ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5021765 · 2017-10-03 00:00:00 — Stärk skyddet för vittnen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en utredning av befintliga vittnesskyddsåtgärder och deras effektivitet samt en bred inventering av åtgärder för att förbättra skyddet för vittnen och tillkännager detta för regeringen. Det är väl känt att vittnen ibland inte vill framträda inför domstol av rädsla för att utsättas för repressalier, särskilt om gärningsmannen har anknytning till grov organiserad brottslighet. Fysiska angrepp mot vittnen är tämligen sällsynta, men redan olika slags öppet eller antydningsvis framförda hotelser kan ofta fylla sitt syfte och förmå vittnen att inte framträda eller att ändra sina utsagor. De människor som trots öppna eller dolda hot framför sina vittnesmål är värda vår respekt och vårt stöd. Vårt rättssystem bygger på att medborgarna vill och vågar vittna inför domstol. Det finns olika slags stöd och skydd som vittnen kan få. Polisen har huvudansvaret för att skydda hotade personer, men samverkar med andra myndigheter, kommunala aktörer och andra organisationer i detta arbete. Den som hotas av personer som är kopplade till den organiserade brottsligheten kan få ingå i polisens särskilda personsäkerhetsprogram. Kommunerna har ett generellt ansvar för att ge stöd och hjälp till alla som vistas i kommunen. Detta gäller även hotade brottsoffer och vittnen. För att förtydliga ansvar för att ge stöd och hjälp till dessa personer har på regeringens uppdrag tagit fram en vägledning om detta. och har regeringens uppdrag att verka för att vittnesstödverksamhet bedrivs vid landets samtliga tingsrätter och hovrätter. Det förefaller dock som om än mer effektiva och mer omfattande åtgärder kan behövas för att säkerställa att den absoluta merparten av alla som har något att berätta om ett brott också framträder som vittnen. Jag har fått ta del av ett antal redogörelser för fall, där det framstår som tydligt att vittnen har blivit utsatta för otillbörlig påverkan, trots de olika stöd- och skyddsåtgärder som polisen, och andra aktörer kan erbjuda. Det har till exempel handlat om att vittnen under en rättegång har gett en annan bild av ett händelseförlopp än de gav under polisförhören eller vittnen som har sagt sig inte minnas något om en viss händelse, trots att den ägt rum ganska . En utredning av befintliga vittnesskyddsåtgärder och deras effektivitet samt en bred inventering av åtgärder för att förbättra skyddet av vittnen är därför motiverad. Finn (M)
mot · H5021767 · 2017-10-03 00:00:00 — Stoppa försäljningen av strategiska civilförsvarsanläggningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ett säljstopp av viktiga anläggningar till skydd för befolkningen i kris- eller krigstider och tillkännager detta för regeringen. och kommuner äger fortfarande försvarsbunkeranläggningar och andra civilförsvarsanläggningar. Men har i princip alla förråd och bergrum för drivmedel avvecklats som ett led i att avveckla hela civilförsvaret. har säkerhetsläget i världen, inte minst i vårt lands närhet, allvarligt försämrats. Enligt regeringens försvarspolitiska inriktning –2020 ska emellertid planeringen för ett civilt försvar återupptas. Det förefaller då märkligt att man, till exempel i i ett bergrum vid , funderar på att göra om detta till bussvändplats som skyddsrum för långt över en halv miljon personer som bor i saknas. Regering och riksdag har ännu inte klarat ut riktlinjerna för att bevara kvarvarande civilförsvarsanläggningar och andra byggnader som kan tjäna till skydd för befolkningen i en kris eller krigssituation. Ska man nu ändå bygga upp ett nytt civilförsvar så är det väl rimligt att man redan nu sätter stopp för all vidare försäljning av sådana anläggningar och ser om redan försålda möjligen kan återanskaffas för att spara tid och skattebetalarnas pengar för att svenska folket ska veta att de har skyddsmöjligheter de kan kräva av staten i en alltmer orolig omvärld. Jag vill att med bifall till denna motion tillkännager detta för regeringen. Finn (M)
