mot · H5023215 · 2017-10-05 00:00:00 — Reformer för en bättre hbtq-politik ställer sig bakom det som anförs i motionen om lagstiftningen om hatbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga straffbestämmelsen om hets mot folkgrupp i till att även omfatta könsidentitet och könsuttryck och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga tryck- och yttrandefrihetsbrotten hets mot folkgrupp till att även omfatta könsidentitet och könsuttryck och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka kunskapen om hatbrott kopplade till sexuell läggning och könsidentitet och förmågan att beivra sådana och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka arbetet mot diskriminering kopplat till könsidentitet, könsuttryck och sexuell läggning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av diskrimineringslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hedersrelaterade brott och hedersproblematik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om våld i nära relationer och jourhem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en hbtq-strategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hbtq-frågor i skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en moderniserad föräldraförsäkring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om adoption och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om regler gällande de barn som föds via surrogatarrangemang utomlands, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram förslag som möjliggör surrogatmoderskap i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förutsättningslöst utreda om smittskyddslagen är ändamålsenlig vad gäller informationsplikten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om blodgivning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder kopplade till könsbyte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åldersgräns för könsbyte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om äldre hbtq-personer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om idrottsrörelsen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utrikes-, EU- och biståndspolitik ska spela en viktig roll i att stärka hbtq-personers rättigheter och tillkännager detta för regeringen. har blivit bättre för hbtq-personer. Vi har bland annat fått en ny enhetlig diskrimineringslag, infört könsneutrala äktenskap, avskaffat tvångssteriliseringarna för den som vill genomgå könsbyte och givit hbtq-personer rätt att adoptera. Dessutom har i mångt och mycket attityderna i samhället blivit mer toleranta. utgångspunkt är att alla människor ska ha samma möjlighet att förverkliga sin fulla potential, och ingen ska tvingas att hållas tillbaka av fördomar och diskriminering. Vår ambition är att ska vara ett av världens bästa länder att leva i för hbtq-personer och att vi ska fortsätta att vara ett land som går före. Men även om vi som land kommit längre än många andra kvarstår fortfarande mycket att göra för att säkerställa lika rättigheter och möjligheter för alla också i praktiken. finns områden där samhället brister och åtgärder krävs. Det handlar till exempel om att välfärdens alla delar, såsom skolorna och hälso- och sjukvården, ska fungera väl för alla och motarbeta diskriminering. Det handlar om att säkerställa att familjelagstiftningen är modern och främjar inkludering och icke-diskriminering. Det handlar om bättre möjligheter att bilda familj. Det handlar om att stärka skyddet och rättigheterna för att ytterligare säkerställa att lagstiftningen är optimal för att motverka förtryck och våld mot hbtq-personer. Alla människor måste kunna leva sina liv utan att behöva dölja sin sexuella läggning, sin könsidentitet eller sitt könsuttryck på grund av rädsla för att utsättas för diskriminering, våld eller andra kränkningar. verkar för ett samhälle där det råder samma förutsättningar för var och en oavsett sexuell läggning eller könsidentitet att utifrån eget intresse och förmåga vara fullt inkluderad i samhället och i praktiken likabehandlas. Förstärkt skydd och förstärkta rättigheter Skyddet mot diskriminering och arbetet mot hatbrott stärktes under alliansregeringen. Inom flera delar av samhället, såsom rättsväsendet, pågår kontinuerligt arbete mot diskriminering och hatbrott. Men hbtq-personer är dessvärre alltjämt utsatta för hatbrott och diskriminering. Därför vill se ytterligare skärpning av lagstiftningen, i synnerhet när det gäller könsidentitet och könsuttryck. I ett fritt och öppet samhälle ska man kunna leva med och älska vem man vill och kunna uttrycka sin könsidentitet. Dessvärre ser verkligheten inte alltid ut så. Det finns