mot · H5023716 · 2017-10-05 00:00:00 — Mitt i en stark, internationellt driven, högkonjunktur växer problemen i svensk ekonomi. Tudelningen ökar på den svenska arbetsmarknaden, där utsatta grupper utgör en allt större del av de arbetslösa. Det finns en klyvning mellan de orter som vunnit på strukturomvandlingen och följt med i den globala uppgången, och de som ställts utanför. Regeringen bedriver i det läget en oansvarig löftespolitik som minskar det strukturella sparandet och förstärker obalanserna och riskerna för en överhettning, i stället för att använda de goda tiderna för att skapa en hållbar grund för långsiktig tillväxt. Sparsamhet i högkonjunktur. Till skillnad från regeringen vill vara sparsamma när konjunkturen är god, både för att ha resurser att mota nästa kris och för att inte förstärka riskerna för en överhettning som kan leda till en ny kris. Vi sparar mer än regeringen och totalt 30 miljarder mer 2018–2020. Strukturreformer av arbetsmarknaden, bostadsmarknaden och skattesystemet för att bryta klyvningen. Det är nu dags att få människor som står utanför, inte minst många nyanlända, att gå från bidrag och in i arbete. För detta krävs ansvarsfulla strukturreformer som öppnar upp arbetsmarknaden och bostadsmarknaden samt förbättrar skattesystemet. De måste vara möjligt att börja på arbetsmarknaden till en något lägre lön och lära på jobbet, skattekilarna för att anställa måste sänkas och den ineffektiva Arbetsförmedlingen göras om i grunden och arbetsmarknadsåtgärderna bantas och fokuseras. vill öppna upp bostadsmarknaden med enklare regler för att bygga och en mindre reglerad hyresmarknad. I grunden vill vi anpassa skatter och regler efter de små och växande företag som står för huvuddelen av dagens jobbtillväxt. Skattesystemet bör också reformeras, med högre skatter på miljöfarliga utsläpp och lägre skatter på arbete och företagande. I denna budget föreslås också en bred skattesänkning för alla som arbetar och sänkt skatt på pensioner, i synnerhet för de med lägst inkomst. Den regionala klyvningen måste brytas, dels med förbättringar för småföretag, dels förstärkt infrastruktur. vill kraftigt förstärka det eftersatta underhållet av järnvägen och påskynda bredbandsutbyggnaden. klyvs också av en bristande trygghet och tillit till välfärden, polisen och försvaret. Vi vill stärka välfärden genom en kraftig ökning av de generella medlen till kommuner och landsting så att de själva får redskapen att klara sina utmaningar, såsom integration och en åldrande befolkning. Det krävs också särskilda incitament för att minska köerna och öka tillgängligheten i vården, inte minst för de unga som lider av psykisk ohälsa. vill vi förstärka polisen och rättsväsendet, i synnerhet för att stävja organiserad brottslighet, extremism och våld mot kvinnor. Försvarsförmågan måste stärkas i ett försämrat säkerhetsläge. Slutligen måste fortsätta att lysa som miljöföredöme, inte minst i klimatfrågan, genom att förena ökad tillväxt med minskande utsläpp, en utveckling som tyvärr avstannat . Transporterna, vars utsläpp inte minskat tillräckligt snabbt, behöver skynda på omställningen genom en Grön Bilbonus för personbilarna, för transporter som minskar utsläppen och krav på biobränsleinblandning i såväl flyg som tunga transporter. Vi vill också stärka lokala och internationella insatser för att rädda hav och vattendrag undan övergödning och nedsmutsning och trygga rent dricksvatten. På detta sätt är vi sparsamma med de medel högkonjunkturen ger, och prioriterar våra satsningar till just de reformer som stärker tillväxten, öppnar upp för fler jobb, ökar tryggheten och snabbar på miljöomställningen. För det behövs ett nytt ledarskap för . 