mot · H5023681 · 2017-10-05 00:00:00 — Alliansregeringens reformer för att förbättra drivkrafterna för arbete och minska utanförskapet har bidragit till ökade förutsättningar för ekonomisk jämställdhet. Det har blivit mer lönsamt för alla att gå från utanförskap till arbete tack vare jobbskatteavdraget. Eftersom förbättringen relativt sett varit som störst för låg- och medelinkomsttagare har drivkrafterna för arbete stärkts mer för kvinnor än för män. vill fortsätta sänka skatten med tyngdpunkt på dem som har låga inkomster, inte minst för att göra det mer lönsamt för kvinnor att arbeta. Den största jämställdhetsutmaningen är det låga arbetskraftsdeltagandet och den låga sysselsättningsgraden bland invandrade kvinnor. Här behöver betydelsen av föräldraförsäkringens utformning, tillgången till förskola, försörjningsstödets utformning men även normer och attityder ses över. För att stärka arbetslinjen för dem som aldrig fått sitt första jobb lägger bland annat förslag om att full föräldrapenning ska kräva kvalificering genom arbete, som förskolan ska utökas för dem som lever på bidrag. Vi lägger också förslag om att krav ska kunna ställas på deltagande i svenskundervisning för den som har föräldrapenning med kompletterande försörjningsstöd. Ökad jämställdhet i försörjningsstödet Att inkomstskatten individualiserades anses vara en viktig anledning till att kvinnor arbetar i så hög utsträckning i . Det lönade sig helt enkelt bättre för kvinnorna att börja arbeta när deras inkomst inte räknades ihop med männens. Försörjningsstödet ges dock fortfarande på familjenivå. Möjligheterna att individualisera inkomstgränserna för arbetsinkomster i försörjningsstödet bör ses över. Detta gjordes för bostadsbidragen 1997 och har visat sig öka arbetsutbudet. betalas också försörjningsstödet i normalfallet ut till mannen i familjen. Detta bör ändras så att försörjningsstödet betalas ut jämlikt mellan män och kvinnor. 9 Bekämpa brott och otrygghet är partiet för lag och ordning. Tryggheten behöver säkras med fler poliser och skärpta straff. Samhället ska stå på brottsoffrets sida. Den som har blivit utsatt för brott ska tas på allvar, inte mötas av att utredningen läggs ned direkt. Det ska finnas stöd, och rättvisa ska skipas. Verkligheten är dock en annan. har en nationell polis- och trygghetskris. Våldet från kriminella blir grövre. Rättsstaten är på reträtt och kriminella gäng äger i praktiken gator och torg; antalet utsatta områden har ökat. har rapporterat att det finns runt 5 000 kriminella aktörer och 200 kriminella nätverk i de utsatta områdena runtom i landet. Trygghetsmätningar visar också att allt fler upplever otrygghet. Till exempel är var tredje kvinna otrygg utomhus i sitt eget bostadsområde. har vi en polis som inte fungerar. Polisens utredningsresultat är det lägsta . var andelen personuppklarade brott lägre än . När brott som drabbar människor i vardagen, så kallade mängdbrott, polisanmäls händer ofta ingenting. Hälften av alla anmälda brott skrevs till exempel av direkt. Detta riskerar att leda till att förtroendet för polisen och rättsväsendet urholkas ytterligare. Vårt samhällskontrakt bygger på att den som begår brott ska ta konsekvenserna och mötas av ett straff som motsvarar det allvar och det det har betytt för den drabbade och för samhället. finns det en rad olika brott för vilka straffen inte fullt ut motsvarar brottets allvar. Att upprätthålla lag och ordning är en kärnuppgift som staten inte får svika. Respekt för och tillit till rättsstaten är själva grunden för ett fungerande och demokratiskt samhälle. När detta nu utmanas är det en både farlig och oacceptabel utveckling. måste bli hårdare mot kriminaliteten. Polisen måste ges förutsättningar att ta tillbaka makten från kriminella och återupprätta förtroendet för rättsordningen. Hederliga människor ska kunna röra sig tryggt ute, kvinnor ska leva fritt och kunna ta för sig, medan kriminella ska sitta inne. Brottsoffer ska få tydligt stöd och alltid känna