ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H502716 · 2017-09-29 00:00:00 — Översyn av lagen om hets mot folkgrupp samt begreppet störande av allmän ordning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagen om hets mot folkgrupp samt begreppet störande av allmän ordning och tillkännager detta för regeringen. Om hets mot folkgrupp stadgas i 16 kap. 8 § följande: ”Den som i uttalande eller i annat meddelande som sprids hotar eller uttrycker missaktning för folkgrupp eller annan sådan grupp av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller sexuell läggning, döms för hets mot folkgrupp.” När vi ser nazister demonstrera på gatorna, med rop som oroar och hotar omgivningen, är det att se över en skärpning av lagstiftningen rörande hets mot folkgrupp och/eller vidga innebörden av begreppet störande av allmän ordning så att polisen kan ingripa mot sådana demonstrationer som till sin form eller sitt budskap uppfattas som hotfulla. Vi har en lag som ger oss rätt och frihet att demonstrera på våra gator och torg, den friheten har vi inte för avsikt att kränka. Frågan handlar istället om brott som sker under demonstrationen och att de ska vara grund för att skingra en demonstration och döma demonstranterna. Grundproblemet är hur vi ska få en effektiv lagstiftning mot hets mot folkgrupp eller vidga tolkningen av begreppet störande av allmän ordning utan att komma i konflikt med mötes-, demonstrations- och yttrandefriheten. Därför behövs en översyn av lagen om hets mot folkgrupp samt tolkningen av begreppet störande av allmän ordning.
mot · H502717 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket för det småskaliga kustfisket och tillkännager detta för regeringen. För svenskt yrkesfiske är de övergripande målen formulerade i ”Svenskt yrkesfiske 2020 – Hållbart fiske och nyttig mat”[1]. Målen kan sammanfattas i en förvaltning som tar både biologisk, social och ekonomisk hänsyn regelförenklingar som minskar företagens administrativa börda utvecklingen av näringen och en förbättrad bild av det svenska fisket som kan bidra till ökad lönsamhet och mer hållbara företag stärkt samverkan mellan myndigheter, fiskenäringen och andra aktörer inom området. Strategin är ambitiös och uttalar att svenskt yrkesfiske bidrar till en levande landsbygd, kust och skärgård. Utgångspunkten är att fisket ska vara ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbart. I strategin uppmärksammas att det inom delar av fiskenäringen finns lönsamhetsproblem. För yrkesfiskare i Roslagen upplevs utvecklingen fjärma sig från strategins mål. Det är det storskaliga fisket som gynnas medan det är svårt att få gehör för kustfiskarnas frågor. Det industriella fisket i slår hårt mot kustfisket. Reglerna för det småskaliga kustfisket måste ses över – ekosystemansatsen måste tas på allvar. Konkurrensen från gråsäl och skarv måste uppmärksammas. Att beslutar i enlighet med motionen om att se över regelverket för det småskaliga kustfisket och tillkännager detta för regeringen. [1] och Havs- och vattenmyndigheten yrkesfiske 2020 – Hållbart fiske och nyttig mat .
mot · H502718 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av redovisningsregler för allmännyttiga bostadsbolag och tillkännager detta för regeringen. Av 290 kommuner uppger 255 att man har bostadsbrist. Enligt är situationen på bostadsmarknaden fortfarande ansträngd för grupper som är nya på bostadsmarknaden som unga och nyanlända, men även för äldre som vill flytta till en mer tillgänglig bostad. Bostadsbristen finns både i storstäder och i kommuner med mindre befolkningsmängd. byggbehovsprognos visar att det –2020 behöver byggas 80 500 bostäder . Även om bostadsbyggandet har ökat markant är byggtakten fortfarande inte tillräckligt hög i relation till befolkningsökningen. Allmännyttan har ett långsiktigt uppdrag att bygga och tillhandahålla hållbara, prisvärda bostäder för alla. Enligt allmännyttiga bostadsföretag, , hindras de från att uppfylla detta uppdrag på grund av utformningen av rådande redovisningsregler. De höga byggkostnaderna leder till att kostnaden för att producera bostäderna är högre än det teoretiska marknadsvärde som alla nya hus får. Det leder till omedelbara nedskrivningar, vilket påverkar allmännyttans ekonomiska resultat och minskar soliditeten. Eftersom det inte finns någon marknad för flerbostadshus i mindre kommuner så uppskattas marknadsvärdet istället utifrån de fastighetsförsäljningar som sker på andra marknader. Allmännyttans uppdrag att bygga fler bostäder begränsas därmed av ett fiktivt marknadsvärde och en fiktiv försäljning, detta trots att det byggs för att ägas och förvaltas . Regeringen bör därför göra en översyn av reglerna för nedskrivningar och förändra dessa för att möjliggöra för allmännyttan att bygga fler bostäder.
