mot · H5023798 · 2017-10-05 00:00:00 — Vi vill också införa en elevhälsogaranti som innebär att varje elev ska kunna komma i kontakt med elevhälsan . Vi avsätter som en del av vår satsning på primärvården 380 miljoner 2018–2020 för detta ändamål. Föräldrarna har en ovärderlig roll i sina barns liv. Föräldrar upplever ibland svårigheter i sitt föräldraskap eller har behov av stöd för att hantera nya situationer. Stöd till föräldrarna är också ett stöd till barnen. När relationen mellan förälder och barn stärks minskar framtida problem. Vi avsätter därför 80 miljoner för att erbjuda förstagångsföräldrar en gratischeck till familjerådgivningen som de kan nyttja om de vill eller har behov. Vi avsätter därutöver 176 miljoner för att det ska bli obligatoriskt för kommunerna att erbjuda minst två föräldrastödsprogram under barnens uppväxt: ett under de yngre åren och ett . Barn och unga som har, eller riskerar att utveckla, psykisk ohälsa är ett högt prioriterat område för . I regeringsställning var vi pådrivande för en förstärkt vårdgaranti inom den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin. Vi arbetade även med att korta väntetiderna till barn- och ungdomspsykiatrin bland annat genom överenskommelser med SKL och genom prestationsbaserade medel. Köerna till barn- och ungdomspsykiatrin ska kortas ytterligare. Några säkra svar på vad som är orsak till den mörka utvecklingen med ökad psykisk ohälsa bland barn och unga finns inte . Vi vill därför att det genomförs en bred utredning för att kartlägga och undersöka orsakerna. Vi vill även ta fram en handlingsplan med bland annat förebyggande åtgärder. Vi vill även, baserat på ett arbetssätt som finns i , att det tillsätts en ”” när en ung person har begått självmord. Socialtjänst, skola, polis, sjukvård och civilsamhället ska då tillsammans göra en utredning av vad som har hänt och vad som har brustit. Begreppet patientansvarig läkare () togs bort 2010 med syftet att möjliggöra ett mer flexibelt arbetssätt. Den person i vårdteamet som är bäst lämpad i varje enskilt fall är tänkt att utses till fast vårdkontakt. Tyvärr upplever många patienter att systemet är otillräckligt. För att främja kontinuitet och patientens anknytning till en viss läkare vill vi att begreppet ska återinföras i lagstiftningen. Det är viktigt framförallt för de patienter som har omfattande, allvarliga eller långvariga vårdbehov. Därför föreslår vi att patientansvariga läkare återinförs och avsätter för detta i vår budget för åren 2018–2020. 10 problem och möjligheter De sociala nätverken skapas av människor tillsammans. De är en naturlig och avgörande del av våra liv. Dessa sociala nätverk framstår som särskilt betydelsefulla när människor drabbas av svårigheter av olika slag. Välfärdssamhället ska bygga på att enskilda och grupper av människor som familj, grannar och föreningar i första hand ges möjlighet att ta ett stort ansvar för den nära omgivningen. Med subsidiaritetsprincipen som grund ska det offentliga stödja de naturliga nätverken. Men det offentliga är ytterst ansvarigt för att alla ska kunna leva ett tryggt och värdigt liv. Offentliga, ideella och privata verksamheter ska komplettera varandra. Målet för socialpolitiken är att stödja gemenskaperna och de enskilda människorna till egen försörjning och god omvårdnad. har i uppdrag att ge stöd och hjälp när någon inte klarar sig själv. Det gäller såväl unga som äldre och såväl familjer som enskilda. har präglats av ett allt större uppdrag genom att fler människor behöver hjälp under en del av livet. har personalbristen blivit akut inom flera områden och såväl kontinuiteten som kvaliteten påverkas. Kommunerna har ansvar för och även om de generella statsbidragen blivit lite större så upplever de flesta kommuner ett allt större tryck genom personalbrist och ökade kostnader som inte möts av tillräckligt ökade statsbidrag. Vi ser de problem som finns och föreslår reformer som leder till att människor kan lita på att välfärden fungerar. 