2 Reformer och finansiering 3 Alliansens bedömning av svensk ekonomi 3.1 Starkare internationell återhämtning 3.2 Utanförskapet biter sig fast i trots högkonjunktur 3.3 Stark konjunktur men villkoren för långsiktig tillväxt utmanas 4 Alliansens syn på regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken 4.1 Risker för svensk ekonomi och statsfinanser 4.2 Ekonomisk politik som minskar sysselsättning och arbetsutbud 4.3 Politik som slår mot svensk tillväxt och jobb 5 Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken 5.1 Stora reformbehov i svensk ekonomi 5.2 Centrala reformområden för Alliansen 5.3 Ansvar för svensk ekonomi och hållbara offentliga finanser 5.4 Fler i arbete genom stärkta drivkrafter och sänkta trösklar in på arbetsmarknaden 5.5 Goda förutsättningar för fler och växande företag 5.6 En hållbar utveckling för framtiden 5.8 En trygg och tillgänglig välfärd 5.9 Migrationen till kräver nya reformer 6 riktlinjer för den ekonomiska politiken 7 Jobb och företagande 7.1 Klyvningen av svensk arbetsmarknad 7.2 Reformer för att fler ska komma in på arbetsmarknaden 7.3 – inför arbetsförmedlarpeng 7.4 Färre och enklare subventionerade anställningar 7.5 En trygg och flexibel arbetsrätt 7.6 Ökat jobbfokus i trygghetssystemen 7.7 Reformer för fler företag 7.8 Lägre skatter ger ökat självbestämmande och en starkare ekonomi 8 Miljö och klimat 8.3 En giftfri vardag 8.4 Levande hav och vatten 9 Tillväxt och utveckling i hela landet 9.1 Infrastruktur för hela 9.2 Världens modernaste landsbygd 10 Trygghet i hela landet 10.2 Rättsväsende och rättsstat 10.3 Brottsoffret i centrum 10.4 Brottsförebyggande och vardagsbrott 10.5 Bekämpa inhemsk och utländsk terrorism 11 Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik 11.2 En solidarisk försvars- och säkerhetspolitik 11.3 En ansvarsfull biståndspolitik 12 Migration och integration 12.1 En ansvarsfull migrationspolitik 12.2 Integration för jobb och utbildning 13.1 Vård och omsorg 13.3 En trygg ålderdom 13.4 Färre sjukskrivningar och fler i arbete 13.5 Lokal makt över välfärden 14 En bättre bostadsmarknad 14.2 Bättre utnyttjande av det befintliga beståndet 14.3 Säkrad finansiell stabilitet 16.2 Inkomstförändringar i budgetmotion 17.2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 17.3 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution 17.4 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet 17.5 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 17.6 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap 17.7 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 17.8 Utgiftsområde 8 Migration 17.9 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 17.10 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 17.11 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 17.12 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 17.13 Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering 17.14 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 17.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd 17.16 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 17.17 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 17.18 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 17.19 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt 17.20 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 17.21 Utgiftsområde 21 Energi 17.22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer 17.23 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel 17.24 Utgiftsområde 24 Näringsliv 17.25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 17.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 17.27 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen 18 Den offentliga sektorns finanser godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 2018–2020 enligt förslaget i tabell 71 i kapitel 18 i motionen. godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt förslaget i tabell 11 i kapitel 16 i motionen och tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning. godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget enligt förslaget i tabell 12 i kapitel 16 i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden och övriga utgifter enligt förslaget i tabell 15 i kapitel 17 i motionen. