ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5023384 · 2017-10-05 00:00:00 — Bevarandet av överloppsbyggnader i det svenska kulturlandskapet ställer sig bakom det som anförs i motionen om riktat stöd för bevarande av överloppsbyggnader och tillkännager detta för regeringen. Det som många förknippar med de rödmålade stugornas och ladugårdarnas landskap, det som så många målande beskriver när de med stolthet berättar om hur hembygden och dess bebyggelse ser ut. Den landskapsbilden kanske är borta inom några decennier, när alla dessa landsbygdens ladugårdar och lador förfallit, rivits eller ändrat utseende och färg. Den faluröda färgen och rödmyllan gjorde sitt intåg på svensk landsbygd och finsk kustbygd , då husen på landsbygden började och rödfärgas. Alltsedan dess har det svenska kulturlandskapet alltmer präglats av rödmålade gårdar som blivit en del av det svenska kulturarvet. Det ligger något värdefullt över byarnas utseende och färg genom de gamla ladugårdarnas och ladornas närvaro. Utan dem vore nyanserna och skönheten inte lika bländande i det svenska kultur- och odlingslandskapet. Det skulle inte kännas fullt så upplevelserikt att beskåda ett vackert landskap, som förfulas genom nyare plåt- och industriliknande ladugårdar och uthus. Genom ”Utvald miljö” i landsbygdsprogrammet 2007–2013 kan den som äger en överloppsbyggnad få bidrag av för restaurering av överloppsbyggnader och kultur- och landskapsvård av alléer, gärdsgårdar, stenmurar med mera. Men med ovanstående i beaktande bör regeringen se över möjligheten att ta fram ett än större och mer riktat stöd till just restaureringen av gamla ladugårdar och uthus, så kallade överloppsbyggnader som inte längre brukas eller behövs för gårdens drift.
mot · H5023385 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av mervärdesskatten inom kulturnäringen och tillkännager detta för regeringen. När dansband spelar upp till dans på folkparker och dansbanor är momssatsen . När andra orkestrar uppträder för publik räknas det som en konsert och beskattas med kulturmomsen på . Detta är ekonomiskt kostsamt inte bara för dansbanden, utan också för arrangörer och dansbandspubliken, som får betala ett högre pris. Detta innebär att en person som uppskattar dansbandsmusiken och ändå inte har den minsta avsikt att dansa måste betala mer än om denna person uppskattat annan typ av musik. Om ett band spelar konserter för sittande publik är det alltså i moms, och om samma band spelar på en dansbana med exakt samma låtar så är momsen . I en dom där gått vidare till kammarrätten löd delar av domen: ”Deltagarnas uppmärksamhet är i huvudsak riktad mot sin danspartner och själva utförandet av dansen och inte mot scenen. Den musik som spelas tycks ha en underordnad roll och tyngdpunkten i arrangemanget är själva dansen.” Dansbanden är kanske den folkligaste nutidskultur vi har i . Folkparkerna var och är fortfarande förknippade med dansbandsmusik och ingenting kan sägas ha påverkat flera generationers upplevelser och minnen på samma sätt i dagens Nöjessverige. Makthavarna har klassificerat ”finkulturen” som den riktiga kulturen, utan att ha någonting på fötterna i ämnet. De har heller inte insett konsekvenserna av detta för branschen. En sänkning av momsen skulle säkra dansbandskulturen så den skulle ha bättre förutsättningar att leva vidare. Det finns klara fördelar med enhetlig moms och därför bör de ojämlika momssatserna ses över. Utgångspunkten bör vara en rättvis enhetlighet mellan olika musikgenrer. Med anledning av detta föreslår jag att en översyn av mervärdesskatten för kultur genomförs.