10.1 Stärk professionens ställning och dess medarbetare utför ett viktigare och svårare arbete än de ibland får erkännande för. Att ytterligare stärka professionens ställning, kompetens och auktoritet i det arbetet är därför en viktig politisk uppgift. Genom stöd, handledning och möjligheter till specialist- och vidareutbildning stärks kompetensen hos personalen i den sociala barn- och ungdomsvården. Vi stödjer den satsning som görs i syfte att förbättra arbete med barnärenden genom att öka bemanningen, kompetensen och kvaliteten. Socialsekreterarens centrala roll i mycket svåra frågor handlar om olika typer av vårdnads- och umgängesutredningar som sedan ligger till grund för avgöranden i domstol. Frågan om att införa en legitimation för socialsekreterare med exempelvis lång erfarenhet och andra kvalifikationer behöver övervägas. bör vi vara varsamma med att utöka antalet yrken med legitimationskrav då det kan leda till en mer stelbent arbetsmarknad. Frågan handlar ytterst om att tydliggöra ansvar, befogenheter och kompetens. 10.2 En nationell kris-socialjour Situationen har tydliggjort de svårigheter som kommunerna har upplevt i vissa lägen när de inte klarat sitt uppdrag fullt ut. De humanitära kriserna runt om i världen har ställt, och ställer alltjämt, mycket hård press på de svenska samhällsinstitutioner som ansvarar för asylmottagandet. Kommuner och landsting har gjort ett imponerande arbete i mottagandet för att ge möjligheter till boende, hälsovård, utbildning och arbete. Många kommuner bedömer alltjämt att de inte kan leva upp till kraven för att garantera de asylsökandes rättigheter. Det finns ett akut behov av bland annat fler socialsekreterare, gode män och familjehem. För att hantera den pressade situationen har kommunerna ibland tvingats att göra avkall på de grundläggande kvalitetskraven. För att avlasta kommunernas socialtjänst krävs en förnyad ansvarsfördelning och nya arbetsformer. Vi anser därför att en nationell kris-socialjour bör inrättas. När kommunerna bedömer att de behöver extra hjälp kan sådan avropas från den nationella kris-socialjouren. Med en nationell organisation kan resurserna användas bättre. Dessutom kan riskerna för att barnens trygghet och rättssäkerheten åsidosätts minimeras. Bristerna i asylmottagandet är och har varit särskilt allvarliga för de ensamkommande barnen och ungdomarna. En anledning är osäkerheten runt deras boende. En annan anledning till att de ensamkommande är utsatta är att de har helt andra behov än vad traditionellt är van vid. Många har svåra upplevelser bakom sig. Upplevelser av trauma, tortyr och separation, otrygghet samt förföljelse och diskriminering. Sömnproblem, ångest, oro och posttraumatisk stress är vanligare hos dem än hos befolkningen i stort. Det är inte ovanligt att den obarmhärtigt långa och ovissa asylprocessen ytterligare förstärker den psykiska ohälsan. har saknat metoder för att utföra de utredningar och uppföljningar som uppfyller de asylsökandes behov. Kommunernas kostnader för de ensamkommande är fortsatt höga. Likaså påfrestningen på . Risken är då överhängande att tillräcklig hänsyn inte tas för att säkerställa den enskildes bästa. Extra påtagligt blir det när en ensamkommande fyller . Såvida inte personen i fråga kan ordna ett eget boende när de blir myndiga blir de ofta abrupt omplacerade till en annan kommun. För att skapa goda förutsättningar för en god psykisk hälsa och en lyckad integration behöver vi i största möjliga mån undvika sådana uppbrott. Det mest humana är att låta dem stanna i den kommun där de har etablerat sig. Vi välkomnar den ökning av resurser som har givits till kommunerna för att klara detta men anser inte att det är tillräckligt. Den kris-socialjour som vi föreslår ska inrättas bör ha befogenhet och resurser att upprätta mottagningsboenden samt att granska och rekrytera familjehem, gode män och särskilt förordnade vårdnadshavare. Jouren bör även ansvara för familjehemsplacering och verka som stöd