ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5023845 · 2017-10-05 00:00:00 — Partiers representation i nämnder, utskott och styrelser ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla partier med representation i en folkvald församling också bör ges representation i dess nämnder, utskott och styrelser och tillkännager detta för regeringen. I har vi en representativ demokrati där flerpartisystem inom våra folkvalda församlingar tillämpas. Tanken är att sammansättningen av dessa församlingar i så stor grad som möjligt skall spegla befolkningen, åsiktsmässigt. Därigenom förmodas alla fattade beslut vara förankrade hos de medborgare de berör. På pappret fungerar detta system väl. Rösterna i våra kommuner, landsting och regioner samt i fördelas mellan de invalda partierna i enlighet med den röstandel de fått i det senaste allmänna valet. Alla åsikter får bli hörda och alla partier deltar på lika villkor i de debatter som leder fram till beslut. Verkligheten ser dessvärre ofta annorlunda ut. Precis som röster och mandat i församlingarna fördelas representativt är det gällande regelverket utformat så att även platser i nämnder, utskott och styrelser fördelas enligt det senaste valresultatet. Men då dessa arbetsgrupper ofta är betydligt mindre än den församling de tillhör uppstår inte sällan situationen att det inte finns plats för alla i församlingen invalda partier att delta även i arbetsgruppen, om representativiteten skall säkras. Detta får till följd att mindre partier inte kan delta på lika villkor i det politiska arbetet som större partier, och i vissa beslut inte får delta alls, trots att de är invalda i församlingen. Självklart skall valresultatet vara utslagsgivande i form av mandat- och röstfördelning i folkvalda församlingar, likaväl som i beslutande utskott. I diskussionerna som föranleder beslutsfattning är det dock rimligt att alla representerade partier får föra fram de åsikter de fått mandat av medborgarna att lyfta. Inte minst är detta viktigt då vissa beslut tas direkt av nämnder och arbetsutskott, och således aldrig lyfts i den större församlingen. Dessutom är det i de olika nämnderna som de verkliga diskussionerna sker, och det är där alla fakta lyfts och klargörs, i beredningen av olika ärenden som senare skall upp till beslut i kommun-, landstings-, regionfullmäktige eller riksdag. Utan att ha en representant närvarande vid dessa diskussioner är det svårt för enskilda partigrupper att fatta väl underbyggda beslut och ta ställning i frågor. För att säkerställa att väljarnas förtroende förvaltas på bästa sätt menar vi att det bör säkras i lag att alla i en folkvald församling representerade partier skall ha rätt att ha en representant närvarande med yttranderätt, men inte nödvändigtvis rösträtt, i alla församlingens olika nämnder, arbetsutskott och styrelser.
mot · H5023851 · 2017-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (tusental kronor). Anslagsförslag 2018 för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Avvikelse från regeringen (M) Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Stöd med anledning av flyktingsituationen Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet Utöver de överensstämmande justeringar som finns i budgetpropositionen justerar de allmänna bidragen till kommunerna utifrån följande förslag: ─ Jobbstimulans i försörjningsstödet ─ Gratis förskola för långvarigt bidragsberoende ─ Mer undervisningstid i lågstadiet ─ Utökad undervisningstid i matematik ─ Utökad lovskola och obligatorisk läxhjälp ─ Nej till gratistandvård från 22 och 23 ─ Nej till läsa-skriva-räkna-garanti Systemet för kommunalekonomisk utjämning har som övergripande syfte att alla kommuner och landsting, oavsett den egna skattekraften och strukturella kostnadsskillnader, ska kunna erbjuda en likvärdig service till sina invånare. Det är viktigt att utjämningssystemet inte motverkar tillväxt och ökad sysselsättning genom höga marginaleffekter för de kommuner och landsting som betalar inkomstutjämningsavgift. 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet Regeringen har anvisat 500 miljoner som stimulansmedel för att kommunsektorn ska nyttja regeringens ineffektiva arbetsmarknadspolitiska program ”extratjänster”. Med stimulansmedlet blir subventionsgraden för personer med extratjänster . presenterar i vår budgetmotion en omläggning av arbetsmarknadspolitiken där extratjänsterna avskaffas helt – vi avvisar därför denna satsning i sin helhet och minskar anslaget med 2018.