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i tabell 16 i kapitel 17 i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. 2 Reformer och finansiering 2017:1115, egna beräkningar 2017:710, egna beräkningar Sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare Sänkt skatt för äldre 2017:1244 , egna beräkningar Ingen arbetsgivaravgift för den första anställda (2016a), egna beräkningar Förstärkt jobbskatteavdrag för 64-åringar Sänkt arbetsgivaravgift för äldre som arbetar 2017:681, egna beräkningar Avvisning av regeringens sänkta skiktgränser för statlig inkomstskatt 2015/16:1, Prop. Avskaffad avtrappning av jobbskatteavdraget Se Lägg ned Arbetsförmedlingen under finansiering. Förbättrade regler för generationsväxling av företag SOU 2016:75, egna beräkningar Ökad jobbstimulans i det ekonomiska biståndet Fler platser på * 2017:, egna beräkningar Förbättrade möjligheter för äldre att studera Satsning på kvinnors företagande Nej till höjd skatt på sparande Utökad infrastruktur för förnybara bränslen och elektrifiering Klimatbonus för åkerier som tankar förnybart 2017:1515, egna beräkningar Satsning på biogas (metangasreducering) Åtgärder för den biobaserade ekonomin Nedsatt förmånsvärde för miljöbilar 2016:559, egna beräkningar Nej till skatt på förnybart Ökat stöd till energilagring* Sänkt energiskatt för elbussar och elbåtar Avskaffad fastighetsskatt för vindkraftverk (2016b), egna beräkningar Förstärkt arbete mot farliga kemikalier Bredbandsutbyggnad i hela landet Ökat underhåll av järnvägen, särskilt regionala banor Ökat underhåll av enskilda vägar Slopad arbetsgivaravgift för mjölkbönder Höjd återbetalning av dieselskatt Drivmedelbonus för förnybart i lantbruket Utökning av programmet för miljövänliga bränslen i jordbruket Ingen skatt på kommersiella lokaler på landsbygden Skriv av studielån på landsbygden Obligatorisk och tidigarelagd samhällsorientering Etableringsersättning görs om till lån och jobbstimulans återinförs Satsning språk- och introduktionsprogrammen Trygghet i hela landet Förstärkt arbete mot terror Ökade resurser till Nationellt Forensiskt Centrum Utökat program för vittnesskydd Förstärkt utredningsverksamhet, särskilt avseende vardagsbrottslighet Insatser mot sexuellt ofredande på offentlig plats Utbildning för att motverka hederskultur Bättre tillgänglighet i barn- och ungdomspsykiatrin Extra timme matematik i högstadiet Nej till förmånsbeskattning av privat hälso- och sjukvård *Inklusive förslag i BP18. **Se kapitel 16 och 17 för ytterligare detaljer. Färre och enklare anställningsstöd Ersätt extratjänster med matchningsanställningar 2017:1239, egna beräkningar 2017:688, egna beräkningar 2017:1227, 2017:688, egna beräkningar 2017:496, Arbetsförmedlingen (2017), egna beräkningar Nej till ineffektiv näringspolitik 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, Prop. Omprioritering från ineffektiva miljöåtgärder 2017/18:1, egna beräkningar Återställda nivåer i transfereringssystem och avgifter 2017/18:1, 2016/17:1, 2015/16:1 2015/16:1, Prop. Avvisning av riktat bidrag till eftersatta områden Avvisning av tidsbegränsad personalsatsning i äldreomsorgen Omprioritering från övriga riktade kommunbidrag 2017/18:1, 2016/17:1, 2015/16:1 Nära och kostnadseffektiva myndigheter 2017:1377, 2017:1381, Prop. 2017/18:1, egna beräkningar Omprioritering på infrastrukturområdet, bl.a. uppskjutet införande av ERTMS 2017:1234, egna beräkningar Avskaffa automatisk aktivitetsersättning vid förlängd skolgång SOU 2013:52, egna beräkningar Avskaffa åldersavskrivning av studielån (2014), CSN (2017), egna beräkningar Karensdag efter dag 14 i sjukförsäkringen Återinförd bortre tidsgräns i sjukförsäkringen Borttaget undantag för flyktingar inom garantipension och sjukersättning Skatt på fossil gas Omvandla kväveoxidavgiften till skatt (2017b, 2014) och egna beräkningar Avskaffad nedsättning av miljöskatter i gruvnäringen Höjt förmånsvärde för icke-miljöbilar Kemikalieskatt på kläder och skor Kemikalieinspektionen (2013) SCB (2017k) och egna beräkningar 2017:435, egna beräkningar Ökad miljöstyrning i fordonsskatten 2016:1334, egna beräkningar Nej till skattereduktion för fackföreningsavgift Höjda förseningsavgifter enligt skatteförfarandelagen Höjda skatte- och tulltillägg Avskaffat avdrag för övriga utgifter Övriga avvisade regeringsförslag från BP16, BP17 och BP18, netto** Effekt på finansiellt sparande (mnkr) *Inklusive förslag i BP18. **Se kapitel 16 och 17 för ytterligare detaljer. 