mot · H5023386 · 2017-10-05 00:00:00 — Minimimåttet för fångade flodkräftor ställer sig bakom det som anförs i motionen om minimimåttet för fångade flodkräftor och tillkännager detta för regeringen. Den svenska flodkräftans bestånd har minskat med och arten är rödlistad som akut hotad. Det värsta slaget mot flodkräftans livsmiljö var när nordamerikanska signalkräftor planterades in i svenska vatten , vilka senare visade sig bära på kräftpest men också var motståndskraftiga mot sjukdomen. Flodkräftan däremot dör av pesten. finns färre än 1 000 kända svenska vatten med flodkräfta. Det krävs många och omfattande åtgärder på olika plan för att rädda överlevnad. En av dem kan vara att säkerställa flodkräfthonans reproduktion. Däremot krävs inte detta för signalkräftan då arten varken är hotad eller ett naturligt inslag i den svenska faunan. Visst skydd för flodkräftan finns i förordningen om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen och i föreskrift (2011:13) om utsättning samt flyttning av fisk i andra fall än mellan fiskodlingar, men fler åtgärder måste till för att säkerställa överlevnad. Den tidigare fiskeriförordningen 1982:126 reglerade i 17 § minimimåttet för kräfta som får fiskas. Endast kräftor med minst måttet från ”spetsen av pannhornet till den fasta kanten av den mellersta stjärtfenan” fick fiskas. Denna ordning gällde fram till , då det istället infördes regler om privat förvaltning. Detta betyder i klartext att fiskerättsinnehavaren bestämmer över kräftfisket på enskilt vatten. För allmänt vatten i sjöarna gäller särskilda regler. Där kan yrkesfiskare ges tillstånd till kräftfiske av . I kan även allmänheten fiska kräftor på allmänt vatten vissa . För , och gäller minimimåttet . En återgång till den gamla skrivningen i förordningen, fast med inriktning på flodkräfta, skulle möjliggöra för kräfthonan att hinna reproducera sig minst en gång innan hon fångas. Ett minimimått skulle säkra reproduktionen och ge bättre förutsättningar för beståndsåterväxten, vilket borde vara helt i linje med arbetet för att bevara flodkräftan. Det finns heller ingen godtagbar anledning att inte släppa tillbaks flodkräftor som är mindre än eftersom matnyttan på en liten kräfta näst intill är obefintlig. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H5023387 · 2017-10-05 00:00:00 — Erkännande av svenskbefolkningen i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmärksamma svenskbefolkningen i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bevara, levandegöra och samla kunskap om Argentinasvenskarnas dialekter och kulturer och tillkännager detta för regeringen. , framför allt under utvandrarvågorna , emigrerade flera tusen svenskar till , företrädesvis till . I och med svåra förhållanden och umbäranden blev många offer för sjukdomar, epidemier och fattigdom, medan några hundra återvände till . Något tusental, emellertid, drog söderut in i där man fann bördigare jord och bättre levnadsförhållanden. Denna utvandrarkategori är nästan helt okänd för gemene man i , men faktum är att finns en svensktalande befolkning kvar i provinsen , där man bildade kolonin eller Oberá som staden heter. Här bildade man också en församling med egen kyrkogård. Kyrkan ”” och skolan ”” vittnar om arvet, liksom svenskklingande namn, firande av svenska högtider, traditioner och maträtter. Om detta finns ingenting i den svenska skolundervisningen. av skrev 1948 ”Röda jordens svenskar”, vilket i stort är det som skrivits om våra argentinska svenskättlingar i den svenska litteraturen. Liksom för dagens invandrargrupper i betyder självklart rötterna och traditionerna mycket för dessa svenskättlingar. Jag föreslår att och folkminnen ska få ett uttalat uppdrag att bevara, levandegöra och samla kunskap om Argentinasvenskarnas dialekter och kulturer. Det minsta regeringen kan göra är att på något sätt uppmärksamma den stora grupp av svenskättlingar som slog sig ned i i och se över hur man skulle kunna upplysa allmänheten om deras historia och kanske på något sätt celebrera våra ättlingar.