mot · H502719 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra tandvården jämlik och tillgänglig för alla och tillkännager detta för regeringen. Tandhälsan i är ojämlikt fördelad bland både barn och vuxna. Sociala förhållanden spelar en avgörande roll. Hos den tredjedel av barnen som har sämst tänder har tandhälsan försämrats ytterligare det . I den vuxna befolkningen växer gruppen som inte har gått på rutinkontroll . Var sjunde vuxen säger sig ha valt bort tandvård som de behöver. Bland vuxna är andelen . Tandhälsan går i arv. Ju sämre tänder hos föräldrarna på grund av till exempel låg inkomst eller social utsatthet, desto högre är sannolikheten för karies hos barnen, trots att barn har tillgång till avgiftsfri tandvård. Det här mönstret måste brytas och det kan göras genom att vuxna får en bättre tandvårdsförsäkring. Dåliga tänder orsakar inte bara problem i munnen utan har även visat sig ha samband med ökad förekomst av hjärt-kärlsjukdomar. Dessutom finns en social aspekt. När tandhälsan är ojämlikt fördelad blir den en klassmarkör. I välfärdslandet ska ingen behöva dölja sitt leende på grund av dåliga tänder. Ingen ska heller behöva avstå från förebyggande eller nödvändig tandvård av ekonomiska skäl. Tänderna är en del av kroppen och en god munhälsa är en förutsättning för välbefinnande. Dessa utgångspunkter bör vara vägledande för en fortsatt reformering av tandvårdsstödet. Detta bör tillkännages för regeringen.
mot · H50272 · 2017-09-18 00:00:00 — Straffskärpning för vårdslöshet med hemlig uppgift ställer sig bakom det som anförs i motionen om en skärpning av straffet för vårdslöshet med hemlig uppgift och tillkännager detta för regeringen. Outsourcing är en väletablerad metod hos myndigheter för att genomföra uppdrag. Det finns flera skäl till varför en myndighet väljer att outsourca ett uppdrag, då detta kan göra att fasta kostnader kan omvandlas till rörliga men också då dessa som helhet kan minskas. Metoden används även i vissa fall för att få användning av en mer kompetent personal och på så vis uppnå högre kvalitetsnivåer på berörda tjänster eller produkter. Med andra ord behöver outsourcing inte betyda några problem, utan kan tvärtom innebära förbättringar inom såväl offentlig som privat verksamhet. I samband med den så kallade it-skandalen på blev vi dock påminda om vad som kan ske om fel information outsourcas. Vi blev påminda om vikten av att låta rikets hemligheter stanna i riket, hos lämplig personal, och att det finns mer att göra för att säkerställa att så sker. kan anses vara en av de värsta säkerhetspolitiska läckorna i modern tid. Resultatet av att en hel del sekretessbelagd information röjdes kommer vi kanske aldrig riktigt få reda på. Att myndigheten och främst den dåvarande generaldirektören har handlat fel är vi alla överens om, men ytterligare lagstiftning skulle minska risken att så sker igen. är det olagligt att hantera sekretessbelagd information på ett vårdslöst sätt, vilket också Transportstyrelsens generaldirektör accepterade ett strafföreläggande för. Straffet blev dock mycket milt, endast dagsböter. Jag anser att regeringen bör återkomma med en rejäl skärpning av straffskalan för denna typ av brott. har brottet ungefär samma straffskala som vanlig skadegörelse, vilket naturligtvis är fullständigt orimligt.