mot · H5021768 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att stärka resurser för framtiden och tillkännager detta för regeringen. (Smer) inrättades av regeringen . Dess uppgift är att ge vägledning till regeringen och . Rådet ska mot bakgrund av den snabba utvecklingen bedöma konsekvenserna för människovärdet och den mänskliga integriteten i samband med medicinsk forskning, diagnostik och behandling. I rådet ingår ordförande, sju företrädare för allmänheten och tio sakkunniga. var efter det andra landet i som etablerade ett rådgivande nationellt organ. har flera europeiska länder inrättat en motsvarande funktion. är dock det enda landet som också har politiskt valda företrädare i sitt råd, vilket är rimligt då vi har en bred parlamentarisk samsyn kring att hälso- och sjukvården bör vara solidariskt finansierad med skattemedel. Men frågan har uppkommit på hur Smers framtida uppdrag kan komma att förändras. Det finns planer på att utreda frågan . Tyvärr lider Smer av resurs- och kapacitetsbrist för sitt viktiga uppdrag. Det är därför ytterst angeläget att inför eventuella direktiv till en utredning av Smers framtid markera det självklara och unika behov för dagens sjukvård som en nationell etisk resurs som Smer innebär. Det är i den ambitionen som denna motion har skrivits, och jag vill att genom bifall till motionen ger regeringen det tillkänna. Finn (M)
mot · H5021769 · 2017-10-03 00:00:00 — Höjd status för årsrika personer ställer sig bakom det som anförs i motionen om åldersdiskriminering och tillkännager detta för regeringen. Åldersdiskriminering fortsätter att vara ett problem för det svenska samhället. Detta trots att den numer samlade diskrimineringslagstiftningen redan vid införandet tydliggjorde att ålder utgör en diskrimineringsgrund. Efter lagens tillkomst mottog () många anmälningar som dock alltför ofta lagts ned då de saknade lagskydd i den då gällande diskrimineringslagstiftningen. Huvudorsaken var att i lag reglerad åldersdiskriminering inledningsvis begränsade sig till arbetsliv och utbildning, det vill säga de som är äldre än pensionsålder eller över en ålder för möjligheten att påbörja en utbildning fortsatt kunde diskrimineras hur som helst utan att DO kunde något göra. Alliansregeringen vidtog därför ett förbättrat lagskydd mot åldersdiskriminering i sin proposition 2111/12:159 som antogs . Här utvidgades antalet samhällssektorer som berör åldersdiskriminering till betydligt flera, vilket i grunden har varit väldigt bra. Men verkligheten visar att kontraproduktiv åldersfixering fortfarande 2016 föreligger i vårt samhälle. Det är därför av stort värde att regeringen skyndsamt följer upp diskrimineringslagens tillämpning vad gäller åldersdiskriminering. Skulle det visa sig att så är fallet bör regeringen lika skyndsamt återkomma till med förslag på hur detta förhållande kan åtgärdas. är nämligen ett land med en snabbt åldrande befolkning. Den naturliga konsekvensen av en fortsatt åldersdiskriminering som inte kraftfullt kan beivras är att vi kan förutse att fler äldre än tidigare inte kommer att kunna vara engagerade i samhällsproduktionen så att välfärden och annan viktig samhällsservice kan tryggas på . I detta perspektiv blir en fortsatt negativ åldersfixering till direkt skada för landets välmående. När denna frågeställning väcktes i en motion under /16 avstyrkte emellertid utskottet densamma. Motivationen för ett avstyrkande var att skärpningen i diskrimineringslagen för att omfatta fler områden mot åldersdiskriminering var både välkommen och behövlig, men att det då var för tidigt att utvärdera effekten av lagskärpningen. Utskottet behandlade även en likalydande motion under förra /17 och valde då att avslå denna. Nåväl, nu har det gått som lagskärpningen varit i bruk och enligt mig finns inga tydliga tecken på att de många årsrika i vårt land fått en förhöjd status så som den förmodade effekten av lagen om den vore framgångsrik skulle ha inneburit. Jag anser därför att det är hög tid att regeringen nu i en riktad process väljer att utvärdera om lagändringen till stöd för att bättre motverka åldersdiskriminering i det svenska samhället verkligen har haft avsedd effekt. Utan en sådan riktad analys vet vi inte om även andra åtgärder bör insättas till stöd för en åldrad befolknings rätt att inte bli åsidosatt på otillbörliga grunder. Jag vill att med bifall till denna motion ger regeringen detta tillkänna. Finn (M)