mot · H5023852 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att lägga fram förslag som redan nu möjliggör för cyklisterna att enklare ta sig fram och tillkännager detta för regeringen. Att få fler människor att cykla oftare har stora samhällsekonomiska vinster. Det handlar både om miljömässiga vinster på grund av att pendlare väljer cykeln framför bilen och inte minst vinster då folkhälsan förbättras eftersom fler rör på sig. Om fler ska cykla behöver cyklingen prioriteras både utifrån ekonomiskt perspektiv men också genom att öka framkomlighet och prioritera cyklingen när beslut fattas om hur olika ytor i samhället ska användas. Det vore önskvärt att regeringen lägger fram förslag till som direkt skulle påverka möjligheterna för cyklister att ta sig fram. Förslag att lägga fram direkt är: Ställ krav på att kommunernas översiktsplaner ska innehålla en redovisning av kommunens långsiktiga strategi när det gäller cykling. Kommunen ska också redovisa hur man tänker ta hänsyn till nationella och regionala mål, planer och program. Ge cyklister samma rätt att föras på körbanan som andra trafikslag. Detta oavsett om det finns en parallell cykelbana eller inte. Cyklisten kan välja själv efter egen säkerhetsbedömning och efter eget övervägande kring framkomligheten. Tillåt cykling mot enkelriktat och tillåt cyklister att göra en högersväng vid ”rött ljus”. Internationella erfarenheter visar att detta kan ske utan försämrad säkerhet. Cyklisten måste lämna företräde för gående och andra trafikanter. Ställ krav i upphandlingar av kollektivtrafik så att möjlighet att ta med cykeln skapas. Detta är möjligt i alla andra delar av världen. Enligt en undersökning som organisationen genomfört med hjälp av svarar att de skulle cykla mer om de hade goda möjligheter att ta med cykeln i kollektivtrafiken. För yngre personer och i storstäderna är siffran betydligt högre. Statistiken på området är undermålig. Hur många cyklar? Var och när? Var finns cykelbanorna? Hur många och hur långa? Hur mycket byggs ? Hur mycket underhålls på en acceptabel nivå? Hur många skadas ? Var och varför? Hur mycket beror på cykeln, utformningen, onykterhet, bilar, lastbilar etc. Genomförs dessa förslag kommer förutsättningarna för att fler ska cykla bli bättre. Det finns som sagt stora samhällsekonomiska vinster att göra på att fler cyklar. Regeringen bör därför se över möjligheten till att genomföra dessa förslag.
mot · H5023858 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att målet för svensk energiproduktion bör vara att uppnå klimatneutralitet, dvs. att inte bidra till växthuseffekten, och tillkännager detta för regeringen. Kärnkraft är basen i svensk elproduktion och står för knappt hälften av den el vi använder . Just nu är elpriset förvisso lågt men industri är elintensiv och därför känslig för förändringar. En snabbavveckling av kärnkraftsreaktorer kommer därför med största sannolikhet leda till ökade elpriser. har, baserat på SCB:s siffror , räknat ut att varje gång elpriset går upp med /kWh höjs den svenska industrins kostnader med en miljard. Industrin som är motorn för tillväxt kommer definitivt att få konkurrensproblem den dagen elpriset vänder upp igen. Men kärnkraften är också viktig för klimatet. som går förändras atmosfärens sammansättning och förekomsten av koldioxid, och så kallade koldioxidekvivalenter, ökar stadigt. Att bromsa den utvecklingen är ett gemensamt åtagande för världen och absolut centralt för att kunna minska risken av omvälvande naturkatastrofer. Alla länder måste bidra och för är det därför viktigt att satsa på en ren energiproduktion baserad på kärnkraft, vattenkraft och biobaserade energikällor. En energimix fri från koldioxid kan också bli en framtida exportnäring inte minst för att reducera fossil energiproduktion i grannländer såsom , och . Vi måste ledas av en politik som inte skadar klimatarbetet. I då elpriser och klimat påverkas stort av världens energiproduktion kan satsa mer på forskning och utveckling kring den fjärde generationens kärnkraft. Det finns många intressanta frågor att fördjupa sig i såsom att använt kärnbränsle skulle kunna återanvändas och ge mångfalt mer energi utan att nya uranfyndigheter behöver tas i anspråk. Det finns också kunskap om att avfallet skulle kunna behandlas så att tiden det är strålningsfarligt minskar till en bråkdel (denna behandling innebär att de radioaktiva isotoperna i dagens kärnbränsleavfall sönderfaller till mer