för de kommuner som upprätthåller funktionerna i egen regi eller i samverkan med andra kommuner. Den nationella organisationen bör även agera som ett med fokus på hur särskilda behov kan mötas på bästa sätt. Nationella riktlinjer för vilka krav som bör ställas på familjehem och gode män bör upprättas, likaså riktlinjer för hur stödgruppsverksamheten ska utformas. Genom att underordna det nationella för ensamkommande som regeringen har givit i uppdrag att inrätta under den nationella kris-socialjouren kan vi säkerställa att kunskapen sprids till de kommunala socialtjänsterna. Då kan ändamålsenliga metoder komma alla barn till del, oavsett var i landet de blir placerade. Vi avsätter 25 miljoner 2018–2020 för detta ändamål. 10.3 Högre assistansersättning i LSS LSS är den största frihets- och delaktighetsreformen för människor med funktionsnedsättningar som någonsin genomförts i vårt land, och kanske i världen. Den rödgröna regeringen håller sakta men säkert på att smygavveckla reformen. Av senaste budgetprognos framgår att antalet brukare inom assistansersättningen började gå ner och har minskat med i genomsnitt 40 brukare . Nedgången var något kraftigare . En genomgång av den senaste statistiken från myndigheten visar att för de senaste tre tillgängliga månaderna var minskningen 2,5 person . En förklaring till detta är att har antalet personer som nybeviljas assistansersättning drastiskt minskat och det fortsätter att minska. Enbart av de som ansökte fick sin ansökan beviljad, jämfört med 2014. Främsta orsaken till detta tycks vara en ny rättstillämpning, varav förskjutningen i tillämpningen delvis har införts långt efter att dom fallit. Även personer som haft assistansersättning beviljad får med den nya rättstillämpningen sitt beslut indraget eller neddraget vid omprövning. Även kommunernas beslut om insatser enligt LSS tycks ha påverkats av den nya rättstillämpningen. Att personer med mycket omfattande stödbehov inte längre får det stöd enligt LSS som var avsikten när lagen infördes måste åtgärdas omgående. Det är för oss uppenbart att det krävs ändring i lagstiftningen för att stoppa den kraftiga inskränkning som successivt pågått , varför vi föreslår att ska tillkännage detta för regeringen. Förutom att allt fler nekas ersättning eller får sin ersättning begränsad så har uppräkningen av schablonen successivt urholkats. Även om det från början fanns underlag som gav stöd för att ha en lägre uppräkning av schablonersättningen så är det svårt att se hur det som från början var en tillfällig justering kan fortgå utan att få allvarliga konsekvenser. När löneutvecklingen enligt de tecknade avtalen mellan parterna ligger på och regeringens uppräkning enbart är så innebär det att ersättningen inte täcker de ökade kostnader som finns för assistenter. föreslår en höjning av schablonen och därutöver en förstärkning med ytterligare 300 miljoner , 400 miljoner och . Vi avsätter därmed mer än tre miljarder mer än regeringen för att stärka LSS 2018–2020. 11 Att åldras i trygghet och värdighet Att bygga ett samhälle där alla kan åldras i trygghet och värdighet är ett angeläget mål för . Ett välfärdssamhälle kan i hög grad bedömas utifrån kriterier som respekt för, tillvaratagande av och omsorg om den äldre generationen. Äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt och ha tillgång till god vård och omsorg. Var och en ska ses som en person med eget och unikt värde med skilda intressen och bakgrunder. God vård, ett behovsanpassat boende och självbestämmande över sin vardag är en självklarhet – hela livet. Fler och fler äldre som själva upplever att de har behov av särskild vård och omsorg blir nekade boende på ett så kallat särskilt boende. Biståndsbedömningarna har blivit hårdare och då anses de för friska. I vissa kommuner finns det helt enkelt inte tillräckligt många platser i särskilt boende. Istället erbjuds mer omfattande hemtjänst i det egna hemmet. Ensamhet och isolering i det egna hemmet, efter att