mot · H5021773 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att färdigställa utbyggnaden av till dubbelspår längs hela sträckningen och tillkännager detta för regeringen. är järnvägen mellan och /, i förlängningen hela sträckan mellan och . förbinder några av största och viktigaste befolkningscentra. I korridoren ––finns 8 av 20 miljoner invånare. Här finns också av industriella kapacitet och många universitet, högskolor och forskningsanläggningar, vilka tillsammans bildar en viktig tillväxtkorridor. Trafiken på har ökat kraftigt, men utbyggnaden av infrastrukturen har inte hunnit med i samma takt. De flaskhalsar som finns kvar gör järnvägssystemet känsligt för störningar och begränsar fortsatt utveckling. De investeringar som redan har gjorts kan inte heller utnyttjas fullt ut – systemet är inte starkare än den svagaste länken. Trots att har pekat ut –som en av viktigaste järnvägsförbindelser har den järnvägen fortfarande enkelspår. Dubbelspår längs hela skulle medföra ökad kapacitet med fler avgångar och fler tåg, snabbare transporter, kortare restider och ökad punktlighet. Den förbättrade tillgängligheten bidrar till att skapa en större arbetsmarknad där fler kan bo kvar på sin hemort och pendla till arbetet. Mer godstrafik kan dessutom föras över från väg till järnväg, vilket minskar belastningen på vägarna och minskar antalet trafikolyckor och dödsfall i trafiken. Miljövinsterna är tydliga genom minskade utsläpp av växthusgaser. Beslut om att bygga ut till dubbelspår togs av /93. Trots att det därmed har gått beslutet togs är utbyggnaden fortfarande inte fullt genomförd, av sträckan saknar fortfarande dubbelspår enligt . Det är välkommet att dubbelspår på hela finns med i förslag till nationell infrastrukturplan 2018–2029. kommer bygget av tunneln under (–Hamra) startas, vilket är en viktig del av utbyggnaden. Även för sträckan –har planerats för dubbelspår nationell plan. Trots att den sista sträckan utan dubbelspår, mellan station och C, finns med i förslag till nationell infrastrukturplan, innebär förslag att åtgärden kommer , därutöver är den inte fullt finansierad. Det innebär att nyttorna med en dubbelspårig västkustbana fortsätter att skjutas . Det är nu hög tid att se över möjligheten att fullfölja det beslut tog för med dubbelspår längs hela . För att beslutet ska vara verkställt, bör det övervägas att utbyggnaden av till dubbelspår färdigställs genom att sträckan –skyndsamt byggs ut med dubbelspår. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H5021774 · 2017-10-03 00:00:00 — Åtgärder för att stävja missbruk av fjällräddningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade insatser för att sprida kunskap om fjällsäkerhet samt fjällräddningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över gällande lagstiftning i syfte att säkerställa att lagstiftningen är adekvat för att avskräcka från onödiga larm till fjällräddning och att lagstiftningen ger fullgoda möjligheter för staten att utkräva kostnadsansvar av den som larmat i onödan, och detta tillkännager för regeringen. Allt fler upptäcker fantastiska fjällvärld både . Det är en i grunden mycket positiv utveckling ur flera perspektiv. Den ökade fjällturismen skapar jobb, inte minst på mindre orter och i glesbygd, som ökat friluftsliv ger positiva effekter på folkhälsan och ökar människors kunskaper om natur och miljö. I takt med att allt fler ger sig ut i fjällvärlden, många , ökar antalet larmsamtal till 112 om fjällräddning liksom antalet faktiska insatser. har 335 fjällräddningar utförts varav 133 stycken . Det är en rejäl ökning. I var antalet fjällräddningar dubbelt så många jämfört . De flesta fjällräddningsinsatser är motiverade och handlar om att undsätta skadade och sjuka personer. Många insatser hade dock varit möjliga att undvika om den som begärt hjälpen bara hade varit något bättre förberedd. Vidare är det många som larmar fjällräddningen felaktigt och helt i onödan. Att man är trött, har fått skavsår eller bara tycker att slalombacken är för brant är inte skäl att larma 112 och fjällräddningen, men tyvärr sker detta enligt aktiva fjällräddare. Onödiga larm och räddningsinsatser kostar stora pengar som en onödig insats kan innebära att andra i verkligt hjälpbehov försätts i större fara när väntan på räddning dröjer. Fjällräddningens resurser måste användas med stor försiktighet. Därför finns det skäl för regeringen att undersöka möjligheten att göra större förebyggande och informationsspridande insatser genom att förslagsvis utveckla arbete. Dessa insatser bör dels handla om att sprida information om hur man undviker att komma i fara på fjället och dels information om vad fjällräddningen är till för samt konsekvenserna av att larma i onödan. Insatser kan med fördel göras i samarbete med exempelvis den ideella medlemsorganisationen som redan gör betydande insatser för att sprida information och kunskap om fjällvärlden och fjällsäkerhet. Den som larmar fjällräddningen utan att vara i nöd riskerar att straffas för falsklarm eller missbruk av larmanordning. Regeringen bör dock utreda om dagens lagstiftning är tillräcklig för att avskräcka från falsklarm samt om dagens lagstiftning ger tillräckliga möjligheter för staten att utkräva kostnadsansvar av den som uppenbart larmat i onödan.