kortlivade isotoper av andra grundämnen) liksom att driva mindre kärnkraftverk kostnadseffektivt. Fler möjligheter står till buds men för att kunskapen skall bli praktiskt användbar måste man också våga prova olika lösningar i praktiken. Därför finns i också förslag på att tillåta bygget av en forskningsreaktor för att därigenom få drifterfarenhet innan man bygger en för kommersiell drift. Detta vore av största vikt för att stärka svensk teknikutveckling och spetskompetens på området. Med hänvisning till ovanstående anser undertecknad att måste uppvärdera kärnkraftens stora betydelse för såväl klimat som elproduktion och vikten av att stärka svensk teknikutveckling och kompetens. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H5023859 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den riksdagsledamot, ledamot i landstings- eller regionfullmäktige samt ledamot i kommunfullmäktige som vill lämna sitt ursprungsparti ska bli tvungen att lämna sitt riksdagsämbete och att en ny person ska få möjlighet att träda in hos det parti som berörs, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en lag som hanterar politiska vildar ska införas och tillkännager detta för regeringen. väljs nya ledamöter till riksdag, landstings- och regionfullmäktige samt kommunfullmäktige runt om i landet. De väljs för sitt parti och för sitt engagemang i det partiet står för. Dessvärre har uppstått allt fler tillfällen där ledamöter i riksdag, landstings- och regionfullmäktige samt kommunfullmäktige av olika anledning lämnat sitt parti och mitt i en mandatperiod bytt partitillhörighet. I och med detta så har det ursprungliga partiet mist det mandat som man fått i samband med det ursprungliga valet. I en del fall har det dessutom varit så att en del valt att bli helt partilösa istället för att vara kvar i det ursprungliga partiet eller att byta till annat. De blir så kallade ”politiska vildar”. Det är inte acceptabelt och medför rubbningar i systemet. Dessutom är det ett slag i ansiktet på de väljare som trott sig välja en ledamot som står för vissa värderingar, tillhörande ett visst parti. Istället för att få sitta kvar som vilde eller att gå över till ett annat parti med hjälp av det mandat som tillfallit ett visst parti byggt på valresultatet, borde den ledamot det berör istället med hjälp av lagen bli tvungen att lämna sitt uppdrag och en ny person få möjlighet att träda in som ledamot hos det partiet som berörs. Därför bör en lag som hanterar detta införas.
mot · H5023866 · 2017-10-05 00:00:00 — Tidsgränser för sena aborter ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att rättsliga rådets rekommendationer efterlevs då aborter utförs efter graviditetsvecka 18, och detta tillkännager för regeringen. Media har rapporterat om neonatalläkare som försökt rädda sent aborterade . Enligt rättsliga råd har läkaren handlat korrekt, eftersom ett betraktas som livsdugligt från vecka 22. ”Den situationen ska inte finnas att man gör en abort där det kan födas ett livsdugligt , men om situationen uppkommer så anser jag inte att läkaren har gjort något fel som försöker rädda det fostret”, säger som är ordförande i rättsliga råd. Det är en oacceptabel situation att tidsgränserna för abort kolliderar med de tidsgränser då det är möjligt att rädda ett till livet, om det föds för . Det är ytterst angeläget att säkerställa att det som är lagens mening upprätthålls – att aborter inte beviljas så sent i graviditeten att fostret kunnat antas ha möjlighet att överleva. får inte ge tillstånd till abort om fostret vid tillfället antas vara livsdugligt utanför livmodern. ska ett enligt lag betraktas som ett barn och få tillgång till neonatal sjukvård. Lagstiftningen i sig fastslår inte ett visst antal fullgångna veckor utan utgår från fostrets möjlighet att överleva utanför livmodern. Trots att vår lagstiftning tar fasta på fostrets möjlighet att överleva vittnar vårdpersonal om att det ändå förekommer att aborter görs i ett så sent skede att lagen riskerar att överträdas eller till och med överträds. När abortlagen stiftades 1974 fanns det en marginal mellan abortgränsen och den tidpunkt då det gick att rädda ett . Enligt rättsliga råd står det klart att en abort ska vara avslutad före ingången . Delar av professionen gör dock en annan tolkning av när en abort ska vara avslutad. Det är ytterst angeläget att säkerställa att inga ändringar görs i riktning mot att frångå den gällande lagstiftningen, vars syfte är att aborter inte beviljas så sent i graviditeten att fostret kunnat antas ha möjlighet att överleva. Det är också av största vikt att på alla sjukhus där barn föds för tidigt, oavsett om det är som effekt av en initierad abort eller en av kroppen utlöst för tidig födsel, så ska det finnas tydliga rutiner för omhändertagandet. Inget barn får lämnas att dö. För att säkerställa att inga aborter utförs nära bör därför regeringen agera om gällande lagstiftning inte upprätthålls. Det bör ges regeringen till känna. Skånberg (KD)