livskamraten har drabbats av demenssjukdom eller har gått bort, leder inte sällan till en depression. För att bryta ensamheten önskar många äldre flytta till ett så kallat trygghetsboende. Där finns det möjlighet till stark social gemenskap och inte sällan finns det personal som kan stödja de boende med enklare sysslor. Boende på trygghetsboende vittnar om minskad psykisk ohälsa, en känsla av gemensamhet och höjd livskvalitet. Dessvärre är det brist på trygghetsboenden i flera kommuner. Dessutom blir boendekostnaden ofta högre i ett trygghetsboende än i det egna hemmet. Många äldre, och framför allt de med svagast ekonomi, är därför hänvisade till fortsatt ensamhet. gör nu sin största satsning någonsin på de äldre. Vi presenterar kraftfulla reformer för att förbättra pensionärernas ekonomi och de äldres möjligheter på arbetsmarknaden. Därtill föreslår vi en rad reformer som syftar till att öka de äldres valfrihet och makt att påverka sin egen vardag, öka kvaliteten inom äldreomsorgen, förbättra personalkontinuiteten inom samt garantera plats på ett anpassat boende. Tabell 8 seniorpolitiska förslag Avskaffad skillnad i beskattning, pension och lön Utbildning för chefer inom äldreomsorg 11.1 Låt fler äldre arbeta befolkning lever i genomsnitt allt längre. Det är mycket glädjande men innebär också att den så kallade försörjningskvoten[12] växer, med resultatet att försörjningsbördan för de som arbetar ökar. För att ska klara av att möta den demografiska utmaningen behövs till att börja med en långsiktigt stark och stabil ekonomisk tillväxt och en hög sysselsättningsnivå. Det krävs att fler arbetar mer. Att fler väljer att arbeta längre än till har många positiva effekter. Det gör att ekonomin förbättras, både för den enskilde och för samhället i stort. Pensionerna förstärks också både för den enskilde och för pensionärskollektivet i stort då inbetalningarna till pensionssystemet blir större. Men inte minst viktig är den känsla av samhörighet och tillhörighet som ett arbete ger många människor. 11.2 Sänk skatten på arbetande äldre En invändning mot att uppmuntra fler äldre att stanna kvar i arbetslivet är att de skulle stå i vägen för ungdomar som vill in på arbetsmarknaden. Det finns dock ingenting som tyder på att arbetsmarknaden fungerar så – tvärtom. Olika jämförelser mellan både och amerikanska delstater visar att med en hög sysselsättningsgrad bland äldre följer också en hög sysselsättningsgrad bland yngre. Antalet arbeten är inte statiskt utan ökar när fler vill arbeta. När Alliansen tog över regeringsmakten var en av våra första skatteförändringar att ta bort den särskilda löneskatten för äldre. Det minskade kostnaden för att anställa personer med en åttondel. infördes också ett förhöjt jobbskatteavdrag för personer . Tillsammans gjorde förslagen att det både blev billigare att behålla och nyanställa äldre personer och mer lönsamt för den äldre själv att arbeta ytterligare något eller . Därför ser med allvar på att regeringen återinfört och vidhåller den särskilda löneskatten om på ersättningar för arbete och inkomst av aktiv näringsverksamhet för personer som fyllt . Istället för att uppmuntra arbetsgivare att behålla eller anställa äldre, skapar regeringens politik motsatta incitament. anser tvärtom att äldres arbete ska uppmuntras. För det första måste Socialdemokraternas höjning av arbetsgivaravgifterna – den särskilda löneskatten – för seniorer återställas genom att den återigen tas bort helt. För det andra ska de äldre själva få ut mer av sin arbetsinkomst efter skatt genom ett dubbelt jobbskatteavdrag redan . 11.3 Avskaffa skillnaden i beskattning Mellan ökade den genomsnittliga nettoinkomsten för en person som är 40–med medan den för en 80–84-åring bara ökade med ungefär hälften, . anser att det nu är dags att prioritera pensionärerna. Därför föreslår vi att hela den skillnad i beskattning av förvärvsinkomst och pensionsinkomst som blev en effekt av jobbskatteavdraget ska slopas . Att denna skillnad kvarstår år utmanar känslan av rättvisa. Till skillnad från regeringen anser vi inte att skattesänkningen kan vänta . För den som har en pension på sänks skatten med med vår politik . Det är ett viktigt tillskott för den enskildes ekonomi. 