människor som provoceras av andras kärlek eller könsidentitet. Det finns dessutom de som går över gränsen – som hotar, kränker och misshandlar personer på grund av deras sexuella läggning, etniska tillhörighet eller religion. Fördomar som bitit sig fast, okunskap och bristande respekt kan få allvarliga konsekvenser och är ett problem som måste tas på stort allvar. Samhället måste tydligt visa att diskriminering av hbtq-personer i alla lägen är fel och oacceptabelt. Flera undersökningar pekar på problem med diskriminering och hatbrott. Bland unga homosexuella och bisexuella var det, enligt en undersökning av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUFC), av kvinnorna och av männen som hade blivit bemötta på ett kränkande sätt på grund av sin sexuella läggning. Även en stor andel av transpersonerna, , uppgav att de upplevde att de blivit utsatta för kränkande behandling . Tre av fyra unga män i hbtq-målgrupperna uppger (MUFC) att de har utsatts för homofobiska hatbrott. Flertalet av dessa har också utsatts upprepade gånger. Dessutom finns betydande problem med hedersproblematik och diskriminering. Skyddet för brottsutsatta måste bli bättre. Stärkt rättsligt skydd kopplat till könsidentitet och könsuttryck Trygghet ska gälla alla och inte lämna någon utanför. Bestämmelserna om hatbrott bör reformeras på så sätt att könsuttryck och könsidentitet uttryckligen omfattas av lagstiftningen. Även lagen om hets mot folkgrupp behöver uppdateras. Bestämmelsen om hets mot folkgrupp finns i , men för att den även ska omfatta hets som förekommer i grundlagsskyddade medier såsom tryckta skrifter och radio- och tv-sändningar samt på webbsidor med grundlagsskydd har den även tagits in i tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens brottskataloger. Som en del av det starka, svenska skyddet för tryck- och yttrandefriheten måste ett brott finnas med i dessa brottskataloger för att vara straffbart om det begås i grundlagsskyddade medier. Varje förändring av dessa brottskataloger utgör således en grundlagsändring. En fråga som uppmärksammats är det straffrättsliga skyddet för transpersoner, som inte omnämns bland de grupper eller personkretsar som omfattas av hetslagstiftningen. anser att även hets mot personer som motiveras av personernas könsuttryck och/eller könsidentitet ska omfattas av lagstiftningen om hets mot folkgrupp. Det skulle innebära ett förstärkt skydd. En utredning som alliansregeringen tillsatte ser bland annat över frågan om huruvida personer som diskrimineras på grund av könsidentitet eller könsuttryck borde omfattas av tryckfrihetsförordningens, yttrandefrihetsgrundlagens och bestämmelser om hets mot folkgrupp. Det är angeläget att hets- och hatbrott motverkas, och samhällets ställningstagande kring detta bör vara tydligt. Eftersom ändringar i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen kräver två likalydande beslut med ett riksdagsval emellan kan en regeländring tidigast träda i kraft efter riksdagsvalet . När utredningens arbete är slutfört bör därför frågan om inkludering av transpersoner i nämnda bestämmelser hanteras på sådant sätt att det första av de två likalydande besluten kan fattas års val. Mer kunskap om hatbrott inom rättsväsendet och bland allmänheten För att bekämpa hatbrotten mot hbtq-personer krävs utöver lagstiftningsändringar även värderingsförändringar, mer kunskap och uppdaterade arbetsmetoder. Därför är det välkommet att förbättringar av arbetet mot hatbrott har skett inom flera områden. Riktlinjer har exempelvis utarbetats av riksåklagaren för att bekämpa hatbrott. Dessa tydliggör att alla brott med eventuella hatbrottsmotiv ska utredas och prioriteras. Förundersökningar om hatbrott ska alltid ledas av en åklagare så snart någon skäligen misstänkt för brottet har identifierats. Men mer behöver göras. I anmäls cirka 5 000 hatbrott . Över 600 rör brott kopplade till sexuell läggning eller könsidentitet. Personuppklaringen är låg. Ett stort problem är att hatbrotten inte alltid tas på tillräckligt stort allvar. Det leder till att människor inte alltid vill anmäla. Kunskapen om hatbrotten är inte tillräcklig, vare sig inom rättsväsendet eller bland allmänheten. Det krävs därför ett mer omfattande arbete mot just hatbrotten. Det är angeläget att arbeta förebyggande med att tidigt involvera unga i diskussioner om attityder och värderingar – och information om hatbrottslagstiftningen. Det krävs ett tydligare fokus på dem som utsätter andra för hatbrott och hur sådan brottslighet kan motverkas på ett tidigt stadium. För att sprida budskapet om hur lagstiftningen ser ut krävs utbildning som når