mot · H502720 · 2017-09-29 00:00:00 — Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade ställer sig bakom det som anförs i motionen om LSS och tillkännager detta för regeringen. Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade – LSS – var och är den viktigaste frihetsreformen för alla med en omfattande funktionsnedsättning. I propositionen som skrevs inför tillkomsten av LSS står det tydligt att man ska ta hänsyn till helhetsbilden av en människas behov av assistans och inte bara titta på enstaka personliga behov. Målet med LSS, enligt 5 §, skall vara att främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet för de personer som anges i 1 §. Målet skall vara att den enskilde får möjlighet att leva som andra. Vidare står det att verksamheten skall vara grundad på respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet. Den enskilde skall i största möjliga utsträckning ges inflytande och medbestämmande över insatser som ges. I och med att nya domar har kommit gällande hur LSS-behovet ska beräknas, har hänsynen till helhetsbilden minskat och tyngdpunkten har istället hamnat på det personliga behovet. har undertecknat och ratificerat FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsvariation. Rätten till assistans fastslås i konventionens artikel 19.32. Sociala, ekonomiska och kulturella rättigheter av samma slag som personlig assistans anses ibland vara något som kan variera utifrån budgetekonomiska ställningstaganden. Så är emellertid inte fallet. Det finns en absolut skyldighet att progressivt förverkliga sociala rättigheter. Det finns också ett absolut förbud mot att dra tillbaka existerande rättigheter. Det är den svenska staten som har ansvaret att leva upp till förbindelserna i konventionen. Det räcker alltså inte att hänvisa till nya domstolstolkningar. Inte heller räcker det att bunta ihop rätten till personlig assistans enligt LSS i såväl som statlig regi med service som fås under socialtjänstlagen. Det statliga ansvaret gäller oavsett utförande förvaltningsenhet i förhållande till den enskilde medborgaren. Antalet individer i olika grupper är irrelevant, likaså det genomsnittliga antalet timmar bland dem som får del av rättigheten. Ansvarsförhållandet löper direkt mellan stat och individ. Regeringen bör noga följa utvecklingen på LSS-området samt verka för att de rättigheter som givits dem med funktionsvariation inte inskränks.
mot · H502722 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att klarlägga de långsiktiga ekonomiska förutsättningarna för regionala flygplatser samt tydliggöra statens roll och tillkännager detta för regeringen. 2017 presenterade infrastrukturminister en svensk flygstrategi för flygets roll i framtidens transportsystem. Strategin tar sin utgångspunkt i de av beslutade transportpolitiska målen. Det övergripande målet är att säkerställa en samhällsekonomisk, effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Detta är avgörande för att hela landet ska leva och tillväxten säkras. Flyget bidrar till grundläggande tillgänglighet och regional utveckling i hela landet. För det svenska näringslivet och företagandet (liksom för privatresenärer) är tillgången till snabba och effektiva flygtransporter , såväl inom som utom landet, helt avgörande för att kunna utvecklas i en allt med globaliserad värld. drivs ett antal svenska flygplatser i regi med stora ekonomiska underskott, som det totala svenska flygplatssystemet genererar vinster. Passagerarna från de regionala flygplatserna bidrar alltså till flygplatssystemets totalekonomi. För en kommun av till exempel storlek kan det handla om ett underskott runt /år. Ökade kostnader för höjda säkerhetskrav och lägre ersättning från det nationella systemet för flygtrafikledning gör inte saken bättre. Dessutom behövs underhåll av flygplatsernas infrastruktur. Om vi endast ska ha möjlighet att åka från de flygplatser som går med vinst , blir det inte många resmöjligheter kvar. Därför bör de regionala flygplatsernas långsiktiga ekonomiska förutsättningar klarläggas och statens roll tydliggöras.