att samhället står på deras sida. Brott ska utredas, lagföras samt leda till tydliga och väl avvägda straff. Den som straffats ska lämna brottets bana efter avtjänat straff. Hedersrelaterat våld och förtryck ska bekämpas med full kraft. För att bryta utvecklingen krävs det också att vi jobbar på flera fronter . Det förebyggande arbetet är att långsiktigt bryta trygghetskrisen. Jobb, skola och kvalificerat socialt arbete är avgörande. Utsatta områden ska inte överges utan alla laglydiga människor har rätt till ökad trygghet. Lag och ordning ska gälla överallt. Svensk polis behöver förstärkas. ska ha minst 5 000 fler poliser och därutöver lika många fler civilanställda . Det innebär 10 000 fler anställda inom svensk polis till 2025. Vi vill också att polislönerna höjs för att göra yrket mer attraktivt och för att få fler att stanna kvar. Det nya säkerhetspolitiska läget, som fortsätter att försämras och bli allt mer oförutsägbart, ställer hårda krav på . drar sig inte för att försöka flytta gränser i med våld och utsätter sina grannländer för såväl militära som civila påtryckningar och provokationer. Spänningarna i ökar. Asymmetrisk krigföring, påverkansoperationer och cyberangrepp är påtagliga hot som riktas mot . Det ökar vår sårbarhet. Det är i sådana tider som ett lands ledarskap prövas. ska alltid sätta omsorgen om svenska intressen i främsta rummet i försvars- och säkerhetspolitiken. har varit pådrivande i fråga om att höja försvarets anslag, både på kort och på lång sikt, men mer behöver göras. Det svenska försvaret måste stärkas och det kräver resurser. Hela ska kunna försvaras. behöver medlemskap i , något hela Alliansen nu står bakom. Att låta gamla låsningar äventyra i ett osäkert läge är inte ansvarsfullt. får inte vara en tvekande röst som kan missförstås. Valet står inte mellan att stärka försvar eller att bli medlem i Nato. För att stärka säkerhet på allvar måste vi göra både och. I kampen mot terrorismen får vi aldrig stå neutrala. Den som stödjer, finansierar eller begår terrorbrott hotar vårt samhälle och vår livsstil och den ska upptäckas, stoppas och straffas hårt, allra helst innan det är . ska vara ett tryggt och säkert land för alla. ska ha en trygghet att lita på. Därför föreslår den största satsningen på lag och ordning i . Trygghetskrisen ska vändas. Vi föreslår också kraftfulla satsningar för att inleda vägen till att försvarsutgifterna ska nå av bnp. En stärkt och mer effektiv polis När otryggheten ökar, färre brott upp och polisen upplevs som frånvarande måste politiken agera. Arbetet för att bryta trygghets- och poliskrisen börjar med att stärka svensk polis. Polisen måste ges förutsättningar att ta tillbaka makten från kriminella och återupprätta förtroendet för rättsordningen. ska vara ett tryggt och säkert land för alla. Lag och ordning är en kärnuppgift som staten inte får svika. Samhällsutvecklingen och befolkningsökningen gör att det behövs fler poliser för att utreda och bekämpa brott. Bekämpandet av gängbrottsligheten, kriminella uppgörelser med exempelvis skjutvapen, andra våldsbrott, bedrägerier, stölder och terrorhot är exempel på de problem polisen står inför. Genom den största trygghetssatsningen vill säkerställa en polisverksamhet i hela som både har förmågan och kapaciteten att med kraft arbeta mot mängdbrottsligheten i samhället och den grova vålds- och gängbrottsligheten. Polisens fokus ska mer än vara på kärnuppgiften att ingripa mot, utreda och klara upp brott. Resultatuppföljningen i polisorganisationen måste förbättras genom tydliga och mätbara mål. Polisen har tilldelats en rad uppgifter som har mindre att göra med det huvudsakliga uppdraget. En viktig utgångspunkt för polisreformen var en närvarande, lokalt förankrad polis. Den målsättningen har inte nåtts. Ökad trygghet för hela befolkningen fordrar en närvarande och synlig polis. Det gäller såväl i storstäder som i mindre orter och på landsbygden. I ett tryggt samhälle är det avgörande med en polis som är