mot · H5023388 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka och återta det svenska språkets ställning i statliga medier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka det svenska språkets ställning på universitet och högskolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skydda det svenska språket i lag, klassificerat som nationalspråk och tillkännager detta för regeringen. Att vårda sitt språk är att uppskatta fädernas tungomål eller, om man så vill, sitt modersmål. Det svenska språkets status har, emellertid, blivit allt mer eftersatt. har vårt språk formats och utvecklats genom impulser och lån från andra språk, men behållit en helt egen karaktär. Svenska talas i offentliga sammanhang framför allt i , men även i , där är svensktalande, framför allt på den finska . Norskan och danskan har mycket gemensamt med svenskan och kan förstås i mycket hög grad av svenskar, eftersom de skandinaviska språken tillhör den nordgermanska (nordiska) språkgruppen, dit också isländska och färöiska hör. Går vi bakåt till den svenska utvandringens tid så talades svenska även i olika ”svenskkolonier” i framför allt , men också i för de flesta svenskar okända provinser som Misiones i , där många svenskar slog sig ned. Även i fanns svensktalande befolkning och därifrån deporterade estlandssvenskar utgjorde en liten svensktalande del i . Men det svenska språket lever inte kvar i något av dessa områden, utan praktiseras officiellt enbart i och . I enlighet med minoritetsspråkskonvention, valdes minoritetsspråken finska, meänkieli, samiska, och jiddisch till att bli officiellt erkända i på grund av att dessa språk ”av hävd” har talats i landet. Sedan språklagen trädde i kraft är svenskan i lag definierad som huvudspråk i . I , däremot, är det inskrivet i grundlagen att nationalspråken är finska och svenska. Kraven på att bidragen skulle framföras på svenska i SVT:s ”” avskaffades 2002 och ersattes av sång på valfritt språk. Likaså hade SR:s ”Svensktoppen” en regel om att alla bidrag skulle framföras på det svenska språket, men får framföras på valfritt språk, förutsatt att texten var författad av en svensk medborgare. Här bör television och radio vidta åtgärder för att stärka och återta det svenska språkets ställning i statliga medier. Universitetslitteratur blir i allt högre utsträckning engelskspråkig och vissa kurser saknar svensk litteratur. Här måste åtgärder vidtagas för att stärka det svenska språkets ställning på universitet och högskolor. Ett officiellt språk är ett språk som specifikt anges vara ett sådant i länders konstitutioner eller lagar. De officiella språken används i landets offentliga administration och är de språk som lagar, domar och myndighetsbeslut avfattas på. I används begreppet ”officiellt språk” eller ”huvudspråk”, om svenska språket. I grundlag och språklag används begreppet ”nationalspråk” av samma betydelse. Det är min uppfattning att , likt vårt grannland , (som har 6 procents svensktalande befolkning) skall skriva in i grundlagen att svenska är nationalspråk.
mot · H5023389 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tiggeri ska förbjudas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla former av insamling av pengar bör likställas i lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. Att tigga på är ett sätt för fattiga migranter att ordna sin försörjning. var det parti som först pekade på just det problemet inför EU-valet och förordade ett förbud mot organiserat tiggeri. När en annons hos i ett senare skede markerade att människor tvingas tigga på våra gator blev det demonstrationer, gränsande till kravaller. visar analyser att har haft rätt . Organiserat tiggeri förekommer och är intimt förknippat med människohandel och annan brottslighet. Regeringens särskilda nationella samordnare för utsatta EU-medborgare, , har slutredovisat sitt arbete. I rapporten (SOU 2016:6) ”Slutredovisning av nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare” rekommenderas regeringen att hjälpa utsatta EU-medborgare genom stöd till hjälporganisationer på plats i stället för att svenskar eller kommuner ger pengar eller annat stöd till tiggare. EU-länder bör alltid själva bära ett ansvar för sina egna medborgare. Det är fortfarande lagligt att tigga i . Men endast om man bedriver passivt tiggeri. Tingsrätten i friade 2014 tre migranter som polisen i staden bötfällt för tiggeri. Enligt ordningsstadgan i fanns det ett undantag för gatumusikanter. Rätten menade då att tiggeri var samma typ av passiv insamling och jämförde i sitt domslut det med att sitta med en mugg och tigga. Men det bör också noteras att den som däremot går omkring och tigger kan enligt nuvarande ordning bötfällas. Målet måste vara att få bort tiggeriet. Nuvarande ordning är ingen lösning på fattigdom eller utsatthet. Diskriminering och utanförskap kommer aldrig att lösas genom att man tillåter tiggeri på gator och torg.