mot · H502723 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen beakta förutsättningarna för investeringar i infrastruktur i och tillkännager detta för regeringen. bidrar på ett tydligt och mycket positivt sätt till ekonomi genom att vara ett av landets viktigaste exportlän. har stora och viktiga exportföretag vars ekonomiska aktiviteter har en avgörande betydelse för hela landets ekonomiska utveckling. Tillverkning av stål, trävaror, papper och utrustning för elkraftsöverföring är störst när det gäller tillverkningsindustrin i länet. De stora företagen inom stålindustrin finns representerade i med moderna och högteknologiska verksamheter i (Outokumpu), (), () och (Kloster Speedsteel). Framgångsfaktorn har varit en tydlig specialisering med en produktion av alltmer kvalificerade produkter. Stålkoncernerna i exporterar av sin produktion till 150 länder. ABB i är världsledande inom tillverkning av komponenter och system för överföring av högspänd likström (HVDC). utgör också ett betydelsefullt besöksområde, sommar som vinter, med norra största vinterdestination som en viktig del. är landets i särklass ledande besökslän utanför de tre storstadsregionerna. Besöksnäringen har haft en stark sysselsättningsutveckling och har potential till en fortsatt stark tillväxt. till det som redan kommit till stånd och planeras för tidsperioden –2020 kommer tio miljarder att investeras . Framtidsinriktade investeringar i flygplats och köpcentrum i stärker den bilden. I ligger tätorterna i ett pärlband längs tydliga stråk. Där sammanstrålar även de för såväl nationell som regional nivå viktiga nord-sydliga och öst-västliga järnvägs- och vägstråken som utgör basen för som ett av landets absolut största godsgenererande län. är dessutom ett transitlän för den omfattande nord-sydliga godstrafiken i . Vart fjärde godståg () på svensk järnväg har sitt ursprung i eller passerar . närhet till ger förutsättningar för en samverkan och ett gemensamt arbete för utveckling av en storregional struktur i . Sammantaget innebär det ett hårt tryck på hela transportsystemet i och genom där en väl fungerande infrastruktur är avgörande för som ett av landets ledande besöks- och exportlän, såväl som för hela utveckling.
mot · H502724 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över regelverket för avgiftsbelagda moment inom verksamheter och tillkännager detta för regeringen. övergripande syfte är att svara mot arbetsmarknadens behov av kvalificerad arbetskraft med eftergymnasial yrkesutbildning, och den drivs i nära samarbete med arbetslivet. Det är en utbildningsform som visat sig vara mycket framgångsrik och dessutom populär att delta i. Många fler platser skulle behövas och bedöms kunna erbjudas utan att frekvensen av övergång till arbete minskades. I och med det begränsade utbudet av platser blir det ofta väldigt många sökande per plats. är det bara några procent av de sökande som kommer in på utbildningen. När chansen att bli antagen är så pass relativt liten är det särskilt oskäligt att en ansökan kan vara förknippad med en kostnad för den sökande. För det kan den vara . Vissa utbildningar tar exempelvis betalt från de sökande för att göra obligatoriska ansökningstester, och det kan röra sig om för den enskilde. är och ska vara avgiftsfri, och det torde även innefatta ansökningsförfarandet. Det är viktigt ur flera aspekter, men inte minst den matchningsproblematik som råder på arbetsmarknaden. Tillgången på kvalificerad arbetskraft behöver kraftigt öka i många branscher, varför det snarare behövs incitament för fler individer att söka. Kostnader i olika former utgör snarare ett incitament för att inte söka. Därför bör regeringen överväga att göra en översyn av regelverket för avgiftsbelagda moment inom verksamheter.