synlig och närvarande på gator och torg. Det kräver poliser som är i yttre tjänst. Parallellt med en kraftig ökning av antalet poliser vill vi också se en kraftig ökning av antalet civilanställda inom polisen. Stärk med fler poliser och civilanställda Fler poliser krävs för att den växande otryggheten ska kunna stoppas. Antalet poliser i är också relativt få i jämförelse med övriga EU-länder. långsiktiga målsättning är att antalet poliser per capita i ska ligga i nivå med genomsnittet i EU. Ett första steg är att öka antalet poliser i till minst 25 000 senast till 2025. Förstärkningen behövs såväl i städerna som i de mer glest befolkade delarna av landet. Polisen ska finnas där när vi behöver den. Av såväl kvalitets- som effektivitetsskäl finns även behov av att i ökad omfattning kunna använda civilanställd personal inom för uppgifter som endast får utföras av poliser. För att säkerställa att utbildade poliser i första hand ska ha förutsättningar för att koncentrera sig på kärnuppdraget, att förebygga och utreda brott, avsätter vi stora resurser för att kunna anställa 5 000 fler civilanställda inom . satsar , och som ett steg mot att minst 5 000 nya poliser och lika många civilanställda ska anställas inom . Det innebär minst 10 000 fler polisanställda . Utrustningslyft för bättre arbetsmiljö och ökad säkerhet För att ge svensk polis bättre förutsättningar att göra sitt jobb krävs det att polisen har tillgång till modern utrustning som är anpassad efter respektive tjänstgöring. Det har rapporterats om att polisen har brist på skyddsutrustning, och poliser har uttryckt att exempelvis skyddsvästar och hjälmar inte är individuellt anpassade. För att säkerställa att polisen är rätt utrustad för sina olika uppdrag samt för att förbättra arbetsmiljön och säkerheten föreslår ett utrustningslyft riktat till svensk polis. ansvarar för vilken typ av utrustning de avsatta medlen ska användas till, men utrustning till poliser i yttre tjänst bör prioriteras. satsar och på ett utrustningslyft för polisen. Utrymme för att höja polisernas löner Polisyrket måste bli mer attraktivt, och trenden att erfarna poliser slutar måste brytas. Därför avsätter budgetmedel som motsvarar en höjning med per polis. Exakt hur dessa medel fördelas får avgöras i sedvanliga förhandlingar mellan parterna. satsar , och på ökat utrymme för att höja polisernas löner. Fler verktyg mot brottsligheten Inför zonförbud för personer som stör lag och ordning För att öka tryggheten på särskilt brottsutsatta platser vill införa möjligheten för polis och domstolar att besluta om zonförbud. Ett zonförbud innebär ett förbud för den som är kriminell eller har uppvisat ett särskilt otrygghetsskapande beteende att befinna sig i ett bestämt område som utgår från den plats där beteendet ägt rum, till exempel ett torg eller ett köpcentrum. Det trygghetsskapande beteendet kan ha bestått i ett straffbart agerande, såsom narkotikaförsäljning eller olaga hot, men kan även avse exempelvis ordningsstörande handlingar som inte är brottsliga. Motsvarande lagstiftning finns i . Trygghetskameror i utsatta områden och förstärkt möjlighet till kameraövervakning vill öka polisens möjligheter till kameraövervakning. Det måste bli enklare att få kameror på plats på särskilt brottsutsatta och strategiskt viktiga platser. Detta bör kunna ske utan tillståndsplikt och inte som efter tillstånd av . Förslaget skulle göra att vår lagstiftning blir mer lik den som gäller i , och . Vi vill därtill ytterligare förstärka kommunernas möjlighet till kameraövervakning. Även här bör lagstiftningen i , och kunna tjäna som förebild. har polisen pekat ut 23 geografiska områden som särskilt utsatta och 61 områden som utsatta. Dessa områden kännetecknas bland annat av att kriminella har inverkan på lokalsamhället, av öppen narkotikaförsäljning och av låg socioekonomisk status. De boende i områdena är ofta rädda för att delta i rättsprocesser, vilket försvårar polisens arbete. vill därför anslå för att de