mot · H5023390 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunala skolor bör åläggas att ordna traditionella avslutningar för de elever och föräldrar som så önskar och tillkännager detta för regeringen. Skolans roll är inte bara att vara kunskapsförmedlare utan också att förmedla en djupgående förståelse och acceptans för det svenska kulturarvet – från en generation till en annan. I kulturarvet ingår det svenska folkets gemensamma historia, kultur, traditioner, normer och värderingar, språk och religion. Dessa är de byggstenar vilka vi i menar utgör grunden för ett tryggt och stabilt . Utan goda kunskaper om dessa byggstenar – framförallt gemensamma normer, värderingar och språk – är det svårt, om inte omöjligt, att bli en naturlig del av det svenska samhället. Skolans roll är att bland annat att betona familjens betydelse, tidigare generationers samlade kunskap och erfarenhet, den kristna etiken samt den västerländska humanismens centrala betydelse för vårt samhälle. Tyvärr har allt fler svenska skolor valt att avveckla sina traditionella skolavslutningar. Motivet för detta är oftast att skolan ska vara religiöst neutral och att invandrade elever med annan trosuppfattning skulle kunna känna sig kränkta. De traditionella skolavslutningarna är en viktig del av det svenska kulturarvet och därför bör landets skolor åläggas att ordna traditionella avslutningar för de elever och föräldrar som så önskar. Att betrakta invandrare som sköra porslinsdockor som måste skyddas från svensk kultur motverkar endast anpassning och inkludering i vårt svenska samhälle. En enskild rektor måste givetvis kunna ta de beslut hon eller han finner lämpliga, men det är också av vikt att vi som folkvalda politiker fastställer skolelevernas rätt att få fira traditionsenliga skolavslutningar.
mot · H5023391 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om indelningskommitténs förslag om storregioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om folkomröstningar kring förslagen om regioner och tillkännager detta för regeringen. Samhällskontraktet mellan medborgare och det offentliga samhället i form av stat, län och kommun är ett av fundamenten i det svenska välfärdssamhället. Den av regeringens tillsatta indelningskommitténs delbetänkande är en ofärdig produkt med synnerligen märkliga förslag. En av riskerna med att bryta unika regionala strukturer och försöka foga samman dem till en enhetlig sådan är att man förlorar medborgarinflytandet och minskar möjligheterna att kunna påverka politiken. delbetänkande innehåller förslag till regional indelning och bildandet av tre nya län: , och med ikraftträdande . Det är en synnerligen snabb process som riskerar att leda till felaktiga beslut och förlorat politiskt inflytande i processen. Bildandet av storregioner kan medföra betydande problem, det finns en risk att det nya systemet centraliserar makt och minskar kommunikationen med och förankringen hos medborgarna. Att lokala och regionala identiteter med en djup historisk förankring bevaras även är av stor betydelse för . Bland annat av denna anledning anser vi att försiktighet bör iakttas vid planer på att just bryta upp kommun- och landstingsgränser som i många fall vilar på naturliga geografiska avgränsningar och en historiskt förankrad identitet. Att förbättra ansvaret genom ett större kommunalt samverkansorgan är inte något nämnvärt problem. Detta ska emellertid inte blandas ihop med bildandet av icke folkligt förankrade storregioner. Ska sådana beslut ändå fattas är det nödvändigt att ansvariga politiker först försäkrar sig om att de har ett djupt förankrat folkligt stöd. antog i sitt betänkande ”Övergångsstyre och utjämning vid ändrad kommun- och landstingsindelning” (2015/16:KU25) att ”Befolkningens önskemål och synpunkter bör beaktas vid ändringar i landstingsindelningen”. Men överlag kan eller bör inte dessa förslag beslutas någonstans utan vägledande folkomröstningar.