breda grupper, till exempel i skolor, i föreningar och hos myndigheter. , som för många människor är den första myndighetskontakten i , kan exempelvis informera nyanlända om hatbrott. I detta arbete är det viktigt att också betona hatbrott kopplade till sexuell läggning och könsidentitet. bedöms enligt polisen ett stort antal hatbrott felaktigt som mängdbrott. Det gör också att brotten prioriteras lägre än om det hade varit fråga om ett brott med hatbrottsmotiv. Vid polisanmälan är det viktigt att målsäganden signalerar att man utsatts för ett hatbrott, men det krävs också att polisen blir bättre på att upptäcka att det handlar om ett hatbrott. Det kan polisen göra genom att exempelvis ställa frågor på ett sådant sätt att ett eventuellt hatbrottsmotiv träder fram. Vi välkomnar det arbete som redan görs av polisen och andra myndigheter och vill att detta stärks. Förstärkt arbete mot diskriminering Ett effektivt arbete mot diskriminering är avgörande för att öka samhörigheten i samhället och för att stärka människors frihet och trygghet. Det är också viktigt för att skapa förutsättningar för fler att nå sin fulla potential. Skyddet mot diskriminering har stärkts, men hbtq-personer är dock alltjämt en utsatt grupp i samhället. Inte minst visar upplevelsebaserade undersökningar om diskriminering att det är vanligt förekommande att hbtq-personer utsätts för diskriminering. Ett exempel är den undersökning som för grundläggande rättigheter publicerade 2013 där av de svenska respondenterna uppgav att de hade diskriminerats på grund av sexuell läggning . är det endast en liten andel som gör en anmälan till diskrimineringsombudsmannen (DO). För att förstärka arbetet vill bland annat se över möjligheterna att stärka DO:s arbete genom att förstärka spetskompetensen inom DO gällande alla diskrimineringsgrunder. Därtill vill vi se över möjligheterna att stärka påföljderna för brott mot diskrimineringslagen genom att göra det mer kostsamt att diskriminera. Redan i tidig ålder läggs grunden för många av de synsätt som påverkar senare i livet. Därför är det viktigt att tidigt arbeta med attityder och tolerans och för att alla ges samma förutsättningar för att utvecklas och inte påverkas av omgivningens fördomar eller diskriminering. Ansvaret för att stärka arbetet mot diskriminering ligger därför på många delar av samhället. trädde diskrimineringslagen (2008:567) i kraft. Lagen ersatte de tidigare diskrimineringslagarna och omfattar fler diskrimineringsgrunder och fler samhällsområden . Könsöverskridande identitet eller uttryck lades till som diskrimineringsgrund. infördes ett utökat grundlagsskydd mot diskriminering som har samband med sexuell läggning. Tanken var att arbetet för att motverka diskriminering skulle bli tydligare och rakare och därigenom mer effektivt. En ny diskrimineringsersättning infördes för att ersätta individen för kränkningen, men också för att avskräcka från diskriminering genom att ersättningen skulle bedömas utifrån vilken allmänpreventiv effekt nivån kunde ha. Vi anser att det är angeläget att säkerställa att den nya lagen har haft avsedd effekt, och därför bör lagen utvärderas. Inom ramen för översynen bör bland annat möjligheten att skärpa påföljderna för brott mot diskrimineringslagen utvärderas. motiveras förtryck med att det hör till hederskultur. Men det är inte hedervärt att begränsa människor och ta ifrån dem rätten till deras liv och deras livsval. Det är tvärtom vanhedrande för den som utför förtrycket. Det bryter dessutom mot grundläggande mänskliga fri- och rättigheter och demokratiska, västerländska och svenska värderingar. Däremot är hedersvåld och hedersförtryck etablerade begrepp, och vi använder dem därför i den här motionen. Hedern försvaras ofta genom kontroll av vad familjens eller släktens olika medlemmar gör med sin sexualitet. Att vara sexuellt normbrytande, som hbtq-personer är, innebär för många stora problem. Mycket tyder dessutom på att det har blivit vanligare med hedersrelaterat förtryck i . Många unga hbtq-personer får veta att deras sexualitet är förbjuden eller skamlig och kan känna skuld över att de gör sina föräldrar eller släktingar besvikna. Som samhälle måste vi se detta och agera kraftfullt. har gjort en kartläggning som visade på brister inom när det gällde att hantera unga hbtq-personer som utsatts för hedersrelaterat våld. I familjerådgivningssituationer där ungas homo- eller bisexualitet inte accepteras av föräldrarna har t.ex. familjerådgivaren i stället för att ge ungdomarna stöd, uppmanat dem att ha förståelse för föräldrarna för att få familjen att fungera. Arbetet för att säkerställa ett