utsatta områdena ska utrustas med trygghetskameror. Syftet med satsningen är att minska otryggheten och underlätta polisens brottuppklarande arbete. satsar på trygghetskameror i utsatta områden. Förstärkning av hela rättssystemet För att fler brott ska motverkas och upp behöver samtliga brottsbekämpande myndigheter inom rättssystemet stärkas. Det handlar om , och . Det är dock inte tillräckligt. Även andra rättsvårdande myndigheter måste stärkas. Det handlar bland annat om domstolar, Kriminalvården och . bör ges i uppdrag att väsentligt förstärka sina insatser för att bistå polisen i den brottsutredande verksamheten. Det kan till exempel handla om att åklagare arbetar som förundersökningsledare i polisorganisationen. Det kan också handla om att åklagare på olika sätt bistår i de brottsutredningar som leds av polis. Dessutom behöver den internationella åklagarkammaren ges utökade resurser för att utreda terrorbrott, också utanför gränser. När straffen skärpts och polismyndigheten tillförs stora resurser kommer även Kriminalvårdens och domstolarnas arbetsbörda att öka. Till skillnad från regeringen minskar inte domstolarnas anslag med 17 miljoner . Vårt mål är att fler brott ska utdömas, vilket kräver att domstolarnas anslag i stället höjs. Kriminalvården har i sitt budgetunderlag begärt medel för att bland annat minska isoleringen i häktet, rusta upp lokaler samt öka kraven på säkerhet inom . vill genomföra en rad straffskärpningar samt förändra den nuvarande mängdrabatten i syfte att höja straffet för den som begått flera brott. Vårt mål är att fler grova brott ska leda till längre fängelsestraff, vilket bättre speglar det allmänna rättsmedvetandet. som vi vill genomföra ett antal straffskärpningar vill vi också förbättra Kriminalvårdens arbete med återanpassning. upprätthåller gränsskyddet i när osäkerheten och rädslan växer för ytterligare terrordåd. Parallellt med verksamhet för handel och konkurrensneutralitet inklusive kommande brexit ska leva upp till medborgarnas förväntningar på att gränsskyddet upprätthålls för att bidra till ett tryggt samhälle. Myndigheten står nu därmed inför förändrade förutsättningar för sitt uppdrag. Den traditionella smugglingen av narkotika, vapen, alkohol och tobak fortsätter som nya områden tillkommer såsom punktskatter, terrorism, civilt försvar och förändrade satsningar inom samverkan mot den organiserade brottsligheten. Sammantaget behöver ytterligare resurser för att kunna utföra sitt uppdrag och upprätthålla gränsskyddet. arbete med att bekämpa skattefusk, ekonomisk brottslighet och finansiering av terrorism behöver stärkas. Att motverka skatteflykt och aggressiv skatteplanering är centralt inte minst för att upprätthålla respekten för rättsstaten och visa på att lagarna gäller för alla, men också för att öka skatteintäkterna. Dessutom har terrorhotet gjort att motverkandet av finansiering av terrorism har blivit en allt viktigare fråga för att bekämpa terrorism. satsar 2018 och 2019 och 2020 för att stärka . satsar för att stärka domstolarna. satsar och och för att stärka Kriminalvården. satsar för att stärka . satsar och och för att stärka . Skärpta straff för allvarliga brott Straff ska återspegla hur allvarligt ett brott är och allvarligare brott ska bestraffas strängare än mindre allvarliga brott. Den som begår upprepade brott bör även straffas väsentligt hårdare än den som begår ett enstaka brott. Därför bör dagens mängdrabatt tas bort. Ett annat område där lagstiftningen behöver ses över är det straffrättsliga skyddet mot angrepp på blåljuspersonal. Det handlar om att skydda människor som arbetar med samhällsviktiga uppgifter, men också om att värna respekten för rättsstaten. har även pekat ut ett antal andra brott där straffen är för låga. Exempelvis vill vi skärpa straffen för vapenbrott och sexualbrott. Livstids fängelse ska vara normalstraff för mord antog 2014 en lagändring som syftade till att göra livstidsstraffet till normalstraff när personer döms för mord. har