mot · H5021775 · 2017-10-03 00:00:00 — Livsmedelsförsörjning i händelse av kris ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av en ökad försörjningsberedskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en risk- och sårbarhetsanalys bör göras som omfattar hela livsmedelskedjan från produktion, import, livsmedelsindustri och distribution, och detta tillkännager för regeringen. Av betänkande (SOU 2015:15) framgår det att det finns en svag och vikande konkurrenskraft inom delar av primärproduktionen inom jordbruks- och trädgårdsnäringen. Vi ser minskade produktionsvolymer inom stora delar av vår inhemska livsmedelsproduktion, ofta på grund av minskad lönsamhet och en ökad import. En låg försörjningsgrad av livsmedel leder dessvärre till att vi är sårbara i händelse av kris eller krig, då många svenskar riskerar att stå utan mat och vatten. Därför behövs en analys av vår inhemska livsmedelsproduktion, som omfattar hela livsmedelskedjan. Analysen behöver även innehålla strategier för att säkra vattentillgången samt bränsletillgången för produktion och distribution av livsmedel. Det är välkommet att regeringen nu har presenterat en livsmedelsstrategi som ska bidra till att livsmedelsproduktion ska öka, men det är även viktigt att poängtera att det moderna samhällets sårbarhet är stor. Det räcker inte med beskrivningar av tänkbara händelser och mål, utan det krävs även konkreta verktyg och förmåga att hantera en krissituation. Genom ökad beredskap kan vi säkra tillgången till mat och rent vatten i händelse av kris. Svensk livsmedelsförsörjning berör oss alla. En decentraliserad livsmedelsproduktion minskar sårbarheten, ökar försörjningstryggheten och reducerar behovet av transporter av livsmedel. Det behöver således göras en risk- och sårbarhetsanalys som omfattar hela livsmedelskedjan – produktion, import, livsmedelsindustri och distribution – för att befolkning ska kunna försörjas i händelse av nöd. Det bör ges regeringen till känna.
mot · H5021776 · 2017-10-03 00:00:00 — Skärpt straff vid grova våldsbrott ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda om dagens straff ska skärpas vid allvarliga brott i de övre tonåren och däröver så att återfall till brottslighet bekämpas, och detta tillkännager för regeringen. De grova våldsbrotten utförs mer än tidigare även av ”barn” i de övre tonåren. Livstidsstraff kan först utdömas sedan man fyllt . Regeringen bör överväga om denna åldersgräns vid mycket allvarliga våldsbrott ska sänkas till . I samband därmed bör man också överväga om regelverken vid brott begångna är väl avpassade eller om någon skärpning i något avseende bör övervägas även här. Orsaken är att brottsligheten sprider sig ner i åldrarna och att det är viktigt att staten vid allvarliga våldsbrott tydligt markerar genom tillräckliga straffsatser. En åklagare har sagt att det inte kostar på att få fängelsestraff, det kan ses som ett avbrott man kan leva med och t o m ge förhöjd status i vissa kretsar. Tyvärr ligger det en del i det. Skulle fängelsetiden kunna göras mindre bekväm, och mer markera att det är ett straff som avskräcker? Ett förslag som bör utredas är att kunna döma brottslingar till att ha tillgång till radio och tv och böcker, men inte till mobil och ev. dator. Det skulle sannolikt uppfattas som ett mer kännbart straff, eftersom alla ju vant sig vid att vara ständigt uppkopplade och i kontakt med alla man vill, i stor utsträckning även . Regeringen bör ges tillkänna att man bör utreda straffskärpningar enligt vad som föreslås i motionen.
