skattereduktionen ska gälla permanent, till skillnad från tidigare motsvarigheter. som ROT-avdrag tidigare funnits, har svarta arbeten för omvandlats till vita arbeten. Avdraget var då betydligt mindre än det är , och tillgängliga siffror tyder på att effekterna är väsentligt större med den utformning och omfattning de nuvarande reglerna har. Vinnarna på reformen är många. Konkurrensen för företagen i byggsektorn gynnas av att oseriösa aktörer trängs ut. De anställda som arbetar vitt får pensionspoäng, de bidrar till och kommer i åtnjutande av välfärdssystemet och inte minst omfattas de av försäkringar på arbetsplatsen. Tillgängliga uppgifter tyder på att statens intäkter i form av moms på arbete och material samt arbetsgivaravgifter ökar mer än kostnaden för den beviljade skattereduktionen. Även kunderna är vinnare när seriösa företag lämnar garantier för utförda arbeten. Rätten till avdrag för reparation, ombyggnad och tillbyggnad omfattar enbart bostadsfastighet och är genom sin konstruktion kopplad till bostadsägarens tjänsteinkomst. Det är en naturlig avgränsning, eftersom den kommersiella fastighetssektorn genom redan etablerade skatteregler har incitament att utnyttja reguljära vita tjänster vid olika former av byggnadsarbeten. Däremot har den ideella sektorn inte möjlighet att göra avdrag på reparationer, ombyggnader eller tillbyggnader av sina lokaler och anläggningar eftersom den ideella sektorn normalt inte är skattepliktig. Utöver ideella insatser av medlemmar och sympatisörer är incitamenten därför fortfarande stora för ideella föreningar att utnyttja svarta tjänster. Precis som privatpersoner betalar den ideella sektorn ingående moms på alla varor och tjänster men har inte möjlighet att kvitta mot utgående moms. Ett sätt att bredda ROT-avdraget till att också omfatta den ideella sektorn skulle vara att göra den ingående momsen på vissa ROT-tjänster direkt avdragsgill genom ändrade regler för momsplikt eller genom ett riktat bidrag som motsvarar den ingående momsen i genomförda ROT-arbeten. En sådan åtgärd skulle få samma effekter vad avser informella (svarta) tjänster inom byggnadssektorn som skattereduktionen för repa-ration, om- och tillbyggnad av privata bostäder haft. Dessutom skulle det medföra ett påtagligt stöd för de ideella föreningar och organisationer som belastas av höga kostnader för att äga och förvalta lokaler och anläggningar.
mot · H5022494 · 2017-10-04 00:00:00 — Planering för olika boendeformer ställer sig bakom det som anförs i motionen om större utbud av boendeformer och tillkännager detta för regeringen. bor befolkningsgrupper med samma samhällsställning, värderingar, livsstil och bakgrund mer eller mindre på samma plats. Typiskt för de mer heterogena områdena är att många bott i området . Tillgången på olika sorters bostäder i olika prisklasser gör också ett område mer heterogent. I är blandade upplåtelseformer i exempelvis samma bostadshus möjligt då några personer kvarstår som hyresgäster vid en ombildning av hyresrätt till bostadsrätt. Det är dock ovanligt att det vid nybyggnationer redan från början tillhandahålls olika boendeformer. Det bidrar också till att mer attraktiva områden blir för dyra för att möjliggöra integration. Studenter, seniorer, barnfamiljer, hyresrätt och bostadsrätt i samma hus skulle åstadkomma mångfald och möten på mångas villkor. För att främja integration och motverka segregation krävs strategier och planering av bostadsbyggande. Olika boendeformer i samma område och bostadshus skulle blanda människor med olika bakgrunder och livssituationer och bidra till många positiva effekter. Det är inte automatiskt problematiskt att de som kommer från ett annat land vill bo nära landsmän från det gamla hemlandet. Eller att de som är studenter vill bo bland sina studiekamrater. Men utbudet av en blandad boendeform är begränsat. Så också visioner om hur vi vill att vi ska bo . Boendeformerna måste vara anpassade så att de möter människors behov och stimulerar till nybyggnation och ett varierat bostadsutbud. Det krävs planeringsåtgärder för att lyckas med att framgångsrikt skapa bostadshus och områden där barn, gamla, ensamma, storfamiljer, invandrare och svenskar möts, där du kan äga din bostad eller hyra din bostad, där lägenheter och hus inte automatiskt är gjorda för att passa en viss grupp. Många äldre framför exempelvis en önskan om att omges av barn, liv och rörelse, inte bara seniorer och människor som de själva. Samhället har mycket att vinna på detta. Därför behöver bostadspolitiken bli mer flexibel och kreativ. Större utbud av boendeformer behöver uppmuntras.
mot · H5022495 · 2017-10-04 00:00:00 — Lika villkor för privata aktörer i välfärden ställer sig bakom det som anförs i motionen om lika villkor för privata aktörer i välfärden och tillkännager detta för regeringen. Vi har i fått större frihet att göra egna val inom välfärden. Det finns ett större antal aktörer, vilket gör att vi kan välja bort de utövare som inte är lyhörda inför människors krav till förmån för andra alternativ som bättre lever upp till våra höga förväntningar. Vårdcentraler, äldreboenden och skolor har utvecklats och i högre grad anpassats efter människors behov och önskemål. Detta är ett resultat av att många duktiga människor har fått möjlighet att satsa både tid och resurser på att vidareutveckla den svenska välfärden. Fler aktörer inom välfärden bidrar till att kvaliteten höjs då konkurrensen ökar. Sämre alternativ kan väljas bort till förmån för bättre. ökar också kraven och förväntningarna på välfärdstjänster som skola, vård, förskola och äldreomsorg. Befolkningen blir också allt äldre. Därför behövs fler företagsamma människor inom välfärdssektorn som kan bidra med kunskap, utveckla nya arbetssätt och skapa innovationer. Dessa företagsamma människor måste ges möjlighet att bidra med sina förmågor, sina kunskaper och sitt engagemang. För att få den utveckling vi behöver inom välfärdssektorn krävs en mångfald av aktörer som verkar under lika villkor. Då kommer de att sporra varandra till att skapa en bättre välfärd. Det är en utveckling som gynnar hela samhället . Vi föreslår därför att regeringen överväger att likställa villkoren för privata aktörer i välfärden så att dessa är lika över hela landet.