mot · H5023868 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att införa politisk åskådning som diskrimineringsgrund i diskrimineringslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att låta införliva politisk åskådning och tillkännager detta för regeringen. Diskrimineringslagen syftar till att motverka diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Denna lagstiftning bör även omfatta politisk åskådning. Många svenska medborgare upplever att de inte vågar vara öppna med sin politiska ståndpunkt på grund av rädsla för repressalier. Det kan gälla inom jobb och arbetsliv, hos näringsidkare samt inom service, landstingsservice och statlig service samt andra myndigheter. Det finns även fackförbund som diskriminerar på grund av politisk åskådning. Resultatet kan bli missade jobbchanser, sämre eller helt utebliven service, men även inför arbetsrättens område, olikhet inför lagen. Även om politik generellt ska hållas utanför det arbete som ska utföras så medför denna rädsla att medborgare inte vågar vara medlemmar i olika politiska partier. Att kunna engagera sig politiskt är en grundläggande rättighet i en demokrati. Denna rättighet ska inte medföra att medborgarens nuvarande eller framtida arbetsgivare kan exkludera en lämplig kandidat med hänvisning till företagets ”värdegrund”. Svensk lagstiftning ska gälla. har undertecknat europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. I konventionens artikel 14, Förbud mot diskriminering, står att läsa: ”Åtnjutandet av de fri- och rättigheter som anges i denna konvention skall säkerställas utan någon åtskillnad såsom på grund av kön, ras, hudfärg, språk, religion, politisk eller annan åskådning, nationellt eller socialt ursprung, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd eller ställning i övrigt.” Utifrån detta bör politisk åskådning föras in bland de övriga diskrimineringsgrunderna.
mot · H5023869 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner som får av sina intäkter via det kommunala skatteutjämningssystemet ska anpassa kommunalskatten, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner som får av sina intäkter via det kommunala skatteutjämningssystemet inte får ge mer än lagstadgad miniminivå till de boende i kommunen, och detta tillkännager för regeringen. En av grundpelarna i den parlamentariska demokratin är ansvarsutkrävande genom fria val. De beslut kommunpolitikerna fattar ska påverka den egna kommunen och dess invånare. I efterföljande val har invånarna möjlighet att utkräva ansvar alternativt visa sitt stöd. Skatteutjämningssystemet sätter till viss del denna viktiga princip ur spel. Kommuner som fattat dåliga beslut premieras genom att skatteutjämningssystemet revideras för att täcka upp för dessa brister. Kommuner som får av sin budget från andra kommuners skattebetalare kan p.g.a. detta ha kommunala skattesatser som ligger 3–under vad andra kommuner tvingas till. Ett exempel är som är den största mottagaren av utjämningsstödet. Av kommunens intäkter är finansierat av stadens skattebetalare; resten är stadsbidrag, utjämningsstöd, markförsäljningar och inte minst ränteläget. anser att man som politiker aktivt måste arbeta för att minska beroendet av utjämningsmedel. Politiker bör avstå från att agera som man gjort i , där man bygger upp staden med hjälp av bidrag och ökad skuldsättning. Centrala påtryckningsmedel måste till för att detta ska ske. De kommuner som via det kommunala skatteutjämningssystemet får av kommunens intäkter ska endast få erbjuda sina kommuninvånare miniminivå av ersättningar och bidrag. De kommuner som via det kommunala skatteutjämningssystemet får av kommunens intäkter bör åläggas att anpassa kommunalskatten så att behovet av utjämningsstöd minskas till max . Men maximalt till ett tak på för den totala skattesatsen. På så sätt ökar vi incitamenten att hushålla med skattemedel som incitamentet till ansvarsutkrävande ökar.