mot · H5021777 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheten att sälja och tillkännager detta för regeringen. är ett helägt statligt aktiebolag som är verksamt på den svenska infrastrukturmarknaden. Bolaget är största inom drift och underhåll samt fjärde största väg- och anläggningsföretag. Omsättningen ligger på och bolaget har cirka 2 000 anställda. Verksamheten är blandad. Man har divisioner som fokuserar på exempelvis underhåll av vägar, marksanering och stentäkter. Det finns också uthyrning av fordon, maskiner och bodar – samt kontor och verkstäder. Kort sagt verkar på flera privata marknader, trots att det inte finns särskilda skäl att staten ska bedriva affärsverksamhet inom dessa fält. Staten bör inte ha en långtgående närvaro på privata marknader där det inte finns särskilda skäl. Man kan argumentera för att bygg- och anläggningsbranschen har vissa utmaningar kopplat till oligopolliknande situationer. Men de löses knappast genom att staten själv är den största privata aktören. Slutsatsen blir rimligtvis att man bör se över möjligheten att sälja . En sådan förbehållslös undersökning bör bland annat ge svar på när den önskvärda tidpunkten infinner sig för försäljning samt i hur stora delar bolaget kan säljas för att undvika nya oligopol. Man bör också se över om hela verksamheten kan bli privat eller om vissa delar bör återgå till ansvarig myndighet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H5021778 · 2017-10-03 00:00:00 — Lunds universitets historiska museum ställer sig bakom det som anförs i motionen om Lunds universitets historiska museum och tillkännager detta för regeringen. i har huvudansvaret för omhändertagande av fornfynd från hela . Museet har den näst största samlingen av fornfynd i efter i . Av historiska skäl lyder museet under och och inte , vilket annars vore det mest lämpliga departementet. Ett enskilt universitet har alltså i praktiken ansvar för att via sin egen budget finansiera omhändertagande av fornfynd utan att få motsvarande extra resurser från staten. Utanför i ligger också det mycket stora och ännu relativt outforskade fyndområdet . Denna plats är största, fyndrikaste och mest långvariga järnåldersstad. Med ökad mängd fynd från och från många andra historiska platser runt om i riskerar således att dräneras på medel – pengar som egentligen är avsatta för utbildning i enlighet med . Regeringen gav 2013 och i uppdrag att gemensamt utveckla och effektivisera hanteringen av fynd från arkeologiska undersökningar och ta fram förslag på hur hanteringen av arkeologiska fynd skulle kunna förbättras för att möjliggöra kvalitetssäkring av det uppdragsarkeologiska systemet. Uppdraget redovisades 2015 i rapporten och mer effektiv hantering av fynd från arkeologiska undersökningar. Någon genomlysning eller lösning på Lunds universitets historiska museums ansvar kunde dock inte utläsas. För att säkerställa att Lunds universitets historiska museum även ska kunna fortsätta sitt viktiga arbete bör förfarandet kring statliga kompensationer för fornfyndshantering ses över.
mot · H5021779 · 2017-10-03 00:00:00 — Körkortskontroll av förare utan svenskt körkort ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa att svenska myndigheter ska kunna kontrollera att förare utan innehav av svenskt körkort har behörighet att framföra fordon i , och detta tillkännager för regeringen. Enligt svensk lag behöver man inte ha ett svenskt körkort om man inte är folkbokförd i . Däremot ska en person, efter det att han eller hon har folkbokförts i , byta ut sitt utländska (utanför EES) körkort till ett svenskt. Det är viktigt att utländska förare som för är bosatta i eller som framför yrkes- eller privattrafik i kan styrka att de är innehavare av ett utländskt körkort. Det är dessutom av betydelse att svenska myndigheter har förutsättningar att kontrollera att personer som påstår sig inneha utländska körkort faktiskt också har det. Trafikpolisens möjlighet att kontrollera behörighet i utländska register är också stundom synnerligen tidskrävande och ibland omöjlig. har ett antal fall där förare som inte har kunnat visa upp ett giltigt körkort förekommit i medierna. Förare som saknat körkort men hävdat att deras utländska körkort är borttappat har friats i rättegång på grund av bristande bevisning. Det är och ska vara olagligt att köra bil utan giltigt körkort i . Rättsväsendet måste ges möjlighet att beivra dessa brott och straffa de som systematiskt bryter mot lagen. Jag anser därför att det bör utredas hur svenska myndigheter i större utsträckning ska kunna kontrollera att utländska förare har behörighet att framföra fordon i .