3 Alliansens bedömning av svensk ekonomi Svensk ekonomi går bra. Efter en ovanligt lång och djup nedgång råder det nu högkonjunktur. Som i varje högkonjunktur blir jobben fler och skatteintäkterna större. kan inte högkonjunkturen dölja att står inför en period med stora reformbehov. Trots den höga tillväxten präglas svensk ekonomi av flera långsiktiga problem och obalanser. Arbetsmarknaden kännetecknas av en stor och ökande tudelning, där en allt större andel arbetslösa står allt längre från arbetsmarknaden. När många nyanlända nu etablerar sig i riskerar tudelningen att förstärkas. Trots högt tryck i ekonomin och en påtaglig arbetskraftsbrist är arbetslösheten därför fortsatt hög i många grupper och sysselsättningsgraden förväntas som helhet vända ned redan om . Det är tydligt att konjunkturuppgången inte kommer alla till del. dämpas BNP-tillväxten på grund av den ökande arbetskraftsbristen. Parallellt med utvecklingen i är de ekonomisk-politiska riskerna i omvärlden betydande. Osäkerheten kring politik i , förhandlingar om utträde ur EU och utvecklingen på Koreahalvön skapar stor osäkerhet i prognoserna för den globala ekonomin. Dessutom finns frågetecken kring hur avtrappningen av de senaste årens mycket expansiva penningpolitik kommer att påverka både finansmarknaden och den reala ekonomin, samt hur länge mycket långa högkonjunktur kan hålla i sig. För att ska klara utvecklingen krävs nya strukturreformer. För att konjunkturuppgången ska komma alla till del behöver arbetsutbudet öka, inträdet på arbetsmarknaden underlättas, efterfrågan på lågkvalificerad arbetskraft stärkas och matchningen fungera bättre. Med ökande risker för protektionism och populism krävs att genomför reformer för att säkra långsiktig tillväxt. 3.1 Starkare internationell återhämtning Efter finanskrisen och den efterföljande globala lågkonjunkturen har den internationella återhämtningen präglats av en förhållandevis långsam konjunkturuppgång. har dock en expansiv penningpolitik och en mindre åtstramande finanspolitik gynnat tillväxten i . 2017 ser ut att bli då ekonomierna i samtliga växer. Många förtroendeindikatorer har fortsatt att förstärkas och ger stöd åt bilden av en bred fortsatt återhämtning inom . Den amerikanska ekonomin är nära fullt resursutnyttjande. Euroområdet går allt bättre och förväntas fortsätta växa stabilt tack vare en fortsatt expansiv penningpolitik och starka förtroendeindikatorer, samt på grund av att de politiska riskerna har minskat. För del ser konjunkturen ut att mattas av 2017 och 2018. Utträdesförhandlingarna riskerar att bli komplicerade, vilket skapar en osäkerhet som påverkar investeringsbeslut redan på kort sikt. som utsikterna ser goda ut i de flesta länder har den ekonomisk-politiska osäkerheten ökat. Värderingarna på världens börser blir allt högre. I kombination med politiska risker, främst när det gäller den amerikanska finanspolitiken, svåra utträdesförhandlingar ur EU för vid Brexit och ett fortsatt sårbart finansiellt system innebär det att riskerna för bakslag på medellång sikt inte är obetydliga. I tillväxtländerna ses också en tydlig förstärkning, både för råvaruexportörer och råvaruimportörer. tillväxt har stabiliserats i linje med de kinesiska myndigheternas tillväxtmål om 6,5−7,, som en konsekvens av att ekonomin i landet ombalanseras från investeringar till konsumtion. lider dock av fortsatt hög skulduppbyggnad, som ännu inte mattats av. Diagram 1 BNP-tillväxt i ett antal ekonomier, prognos 2017–2020. Årlig