mer effektivt arbete mot hedersproblematik behöver stärkas, och stödet från samhällets sida till personer som utsätts för hedersförtryck måste bli bättre. Frågan om hedersproblematik behöver också lyftas i arbetet kring samhällsorientering för nyanlända. Denna samhällsorientering bör betona värderingar om jämställdhet men också om hbtq-personers okränkbara rättigheter. Åtgärder mot våld i nära relationer och förbättringar av jourboende för hbtq-personer Att våld förekommer inom relationer är ett samhällsproblem. Våld förekommer även mellan samkönade par men får sällan samma uppmärksamhet som mäns våld mot kvinnor. Att bli utsatt för partnermisshandel är lika fruktansvärt oavsett kön och sexuell läggning. Fysisk och psykisk smärta kan verka djupt nedbrytande på den enskilda. Känslan av att vara hotad kan leda till desperation. Detta är något som vi alla måste ha en öppnare debatt kring och se som det samhällsproblem det är. vill se informationsinsatser mot allmänheten, men också åtgärder för att säkerställa ett gott bemötande från myndigheter och rättsväsendet. presenterade en kartläggning av omfattning och kvalitet vid skyddade boenden i . Där framgår att av de skyddade boendena anser att de har kompetens att ta emot personer utsatta för hedersrelaterat våld och att de har kompetens att ta emot hbtq-personer. Kartläggningen bekräftar att området domineras av ideella organisationer som utförare. I detta arbete är det kommunerna som har det främsta ansvaret för att skydda enskilda, men övergripande vilar ansvaret på hela samhället. Behovet av förbättringar när det gäller skyddat boende för hbtq-personer bör ses över för att säkerställa ett kontinuerligt bättre skydd. Förläng och utveckla hbtq-strategin Alliansregeringen tog initiativ till en samlad strategi med långsiktiga insatser för att främja lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Det var den första samlade strategi som antagits i syfte att främja hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter inom olika områden. Strategin identifierar ett antal fokusområden och definierar ambitioner inom dessa, i syfte att nå ökad kunskap och likvärdigt bemötande inom dessa fokusområden. Det var första gången som en samlad strategi antogs som ett led i arbetet för lika möjligheter och rättigheter för hbtq-personer. Strategin ska följas upp . Arbetet med en samlad hbtq-strategi bör fortsätta och uppdateras utifrån de samhällsförändringar vi sett. Detta är inte minst angeläget mot bakgrund av att sjunker i internationella rankingar på hbtq-området. Alla människor ska ha möjlighet att leva sina liv utan att behöva dölja sin sexuella läggning, sin könsidentitet eller sitt könsuttryck på grund av rädsla för att utsättas för diskriminering, våld eller andra kränkningar. Förutsättningarna måste vara goda för att delta i samhällslivet, för att vara öppen med sin läggning i skolan, för att få en jämlik vård och omsorg och för att känna sig trygg. Möjligheterna att bilda familj måste vara goda. För att främja att rättigheterna och möjligheterna för hbtq-personer stärks krävs en aktiv samlad strategi och ett ansvarstagande från stora delar av samhället. Stat, landsting och kommuner måste tillsammans verka för förbättringar där problem och brister har uppmärksammats. Strategin ger en översiktlig bild av situationen för hbtq-personer i och de insatser som vidtagits för att främja lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck. Bilden visar på framsteg som gjorts och problem som kvarstår. Genom strategin ges arbetet en mer samlad och långsiktig form genom att det placeras inom ramen för en sammanhållen struktur. Det är viktigt att detta arbete inte avstannar utan stärks och utvecklas. Strategin består av ett antal fokusområden och strategiska myndigheter. De fokusområden som ingår i strategin bedöms vara av central betydelse för hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter. För varje område finns en av regeringen uttalad ambition som utgår från de av regering och riksdag redan beslutade målen för respektive politikområde. De fokusområden som strategin omfattar är: Våld, diskriminering och andra kränkningar Hälsa, vård och sociala tjänster vill att samma fokusområden ska råda framöver men att arbetet ska förstärkas ytterligare. I grunden handlar en strategi för hbtq-personers rättigheter om att säkerställa respekt för den enskilda människans frihet och värdighet såsom dessa principer kommer till uttryck i regeringsformen. För är det viktigt att arbetet inkluderar alla delar av samhället. vill se en förlängning och uppdatering av strategin som ytterligare förtydligar att