11.4 Trygga äldres boende – höj bostadstillägget som hushållens inkomster ökat, ränteläget varit lågt och bostadsbristen varit stor och har bostadspriserna gått upp kraftigt. Även hyrorna har gått upp om än i lägre takt. Trots det har taket för vad en pensionär kan erhålla i bostadstillägg stått still . Det uppgår till för ensamstående och för sammanboende. Tyvärr täcker inte dessa pengar längre på långa vägar de verkliga boendekostnader som pensionärer möter på bostadsmarknaden. Regeringen föreslår nu också att hyrestaket i BTP höjs till , fast då med en delvis förändrad modell som ger en högre ersättningsgrad för hyror men en lägre sådan för hyror som ligger på 5 000–. menar att detta är ett steg i rätt riktning men att det är nödvändigt att gå längre. föreslår istället att hyrestaket i bostadstillägget höjs till för ensamstående och till per person för sammanboende, med utgångspunkt i den nu gällande modellen så att också hyror över det nuvarande taket omfattas av samma ersättningsgrad. Därutöver föreslår att tilläggsbeloppet inom ramen för BTP höjs med för ensamstående respektive per person och månad för sammanboende. Detta belopp tillfaller alla med BTP. Sammantaget innebär dessa förändringar att det maximala belopp som bostadstillägget för pensionärer kan uppgå till höjs från till för ensamstående respektive från till för sammanboende. Höjt BTP är en mycket träffsäker reform för att förbättra för de pensionärer som har de lägsta inkomsterna. Sammantaget lägger mer än regeringen på ett förbättrat bostadstillägg för pensionärer. 11.5 Regeringen tar bort viktiga satsningar Äldreomsorgen och vården av äldre har länge varit en av mest prioriterade frågor. I regeringsställning drev igenom en rad förbättringar inom äldreomsorgen och vården av äldre. Vi har bland annat infört en nationell värdegrund i , gett stöd till kommunerna för införande av värdighetsgaranti, infört en parboendegaranti så att par som vill ska kunna fortsätta att bo ihop, infört lagen om valfrihetssystem (LOV), infört en lagstadgad skyldighet för kommunerna att erbjuda anhörigvårdare stöd och infört ett investeringsstöd för byggande av särskilda boenden och trygghetsboenden. Mycket har gjorts för att förbättra svensk äldreomsorg och vården av äldre och den anses vara ett föredöme för andra länder. finns det fortfarande brister och vi har en regering som monterar ner mycket av det kvalitetsarbete som var med och införde. Regeringen missar också att göra nödvändiga satsningar på att exempelvis förbättra demensvården, förstärka och garantera rätten till ett anpassat boende. 11.6 Satsning på personalens kompetens har pekat på stora kompetens- och rekryteringsbrister inom geriatriken. Geriatrik är inte uteslutande en fråga för specialistutbildade läkare. vill förlänga Omvårdnadslyftet för att fortsätta att stärka både den grundläggande och den specialiserade kompetensen bland personal inom äldreomsorgen. Genom Omvårdnadslyftet ges äldreomsorgens medarbetare möjlighet att vidareutbilda sig och skaffa specialistutbildning. Samma möjligheter behöver ges till andra personalkategorier som har med äldre personers vård och omsorg att göra. Ett gott ledarskap är viktigt för att öka motivationen och locka fler till äldreomsorgen. Vi vill därför satsa på ledarskapsutbildningen för äldreomsorgens chefer. Vi satsar totalt 2018–2020 på Omvårdnadslyftet och på utbildning för äldreomsorgens chefer. 