mot · H5023870 · 2017-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Anslagsförslag 2018 för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Avvikelse från regeringen (M) Vissa garanti- och medlemsavgifter Nedsatt rikthyra för myndigheter i Vi avvisar regeringens förslag om en tillfällig ökning av anslaget för att utrusta bidragsfastigheter med solceller och minskar således anslaget med 2018 och 2019 och 2020. Vi avvisar regeringens förslag om förstärkta medel till arbete med finansiell folkbildning. Den verksamhet som myndigheten bedriver inom området är uppskattad och fyller sin funktion – att ytterligare förstärka detta uppdrag är dock inget prioriterar . Anslaget minskar därmed med . 1:19 Ändrade rikthyror i I sätter en rikthyra för myndigheter som baseras på de genomsnittliga marknadshyrorna för kontorslokaler. Genom reducerade rikthyror finns möjligheten att göra besparingar på de statliga myndigheternas lokalkostnader. Särskilt stor besparingspotential finns för de myndigheter som har lokaler i . Totalt sett innebär förändringen en besparing för staten som dessutom ökar incitamenten för myndigheterna att flytta sin verksamhet till andra delar av landet. Besparingarna som anges i tabell 1 bygger på en av föreslagen metod för att begränsa anslagsmedlen för de myndigheter som disponerar lokaler i . Den innebär att rikthyran för innanför tullarna reduceras till en viss procentsats av den fastställda rikthyran från och med ett visst beräkningsår. Förändringen träder i kraft så fort tillfälle finns att teckna om avtalet. Myndigheter som av olika skäl inte kan eller bör flyttas på är undantagna från den nya beräkningsmetoden. Exempel på sådana myndigheter kan vara och samt statliga museer.
mot · H5023872 · 2017-10-05 00:00:00 — Kemikalieinspektionens godkännande av nya bekämpningsmedel ställer sig bakom det som anförs i motionen om behov av att effektivisera Kemikalieinspektionens godkännande av nya bekämpningsmedel och tillkännager detta för regeringen. På Kemikalieinspektionen är långa handläggningstider av bekämpningsmedel ett problem man dragits med . Myndigheten har också kritiserats av , Statskontoret och JO för att bland annat ha ofullständiga rutiner. Kemikalieinspektionen har anmälts till Justitiekanslern vid ett flertal tillfällen för den långa handläggningstiden när det gäller nya bekämpningsmedel. räknar Kemikalieinspektionen med att vara ifatt. Förutom att det försvårar för lantbrukare och andra som odlar kommersiellt innebär förseningarna också att marknaden inte får tillgång till nya bekämpningsmedel som ofta är både effektivare och bättre för både miljö och människor. (dir. 2013:20) tillsattes av den förra regeringen och har utrett möjligheter och hinder för en framtida livskraftig primärproduktion. I sitt slutbetänkande Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring (SOU 2015:15), som redovisades , tar man på området villkor och regler upp frågan om växtskydd. Utredningen konstaterar bl.a. att i vissa fall har tillgång till färre växtskyddsmedel av betydelse för produktionen än övriga konkurrentländer och att principen om ömsesidigt erkännande kan tillämpas bättre. Utredningen anser att det är av stor vikt att de möjligheter till förenkling som ömsesidigt erkännande innebär används och att andra medlemsländers godkännandeprocesser accepteras i större utsträckning. I finns många jordbrukare men även till exempel blomsterodlare som är beroende av att få tillgång till de senaste, bästa och mest effektiva bekämpningsmedlen för att kunna stå sig i konkurrens med exempelvis tulpanodlare i . Enligt den nya EU-lagen som trädde i kraft fullt ut godkänns nya kemikalier av ländernas tillsynsmyndigheter tillsammans medan de enskilda produkterna ska godkännas i varje land för sig. Kemikalieinspektionen har maximalt på sig att godkänna produkterna, en tidsrymd som myndigheten har visat sig ha svårt att klara av i flera fall. Då får istället () gå in och begära dispens för produkten. får man dispens, ibland inte – något som skapar oro hos odlarna. För en del odlare innebär det att de får kasta plantor som angripits av till exempel svampar på grund av att de inte fått dispens för ett bekämpningsmedel som är godkänt i andra länder. Detta blir ohållbart i längden. Därför bör det ske en översyn och effektivisering av Kemikalieinspektionens godkännande av nya bekämpningsmedel.