mot · H5023392 · 2017-10-05 00:00:00 — Högersväng vid rödljus på svenska vägar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att tillåta högersväng vid rödljus och tillkännager detta för regeringen. Att tillåta högersväng vid rödljus, förutsatt att svängen går att genomföra säkert med väjningsplikt, skulle underlätta trafikflödet och därmed minska onödiga utsläpp i biltrafiken. Detta är något som är tillåtet i flera länder och som även bör tillåta. Mot bakgrund av detta bör regeringen se över möjligheten att tillåta högersväng vid rödljus.
mot · H5023396 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den oacceptabla situationen med det stora antalet sexualbrott och nedlagda våldtäktsanmälningar måste åtgärdas och tillkännager detta för regeringen. Enligt (Brå) anmäldes 20 300 sexualbrott . 6 720 av dessa rubricerades som våldtäkt. Det är en oroande och oacceptabel ökning av sexualbrott jämfört med . Dessvärre visar statistiken dessutom på en kraftig ökning av sexualbrott i den yngsta åldersgruppen. Det vill säga då personer i åldern 16–drabbas. Brås sammanställning visar också att många av de som utsätts för sexualbrott ofta drabbas . De uppger att av de drabbade utsattes minst två gånger och att det totala antalet händelser som har rubricerats som sexualbrott därför egentligen uppgår till 482 000 ()! Enligt en artikel i lägger den svenska polismyndigheten ned i genomsnitt 13 ärenden som rör försök till våldtäkt alternativt fullbordad våldtäkt. Av artikeln framgår även att det fanns 1 701 öppna våldtäktsärenden hos , vilket är en ökning jämfört med samma tidpunkt . Statistiken visar på en fullkomligt oacceptabel situation som skickar ohyggliga och anmärkningsvärda signaler till brottsoffren men också mycket olyckliga signaler till samhället i övrigt. I olika medier har det också väckt stor upprördhet bland befolkningen då det framkommit att ansvariga poliser uttalar att till och med anmälningar om våldtäkt på 3- och 12-åringar liksom gruppvåldtäkter läggs åt sidan, trots att gärningsmännen har pekats ut. bristande handläggning och bristande ansvarsutkrävande i dessa fall måste stävjas. Då undertecknad ställde en skriftlig fråga till dåvarande inrikesministern (2016/17:1706) på samma tema var konklusionen: ”Regeringen arbetar således både med att se över sexualbrottslagstiftningen och med att säkerställa att det bedrivs ett aktivt utvecklingsarbete vid myndigheterna för att öka lagföringen. Därutöver behöver ett utökat antal anställda.” Inrikesministerns svar gav sken av att en stor förbättring var att vänta men det tragiska är att situationen inte visar några tecken på förbättring. Tvärtom aviserar media numer att olika brottsrubriceringar ställs mot varandra. Mord bland kriminella gäng prioriteras före levande brottsoffer som har blivit våldtagna. Detta är naturligtvis en ohållbar situation där allvarliga prioriterade brott ställs mot varandra. Kontentan är därför att politikens krav och förväntningar på och på ett rättssäkert samhälle, måste skärpas så att alla brott beivras. Med hänvisning till ovanstående anser undertecknad att mycket mer måste göras för att häva den oacceptabla situation som brottsoffer av sexualbrott och våldtäkter möter, när deras anmälningar inte handläggs inom en rimlig tidsram och på ett acceptabelt sätt. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H5023397 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra de förslag som har framfört i sina årsrapporter (2015:05 samt 2016:09) och som framgår av motionen och tillkännager detta för regeringen. har i sin årsrapport (2015:05) framfört ett antal gemensamma ståndpunkter till regeringen. Behovet av harmonisering mellan länderna vid godkännande av växtskyddsmedel inom norra zonen och i vissa fall hela EU. Betydelsen av att hitta långsiktiga och rimliga lösningar för prövning och godkännande av allmänkemikalier och låggiftiga ämnen som växtskyddsmedel. Betydelsen av samordning mellan myndigheterna , Havs- och vattenmyndigheten och vid utformandet av vägledningar för prövning och tillsyn vid användningen av växtskyddsmedel, främst kopplat till skyddet av vatten. Behovet av bredare analyser där såväl företags- och samhällsekonomiska som miljö- och hälsomässiga konsekvenser tas fram. Detta som en komplettering till förslagen i den så kallade . I deras senaste årsrapport (2016:9) tillkommer flera aspekter såsom: Undvika beslut om förbud eller villkorsändringar mitt under säsong och att det är viktigt att det finns rimliga utfasningstider. Betydelsen av forskning och utveckling inom växtskyddsområdet för ett långsiktigt hållbart och konkurrenskraftigt jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring. Detta är alla intressanta, relevanta och högaktuella förslag som riksdag och regering borde ta ad notam. Syftet med är att myndigheter och olika organisationer ska kunna ta ett helhetsgrepp om frågor som rör svenskt växtskydd och att detta ska kunna diskuteras ur ett perspektiv som skapar ömsesidig förståelse för olika särintressen så att såväl miljöns som produktionens behov kan värderas. Detta är en klok strategi som regeringen bör stötta och agera utifrån. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H5023398 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp lagstiftningen som gjorde att id-kapningar kriminaliserades och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stävja id-kapningar och tillkännager detta för regeringen. blev över 116 000 svenskar utsatta för identitetskapning. Utvecklingen har dessvärre fortsatt och i en Sifomätning som presenterades uppgav 200 000 personer att de har utsatts för id-kapning . Till följd av den snabba utvecklingen och modern teknik går det nu alltför lätt för kriminella att samla information från både offentliga källor och sociala medier. Id-kapningar har blivit ett allvarligt hot mot den privata sfären och rättssamhället. Bedragare använder kapningarna för att stjäla pengar eller köpa varor i den drabbade personens namn. Lagfarter kapas för att fastigheter sedermera ska kunna belånas eller säljas och bolag plundras på tillgångar. Att försätta bolag i konkurs går också enkelt. En konkursanmälan som har undertecknats av en bedragare handläggs av tingsrätten utan att kontakt tas med den rättmätiga ägaren. Samtliga dessa scenarion ger sedan upphov till segdragna juridiska konflikter där brottsoffret tvingas ägna mycken tid åt att försvara det som rätteligen tillhör denne. Det är inte hållbart. Politiker, myndigheter och företag måste göra mer för att skydda våra identiteter så att vi inte utsätts för dessa bedrägerier. Självklart vilar ett stort ansvar på den enskilde men samhället kan också göra mer. Därför är det bra att regeringen beslutade att kriminalisera id-kapningar. Men som nämnts har den negativa utvecklingen fortsatt. Mer måste därför göras. Dels behöver den nya lagen följas upp, dels bör varningar om id-kapningar kommuniceras mer. Ett förslag kan vara att samtliga offentliga myndigheter ska upplysa om problematiken på sina hemsidor. Med hänvisning till ovan anser undertecknad att mer måste göras för att stävja id-kapningar. Detta måtte ge regeringen tillkänna.