i ett avgörande underkänt lagändringen som därmed inte fått det genomslag som avsågs. anser alltjämt att lagens strängaste straff ska vara normalstraffet för mord. Det är angeläget att regeringen återkommer till med ett lagförslag som säkerställer att livstids fängelse blir normalstraffet för mord. Skärpta straff för attacker mot blåljuspersonal Attacker mot blåljuspersonal är oacceptabelt, och utvecklingen måste brytas. vill att hot och våld mot hälso- och sjukvårdspersonal och angrepp mot väsentliga samhällsfunktioner såsom en akutmottagning ska leda till skärpta straff. Det handlar både om att skydda personer som har samhällsviktiga, ofta livsviktiga uppgifter, men också om att skydda samhällsviktiga funktioner såsom själva akutmottagningarna. Ytterst handlar det om att värna respekten för rättsstaten. Det är angeläget att en ny och skarpare lagstiftning kommer på plats . Det behövs tydliga brottsförebyggande åtgärder mot ungdomar. Samhället behöver markera både tidigt och tydligt mot ungdomsbrottslingar. Ju tidigare samhället reagerar när unga är på väg i en negativ riktning, desto större är möjligheten att bryta utvecklingen. Gränsen för vem som betraktas och behandlas som vuxen ska, precis som i andra sammanhang, gå och inte , som . Det innebär att den särbehandling som gäller unga vuxna i form av straffrabatt, så kallad ungdomsrabatt, ska tas bort helt. Det finns ett behov av att tydligare markera allvaret i upprepad brottslighet. Återfallet utgör i sig en faktor som kraftigt ökar personens ansvar för det han eller hon har gjort. Det är en väsentlig skillnad mellan att begå ett enstaka brott och att begå brott efter brott. föreslår därför skärpta straff för den person som döms för flera brott i en och samma rättegång genom att dagens mängdrabatt tas bort. Vi vill se en straffskärpning som i ett typiskt fall skulle medföra att fängelsevistelsen kan öka med 60–jämfört med dagens system. föreslår även skärpta straff för den person som döms till brott på nytt. Ett starkt försvar i en orolig omvärld Världen är mer orolig och oförutsägbarheten ökar. aggression mot fortsätter, och spänningen i vårt närområde är fortsatt hög. I och ökar radikaliseringen och följs av terror i och utanför regionen. De sönderfallande staterna destabiliserar hela regionen och utgör baser för terror som även riktas mot . Läget på den koreanska halvön oroar allt mer. Den nya administrationen i och effekterna av Brexit skapar osäkerhet när det gäller utvecklingen av den transatlantiska länken och säkerheten i . I ett bredare perspektiv utmanas liberala värderingar som frihandel, mänskliga rättigheter och rättsstat såväl av yttre auktoritära krafter som populistiska strömningar inom våra egna samhällen. Utöver traditionella militära hot pågår asymmetrisk krigföring, påverkansoperationer och cyberangrepp som ökar vår sårbarhet. De mångfasetterade utmaningar vi står inför kräver ett starkt svenskt försvar. Försvarsförmågan måste stärkas och samarbetet med andra likasinnade stater måste öka för att möta gemensamma utmaningar. Mer resurser till försvaret Sammantaget kräver det försämrade omvärldsläget ökade resurser på både kort och lång sikt till försvaret för att höja försvarsförmågan. har genom att vara en del av försvarsuppgörelse medverkat till att Försvarsmakten får extra resurser i linje med de äskanden som myndigheten har gjort. Vårt ansvarstagande gör att den operativa förmågan i krigsförbanden stärks och att den samlade förmågan i totalförsvaret kan säkerställas. Detta är tredje gången som vi har drivit fram substantiella tillskott till försvaret, i förhandlingar som nått bred uppslutning. På måste det till mer betydande summor. bedömer att försvarsbudget behöver byggas ut för att närma sig av bnp. är det mer än en fördubbling av vår nuvarande försvarsförmåga. försvar är en prioriterad fråga för . Resursfrågan måste dock kopplas till en diskussion om förmåga och hur vägen framåt för försvar ska se ut. För att möta den breda