tillväxttakt i procent (ej kalenderkorrigerad). , , euroområdet, världen KIX-vägd Källa: Prop. 2017/18:1. Trots bättre tillväxtutsikter har den långsiktiga tillväxtpotentialen i många försvagats betydligt av låga investeringar efter finanskrisen. Tillväxten i potentiell BNP kommer långsamt att återhämta sig under åren 2017−2021, men når i euroområdet och inte upp till samma takt som före finanskrisen. I många länder bidrar en långsam ökning av den arbetsföra befolkningen och en låg tillväxt i produktiviteten till att den potentiella tillväxten blir fortsatt låg. För del indikerar det oväntat starka utfallet att högkonjunkturen är starkare än vad som tidigare förutsetts. Tillväxten drivs både av en robust inhemsk konsumtion och av den ökade tillväxten i omvärlden. Den svenska exportmarknaden stärks gradvis, men till lägre nivåer än historiskt. Världsmarknadsefterfrågan på svensk export bedöms växa långsammare än sitt historiska genomsnitt , vilket är i linje med den globala inbromsningen av handelsutvecklingen. Förklaringar till detta är en försvagning i trenden mot ökad internationell specialisering, svag internationell investeringstillväxt och en snabb ökning av icke-tariffära handelshinder. förväntar sig att den svenska exportmarknaden växer med i genomsnitt 2019−2021. Det är högre än de senaste fem årens genomsnitt på , men en lägre ökningstakt än genomsnittet 1995−2016 som uppgår till . Diagram 2 BNP i världen och svensk exportmarknad 1990–2020 (procentuell förändring) Källa: (2017b). Sammanfattningsvis har den internationella återhämtningen stärkts, men präglas fortsatt av både osäkerhet och lägre tillväxtpotential på lång sikt. För att stärka tillväxtutsikterna krävs att både avancerade ekonomier och tillväxtekonomier genomför strukturreformer som stärker produktiviteten och tillväxten på medellång sikt. är det viktigt att EU-länderna tillsammans med reducerar de ökande politiska och ekonomiska riskerna som följer av utträde ur EU. För del är det av största vikt att, givet en global trend mot svagare handelsutveckling, genomföra reformer med syfte att stärka svensk jobbtillväxt och öka svenska exportmarknadsandelar. 3.2 Utanförskapet biter sig fast i trots högkonjunktur befinner sig i en ovanlig högkonjunktur. Efterfrågan i svensk ekonomi har stärkts och BNP-tillväxten bedöms uppgå till 2018. Det som skiljer denna konjunkturåterhämtning från andra är att präglas av strukturella obalanser på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden. En högkonjunktur är normalt det tillfälle då de som står längst från arbetsmarknaden har en möjlighet att etablera sig. Men präglas i stället arbetsmarknaden av en växande tudelning där en allt större andel arbetslösa, till övervägande del bestående av utrikes födda och personer utan gymnasieutbildning, står allt längre från arbetsmarknaden. Bostadsmarknaden präglas av bostadsbrist, trots ett historiskt stort byggande, som skapar stora svårigheter att få en bostad där jobben finns. Obalanserna innebär att utanförskap, arbetslöshet och bidragsberoende biter sig fast trots att befinner sig i en högkonjunktur. Dessutom ser vi att BNP-tillväxten hålls tillbaka eftersom företag och myndigheter inte kan anställa i den omfattning de skulle behöva. Arbetskraftsbristen i den privata sektorn tangerar de nivåer som rådde precis innan finanskrisen . Behovet av reformer är stort, men regeringen försitter chansen att genomföra dem trots det goda ekonomiska läget. och Finanspolitiska rådets utvärderingar visar att regeringens politik saknar eller endast har en mycket marginell effekt på problemen. Som beskrivs i inledningen följer utvecklingen på hela arbetsmarknaden inte med, trots de goda utsikterna för svensk tillväxt. Arbetslösheten är fortsatt hög i många grupper, jämviktsarbetslösheten har inte minskat påtagligt och sysselsättningsgraden förväntas plana ut, enligt prognos. Det är tydligt att konjunkturuppgången inte kommer alla till del. Regeringens arbetslöshetsmål uppnås