mot · H502725 · 2017-09-29 00:00:00 — Högre krav på certifierad palmolja ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska arbeta för att EU ställer krav på att endast certifierad palmolja importeras och tillkännager detta för regeringen. Palmolja är en vegetabilisk olja som utvinns av frukterna från oljepalmen, Elaeis guineensis. av produktionen av palmolja kommer från länderna och , men produktionen ökar även i andra länder. Palmolja utgör av den totala världsproduktionen av vegetabiliska oljor och fetter och med dagens utveckling kommer produktionen att fördubblas , vilket motsvarar . Detta beror främst på en ökad världshandel som också innebär att våra konsumtionsvanor i påverkar förhållanden i andra länder. Bland annat vet vi att stora delar regnskog har huggits ner och ersatts med oljepalmsodlingar. Den ökade konsumtionen av palmolja leder alltså till att människor, djur och växter trängts bort, vilket lett till försämrade och i värsta fall förstörda livsmiljöer. Palmoljeindustrin hotar därmed ovärderliga ekosystem och ignorerar i många avsnitt ursprungsbefolkningars rättigheter. Med anledning av detta måste vi såklart agera och ställa högre krav på den palmolja som förs in och används i . Palmolja är den viktigaste vegetabiliska oljan för länder som , och . Framför allt används palmolja för matlagning i dessa länder. EU-länderna står för den fjärde största användningen av palmolja men inom EU är användningen mer spridd till olika livsmedelsprodukter och även kemisk-tekniska produkter, kosmetika och råvaror för bioenergi och biodiesel. Enligt uppgifter från krävs ingen särskild importlicens för import av palmolja till EU. Import av palmolja utifrån EU kräver inte heller någon föranmälan till , vilket endast gäller vid import av vissa livsmedel med krav på särskilda säkerhetskontroller. Självklart är det också så att palmoljeindustrin är ekonomiskt viktig för och och skapar viktiga arbetstillfällen för dessa länder, i bara räknar man med att 4,5 miljoner människor försörjer sig genom att odla palmolja. av den palmolja som produceras i kommer från småskaligt jordbruk, vilket för många familjer är grunden till försörjning och har gett förhöjd levnadsstandard. Att helt förbjuda palmoljan är därför inte ett hållbart alternativ. Efterfrågan växer globalt helt tiden och att ersätta den med andra former av oljor, till exempel av soja eller kokos, är inte heller ett hållbart alternativ då dessa inte är lika produktiva och därmed kan medföra en risk för skövling av ännu mer regnskog. Det vi däremot kan göra är att ställa högre och tuffare krav på företagen, både företag som använder palmolja i sina produktioner samt de företag som handlar med palmolja. Detta genom att bland annat ställa krav på certifierad palmolja.
mot · H502726 · 2017-09-29 00:00:00 — Höjd hastighetsgräns för EPA-traktorer ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av hastighetsgränserna för epatraktorer och tillkännager detta för regeringen. Besiktningskravet för A-traktorer införs för att öka trafiksäkerheten. A-traktorer och EPA-traktorer är i grunden bilar ombyggda till traktor. är redan besiktningspliktig. Många EPA- och A-traktorer är i utmärkt skick. Men det gäller dessvärre inte alla. Vid upprepade tillfällen har polisen varnat för att det finns ett antal fordon i som är i så dåligt skick att de inte är trafiksäkra. Och eftersom det inte funnits några krav på att de ska besiktigas har de kunnat användas i trafiken – trots ibland allvarliga brister. Det är därför positivt att det införs en besiktningsplikt även för dessa fordon. Besiktningskraven kommer att höja den tekniska statusen på fordonen. I samband med att besiktningskraven införs bör det även ske en översyn av hastighetsbegränsningarna för framförandet av A-traktorer. Äldre traktorer () och bilar ombyggda till traktorer (A-traktorer) är begränsade till en hastighet av högst /h. De anses därmed tillhöra traktor A. finns det Moped klass I, en moped som är konstruerad för en hastighet av högst /timmen. En sådan moped är ett registreringspliktigt fordon och ska ha registreringsskylt. När nu besiktningsplikt införs för A-traktorer bör dessa fordon jämställas mer avseende hastighetsbegränsningar.