samtliga kommuner och landsting ska kunna visa hur man på ett strukturerat sätt bemöter hbtq-personer i den egna verksamheten. Detta gäller såväl de medborgare som nyttjar verksamheterna som de egna medarbetarna. Vi vill vidare att samtliga kommuner och landsting inför hbtq-handlingsplaner. Det ska finnas en grundläggande hbtq-kompetens hos de anställda. Vi vill också se ökad hbtq-certifiering av förskolor och skolor. Det är dessutom angeläget att lyfta fram äldre hbtq-personers situation. kartlade äldreomsorgen i små och mellanstora kommuner, och det visade sig att inte ens en av tio hade med hbtq-perspektiv i utbildningen av sin personal. visar samma rapport att det finns cirka 15 000 äldre hbt-personer i behov av vård eller hemtjänst. Här finns det en enorm förbättringspotential. Vi vill fortsätta byggandet av ett tryggt samhälle som inkluderar alla människor och alla familjer – ett tryggare där alla behövs. Främja unga hbtq-personers situation i skolan och förbättra elevhälsan Alla elever har rätt att känna sig trygga i skolan. Tyvärr är mobbning och kränkningar av hbtq-elever fortfarande ett stort problem. för grundläggande rättigheter (FRA) presenterade 2013 en undersökning om hbtq-personers erfarenheter av diskriminering och hatbrott i EU:s medlemsstater. Resultaten visar att hbtq-personer ofta lider av att inte kunna vara sig själva i skolan. Många döljer därför sin identitet. Inom skolans område har hälften av hbtq-personerna i bevittnat negativa uttalanden eller beteenden gentemot andra hbtq-elever. Vi vill därför att i samråd med Skolinspektionen, Brå och utarbetar en webbaserad pilotmodell, liknande Matematiklyftet, med syfte att kunna erbjuda ett digitalt kompetenslyft i frågor som rör att förebygga mobbning, våld och kränkningar i skolan. Det är viktigt att modellen, i likhet med andra insatser mot mobbning, våld och kränkningar, är evidensbaserad och utvecklas med stöd i aktuell forskning. avsätter för att ta fram en webbaserad pilotmodell för att förebygga mobbning, våld och kränkningar. vill även att samtliga kommuner och landsting ska kunna visa hur de på ett strukturerat sätt bemöter hbtq-personer i den egna verksamheten och att det genomförs hbtq-certifieringar av betydligt fler verksamheter som förskolor och skolor. Även verksamheter som inte är hbtq-certifierade ska ha en grundläggande hbtq-kompetens och ett gott bemötande. vill vidare att Skolinspektionen får ett tydligt uppdrag att följa upp hur väl skolor efterlever skollagen avseende likabehandling – detta gäller såväl kommunala som fristående skolor inklusive konfessionella skolor. Lagen är tydlig om att en inte ska utsättas för kränkningar för vem en är som person eller vilken sexualitet en har. Det regleras bland annat i diskrimineringslagen och skollagen. anser att föräldraförsäkringen inte fullt ut är anpassad till dagens verklighet där familjer kan se väldigt olika ut. Därför vill vi se över möjligheten för fler att kunna ta del av föräldraförsäkringen. Detta skulle kunna underlätta för exempelvis stjärnfamiljer, men även i alla familjekonstellationer som uppstår till följd av separationer. En sådan flexibilitet är naturligtvis viktig för att fler barn ska kunna få omsorg av de vuxna som är närstående. Förbättra möjligheterna till familjebildning för hbtq-personer Hbtq-personers rättigheter inom familjerätten har gradvis stärkts i under . gäller samma regler för alla par, oavsett om de är av samma kön eller olika kön, när det gäller exempelvis samboende, adoption och äktenskap. Men i synnerhet för män är möjligheterna att bli föräldrar fortfarande begränsade, även om många finner lösningar. En modern familjepolitik måste erkänna de barn som redan lever i dessa familjer, och dessa barns rättigheter. Barnen måste stå i fokus. Därtill behöver vi se över möjligheten att förbättra förutsättningarna att bli föräldrar. För vissa personer som önskar få barn kan adoption eller assisterad befruktning vara ett alternativ. Bättre möjligheter till adoption Samkönade par har haft möjlighet att bli adoptivföräldrar, men ännu har bara ett barn förmedlats genom internationell adoption till ett samkönat par. När Myndigheten för internationella adoptionsfrågor () frågar utländska myndigheter om möjligheten för samkönade par att adoptera i de olika ursprungsländerna har svaret i samtliga fall, utom från och , blivit att detta inte är möjligt. När det gäller nationella adoptioner har det, bortsett från närståendeadoptioner, endast förekommit i ett fåtal fall att barn har adopterats till samkönade par. Förutsättningarna för samkönade pars möjligheter till adoption behöver förbättras.