inte, i stället är längre ifrån det än när det sattes 2013. Utvecklingen på arbetsmarknaden påverkas i hög grad av att antalet nyanlända i ökat. förväntas 490 000 nyanlända starta sin etablering, enligt prognos. Men att en stor grupp nyanlända på kort sikt ökar antalet som står till arbetsmarknadens förfogande behöver i sig inte vara ett problem. Om dessa personer står nära arbetsmarknaden bör de på hitta en sysselsättning. Problemet i är dock att strukturella obalanser på både arbetsmarknaden och bostadsmarknaden håller både nyanlända och andra utsatta grupper utanför arbetsmarknaden mer permanent. En stor och ökande andel av de arbetslösa utgörs av särskilt utsatta grupper: utomeuropeiskt födda, personer med högst förgymnasial utbildning, äldre och funktionsnedsatta. Dessa grupper har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden på grund av höga trösklar orsakade av låg flexibilitet på arbetsmarknaden, växande kompetenskrav, skattekilar och få jobb med lägre kvalifikationskrav, samt dålig tillgång på bostäder. Ett tydligt tecken på de nuvarande obalanserna är att matchningen mellan lediga jobb och arbetslösa försämras. Allt fler arbetslösa står allt längre från arbetsmarknaden och arbetsgivarnas behov. Nettoökningen av antalet personer i utsatta grupper inskrivna hos Arbetsförmedlingen sedan finanskrisen beror till stor del på att fler utomeuropeiskt födda tillkommit. Med ett stort antal nyanlända som behöver ta sig in på arbetsmarknaden riskerar dessa strukturella obalanser att förstärkas ytterligare. Behovet av reformer är alltså akut. Enligt SCB har bara hälften av de nyanlända ett arbete i . av gruppen utomeuropeiskt födda har en heltidsanställning, enligt . Diagram 3 Arbetslösa inskrivna hos Arbetsförmedlingen, utsatta grupper, och övriga 16–. Antal och andel i procent. Källa: Arbetsförmedlingen (2017a). Oroväckande nog förväntas flera av regeringens åtgärder förstärka problemen. har bedömt att förändringar av arbetslöshetsförsäkringen, omläggningar inom arbetsmarknadspolitiken samt högre anställningskostnader för unga och äldre gör att färre står till arbetsmarknadens förfogande och minskar sysselsättningen. Regeringen har bland annat ökat regelkrånglet för nystartsjobbet och därmed försvårat inträdet för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden. En utveckling i denna riktning, med försämringar av förutsättningarna för jobb och ekonomisk tillväxt, är fel väg för . 3.3 Stark konjunktur men villkoren för långsiktig tillväxt utmanas Ett starkt BNP-utfall för indikerar, tillsammans med positiva utfall för förtroendeindikatorer, att högkonjunkturen fortsätter starkare än vad som tidigare förutsagts. Tillväxten har reviderats för 2018. Investeringarna har ökat i och har varit en viktig drivkraft för tillväxten. Bostadsinvesteringar och näringslivets övriga investeringar har ökat snabbt. är hushållens efterfrågan fortsatt en central del i återhämtningen. av ökande disponibel inkomst, bland annat till följd av jobbskatteavdraget, samt låga räntor och en hög befolkningstillväxt leder till ökad efterfrågan hos hushållen och offentlig sektor. En alltmer robust uppgång i omvärlden bidrar också till tillväxten. förväntas högkonjunkturen bestå, men utvecklingen dämpas. I takt med att resursutnyttjandet stiger begränsas de lediga resurserna i ekonomin och tillväxten hålls tillbaka. Arbetslösheten på är under jämviktsarbetslösheten, den sjunkande arbetslösheten beror alltså på högkonjunkturen, inte på att arbetsmarknaden fungerar bättre. och bedömer i stället att jämviktsarbetslösheten kommer att öka . Tillväxten i svensk ekonomi har drivits av flera samverkande faktorer. För det första har , tack vare alliansregeringens strukturreformer och väl avvägda stabiliseringspolitik, i samverkan med en i huvudsak expansiv penningpolitik, klarat den utdragna lågkonjunkturen bättre än många jämförbara länder. Arbetskraftsdeltagandet har upprätthållits och ökade jämfört med högkonjunkturåren 2001 och 2007.