mot · H502727 · 2017-09-29 00:00:00 — Stabila och trovärdiga bedömningskriterier för gymnasieelever ställer sig bakom det som anförs i motionen om att effekterna av IB-programmets förändrade förutsättningar bör följas upp samt utvärderas och tillkännager detta för regeringen. fattade styrelsen för Universitets- och högskolerådet, UHR, beslut om att studenter som redan påbörjat sina gymnasiestudier vid International Baccalaureate, IB-programmet, får ändrade förutsättningar under sin studietid vad gäller kommande ansökningar till högskolor och universitet. Detta trots massiv kritik i den förlängda remissrundan, inte minst från berörda elever, föräldrar och lärare. Elever som väljer att förkovra sig enligt internationell bildningstradition, unga med kunskapsnivåer utöver det vanliga, får inte straffas i . Lika villkor och lika förutsättningar, förutsägbara kriterier vid påbörjad utbildning, borde vara honnörer för svensk utbildning. Men tyvärr inte vad gäller IB-studerande, som vid ansökningar till svenska universitet och högskolor får väsentligt sämre förutsättningar jämfört med elever som gått ut övriga svenska gymnasieprogram. hör man om IB-elevers höga studieambitioner, med önskan om att förkovra sig ytterligare i någonting för att höja sin allmänna nivå i ett ämne. Det svenska systemet uppmuntrar tyvärr mer till att bara läsa det som är nödvändigt till provet, vilket läraren själv har tillverkat, själv bedömer och därefter själv betygsätter utifrån oprecisa och luddiga kriterier. Med IB:s klara och precisa kunskapskrav och säkra bedömningssystem undviker man dylika situationer. De högst rankade universiteten i världen som och har 38 IB-poäng som gräns för sina mest populära utbildningar. har beslutat att ska kräva 44 poäng, som är nästan maximalt vad en IB-elev kan få, vilket ungefär 2 IB-elever per 1 000 uppnår. Oron är växande över förändringar under studietidens gång från elever, föräldrar och lärare. Vad vill statliga Universitets- och högskolerådet åstadkomma med förändrade förutsättningar under studietidens gång? Flera nära inblandade menar att detta kan vara slutet för IB-programmet i . Lärare på dagens IB-program oroas . Detta kan vara slutet för IB-programmet i . Det är inte rimligt att under gymnasiestudenternas studietid ändra förutsättningarna för framtida livsval. Studenter och lärare menar att det beslut som är taget slår undan benen för dem och riskerar att medföra att utbildningen läggs ner i . Effekterna av UHR:s beslut måste nogsamt följas upp och utvärderas. Om det visar sig att de nya antagningskriterierna slår orimligt hårt och/eller slår ut de viktiga internationella utbildningarna bör beslutet omprövas. Därtill bör man utreda huruvida det är lämpligt att ändra förutsättningar för elever som redan valt inriktning och påbörjat sina studier.
mot · H502729 · 2017-09-29 00:00:00 — Redovisning av kostnader på lönebeskedet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omgående se över hur arbetsgivare kan bli mer transparenta med hur hela kostnaden för arbete är fördelad, t.ex. på respektive lönebesked, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur staten som arbetsgivare kan vara ett föredöme och visa på vilket sätt det är möjligt att vara mer transparent och tillkännager detta för regeringen. Den utbetalade lönen är långt ifrån den totala kostnaden för en arbetsgivare när denne har anställd personal. En ökad insyn och tillgänglighet för arbetstagare till denna kunskap kan bland annat bidra till lönesättning med större förståelse för vardera parts situation. För att fler ska få upp ögonen för lönens hela kostnad föreslås att där det är möjligt så snabbt som möjligt se över att uppdra till arbetsgivare att tydliggöra och visa hela arbetsgivaravgiften i sin helhet med beskrivning på lönebeskedet. Offentliga arbetsgivare, inte minst staten, bör vara ett föredöme och gå före och visa vägen hur detta skulle vara möjligt.