hotbild står inför krävs satsningar på såväl det militära som det civila försvaret. Att bygga ut försvarsförmåga kommer att kräva god kostnadskontroll, spårbarhet och uppföljning för att garantera att de extra resurserna också ger effekt. Det kräver tydlig uppföljning och kontrollstationer. Försvarsmakten måste fortsätta effektivisera så att försvarsförmågan ökar. Hela ska kunna försvaras och alla stridskrafter stärkas. Särskilt viktigt kommer försvaret av , och framför allt , att vara. hamn är central för utbyte med omvärlden, vilket också måste tydligt avspeglas i försvars- och säkerhetspolitiska prioriteringar. Vi ser ett antal åtgärder som är prioriterade för att nå den försvarsförmåga som behöver givet omvärldsläget. Det handlar om en ökad numerär i Försvarsmakten där nya förband och enheter skapas. Alla stridskrafter ska stärkas och utökas. Anskaffning av såväl avancerade materielsystem som tillgången till mängdmateriel är central. Resurserna ska också säkerställa goda villkor för de som är anställda i Försvarsmakten för att de ska kunna rekrytera rätt kompetens. Totalt satsar 2018–2020 – mer än regeringen. Satsningarna är permanenta och ett första steg mot en försvarsbudget på av bnp. satsar 2018, 6 miljarder och 9 miljarder för att stärka försvaret ytterligare. Svensk färdplan för Natomedlemskap Parallellt med åtgärder för att stärka vårt eget försvar måste vi även utöka våra internationella försvarssamarbeten, särskilt det med Nato. Ett svenskt medlemskap i har aldrig varit så angeläget som det är . I takt med att Nato tvingats lägga större tonvikt på kollektivt försvar har skillnaden mellan partnerskap och medlemskap i ökat. vill att ska gå med i Nato och vill se en svensk färdplan för Natomedlemskap. Alla allianspartier är nu för ett svenskt Natomedlemskap. Detta är en viktig förändring i svensk säkerhetspolitik som visar på att allt fler inser vikten av ett svenskt Natomedlemskap i en osäker omvärld. anser att det är av stor vikt att dialogen kring förutsättningarna för ett svenskt och finskt medlemskap i fortsätter och fördjupas. Resultatet av utredningen om internationella samarbeten inom försvars- och säkerhetspolitiken, inklusive Nato, är en viktig pusselbit i detta. Utredningen bidrar med ökad kunskap när det gäller vad ett Natomedlemskap skulle innebära för svensk del och drar slutsatsen att är beroende av hjälp utifrån för vår säkerhet. Utredningen bör vara en viktig utgångspunkt i en angelägen och bred debatt om nästa steg i svensk säkerhetspolitik och hur ett medlemskap i skulle stärka säkerhet. Fortsatta behov för personal- och materielförsörjning Det svenska försvaret står inför utmaningar när det gäller såväl personal- som materielförsörjningen. De extra resurser som nu föreslår innebär att det är möjligt att höja ambitionen i bägge delarna redan på kort sikt. Försvarsmakten ska vara en attraktiv arbetsgivare. Det kräver goda villkor för anställningarna och ett bra meritvärde vid avslutad anställning, men inte minst en meningsfull vardag där fokus ligger på kärnuppgiften. föreslår en lång rad åtgärder för att såväl rekrytera som att behålla personal i Försvarsmakten. Det handlar bland annat om att skapa nya ekonomiska incitament, möjligheter att få viss utbildning betald och breddad rekrytering till den militära grundutbildningen. Frivilligheten är fortsatt grunden i det svenska försvarets personalförsörjning. Den möjliggör att vi kan ha välövade och kompetenta soldater och sjömän i förband som hålls samman och som kan användas såväl för försvaret av som i internationella insatser. Det är Försvarsmaktens behov utifrån omvärldsläget som ska styra utformningen av försvarets personalförsörjning. Mot bakgrund av det försämrade omvärldsläget och utifrån de problem som funnits när det gäller rekryteringen och en hög andel avhopp anser att det är motiverat att återaktivera värnplikten. Införandet av ett blandsystem av frivillighet och värnplikt stärker hållbarheten i försvarets personalförsörjning.