11.7 Vårdserviceteam i äldreomsorgen För många som arbetar inom äldrevården är arbetssituationen pressad. Personalen vill ge en mer kvalitativ omvårdnad men alltför ofta måste de kompromissa med de egna värderingarna, ambitionerna och visionerna om hur jobbet ska utföras. Skälet är ofta brist på tid. Det behövs tid för att kunna se de äldres vårdbehov och tid för att fatta de rätta besluten. Men också tid för att hålla i handen, trösta och stödja. vill därför att äldreomsorgspersonalen ska avlastas genom att ha särskild personal i likhet med de vårdserviceteam som vi föreslår inom sjukvården. Genom att anställa fler som kan arbeta med kringuppgifter som är en nödvändig och viktig del av äldreomsorgen kan vi frigöra mer tid för omvårdnad av varje enskild person. avsätter därför 2018–2020 för detta ändamål. 11.8 Äldreboendegaranti och äldreboendemiljard Fler och fler av de äldre som själva upplever att de har behov av särskild vård och omsorg blir nekade boende på ett så kallat särskilt boende. Biståndsbedömningarna har blivit hårdare och då anses de för friska. Istället erbjuds mer omfattande hemtjänst i det egna hemmet. Det finns också brister i kommunernas uppfyllelse med att verkställa ett beviljat beslut om plats på särskilt boende . Siffror från Inspektionen för vård och omsorg (, ) visar att närmare 5 000 äldre tvingas vänta och att hälften av dessa tvingas vänta . kräver att den som fyllt ska ha en lagstadgad rätt att få flytta till ett anpassat boende som t ex särskilt boende eller trygghetsboende när personen själv bedömer att behovet finns. Möjligheten att bygga mer flexibelt med såväl särskilt boende som trygghetsboende inom samma fastighet bör utvecklas. För att stärka de äldres rätt att få tillgång till en anvisad plats på särskilt boende avsätter vi en miljard till en prestationsbaserad ersättning, en äldreboendemiljard, till de kommuner som klarar att anvisa platser . Vi föreslår även en höjning av den lägre gränsen för vitesbelopp när kommunerna inte klarar att leverera ett särskilt boende . Vitesbeloppet är mellan och . Den lägre gränsen behöver höjas till . Vi vill även pröva möjligheten att ekonomiskt kompensera den som inte får en plats på ett boende . En äldreboendegaranti utan äldreboenden är inte värd något. För att klara löftet om en äldreboendegaranti behövs fler och olika typer av äldreboenden. Stimuleringsmedel för att det i kommunerna ska byggas äldreboenden måste därför kvarstå och utökas som ambitionen i kommunerna måste höjas. Vi anslår därför mer än regeringen –2020 för att fler bostäder ska byggas och höjer bostadstillägget för äldre med låga pensioner så att de har bättre råd med de nybyggda äldrebostäderna. Ingen ska tvingas ut från sitt hem men ingen ska heller tvingas att bo kvar i hemmet. Det måste vara den äldres behov och önskan som ska stå i centrum. Först då lever vi upp till en reell äldreboendegaranti. 11.9 Förbättrad personalkontinuitet inom För många av de äldre som lever ensamma utgör hemtjänstpersonalen en stor del av deras sociala liv. Kontinuitet och tillräckligt med tid för att bygga goda relationer med hemtjänstpersonal ger möjlighet att bygga upp förtroende och tillit, vilket bidrar till trygghet hos de äldre –en trygghet som kan främja en god livskvalitet och livsglädje som förebygger psykisk ohälsa. brister dessvärre personalkontinuiteten inom i flera kommuner. Enligt siffror från Kolada får varje hemtjänsttagare besök av 15 olika personer från (rikssnittet). Då är personal som levererar mat och ansvarar för trygghetslarm samt hemsjukvårdare inte medräknade. Men variationen är stor, som lägst uppges att det är fyra och som mest 26 olika hemtjänstpersonal som besöker varje person . När personalkontinuiteten är låg vittnar äldre om att de får besök av så många olika personer att de har tappat räkningen. En känsla av otrygghet och en oro för att personalen inte vet hur den enskildes behov ska mötas är utbredd. Personer i stort behov av hemtjänst har inte sällan dessutom ett stort behov av sjukvård, varför det utöver personal från kan vara ett antal personer från hemsjukvården som kommer till hemmet. För dessa äldre är det så klart ännu viktigare att verksamheterna planeras så att det i så stor utsträckning som möjligt är kontinuitet i de personalgrupper som ska ge vården och omsorgen.