mot · H5023684 · 2017-10-05 00:00:00 — Det inkluderar en mer transparent planeringsprocess och en bättre löpande dialog mellan de tre huvudaktörerna: säkerhetsrådet, sekretariatet och de truppbidragsgivande länderna. Vi tycker också att det är viktigt att FN genomför de initiativ som tagits och med kraft intensifierar arbetet framåt för att motverka och förebygga att FN-utsända begår sexuella övergrepp i fredsfrämjande och fredsbevarande insatser samt att förövarna ställs till svars. De som utsatts ska få stöd. Dessa åtgärder sammantaget gör att vi får ett förbättrat samarbete och ökat förtroende för FN. Ett mer samlat FN Vi ser också ett behov av att fokusera FN och göra det mer samlat. Vi vill se över antalet FN-organ och fonder för att tydligare samordna och effektivisera verksamheten. Många små fonder kan göra arbetet ineffektivt. Det finns mycket att vinna på att istället kunna lägga de pengarna i verksamheten, där de bäst gör nytta och kommer människor till del. FN som globalt forum för dialog Det krävs ett internationellt ledarskap som är värdegrundat och tydligt. försvarar grundläggande liberala värderingar i en föränderlig tid. Vi söker samarbete för att ge fortsatt tyngd åt mänskliga rättigheter, frihandel och demokratisering. Människor i en stor del av världen åtnjuter inte grundläggande fri- och rättigheter. Vi kommer att behöva tala med dem som står långt ifrån oss för att kunna bidra till en säkrare, friare och rikare värld. Vi vet att samarbete, inte isolering, är vägen framåt. I slutänden är FN den bredaste globala mötesplatsen för dialog, inte bara med likasinnade utan också med oliktänkande. anser att det är viktigt att upprätthålla FN som globalt forum för dialog mellan alla världens länder. En medmänsklig migrationspolitik med ordning och reda Vi lever i en globaliserad värld. Fler människor i världen migrerar, både för att söka skydd från krig, terror och förtryck, men också för arbete, studier och kärlek. Fler än 65 miljoner människor befinner sig på flykt runt om i världen. Situationen är mycket svår för de som flyr när allt fler länder stänger sina gränser. Europeiskt solidariskt ansvar för flyktingsituationen Den fria rörligheten inom EU är en av de största framgångarna och viktigaste grunderna för det europeiska samarbetet. För att värna den inre rörligheten behövs en fungerande yttre gräns och en gemensam asylpolitik. Det är också så vi kan få ett mer solidariskt mottagande och erbjuda skydd till fler i EU. har länge pekat på behovet av att EU tar ett betydligt större gemensamt ansvar för flyktingsituationen. möjligheter att utforma sin egen asylpolitik kommer sannolikt också att vara beroende av gemensamma europeiska lösningar. vill se ett EU-gemensamt system för flyktingmottagande, med en jämnare fördelning mellan EU:s länder. Vi vill att alla som söker skydd ska få en individuell prövning av en expertmyndighet och vid behov av en domstol. Mekanismer för en fungerande omfördelning av flyktingar behöver komma på plats. värnar de öppna inre gränser som EU och Schengen medfört. De är viktiga, inte minst för handel och ekonomisk tillväxt. Även asylsökande och flyktingar ska ha rätt att röra sig fritt i EU, men man ska bara kunna registrera sin asylansökan i ett land. För de länder som inte lever upp till EU-fördelningen behöver det finnas kännbara sanktioner, till exempel i form av nedsatta strukturbidrag. vill se en asylpolitik på EU-nivå som är så robust att avtal med tredjeland för att hindra migration inte ska behövas, eftersom dessa skapar stora skadliga effekter på många plan. Inte minst mänskliga. Om sådana avtal ändå kommer att slutas så kommer att verka för att värna demokratiska principer, grundläggande mänskliga rättigheter, non-refoulement och ett värdigt mottagande där vi minimerar de negativa effekterna av sådana avtal. Svenskt flyktingmottagande kombinerar ordning och reda med humanism tog emot knappt 163 000 asylsökande varav drygt 35 000 var ensamkommande barn och ungdomar. Det var en situation som saknar motstycke i modern svensk historia och skapade en ansträngd situation där ansvariga kommuner, myndigheter och frivilliga krafter sattes under stor press. Det blev uppenbart att inte var förberett på ett så stort mottagande. En ansvarsfull migrationspolitik tar sin utgångspunkt i medmänsklighet och humanism, men tar även hänsyn till den nya verklighet som vi har upplevt . politik kombinerar ordning och reda med humanism och öppenhet. Vi försvarar rätten att söka skydd, rätten att återförenas med sin familj, trygghet för asylsökande och en effektiv väg till integration. ser vi de utmaningar som finns och de stora reformer som krävs. För att värna asylrätten måste vi få ett mer ordnat mottagande, styra om migrationen till lagliga vägar och genomföra reformer som sänker kostnaderna för mottagandet och förbättrar integrationen. Vi vill styra om migrationen mot mer självförsörjning och med reformer för minskade utgifter. Vi behöver underlätta arbetskraftsinvandring, motverka utanförskap och otrygghet, stärka integrationen, korta handläggningstider, förbättra rättssäkerheten och mycket mer. tvingas de flesta som flyr till EU att ta den livsfarliga vägen över . Bristen på lagliga vägar leder till tusentals döda människor . Varje människas död är en tragedi. Vi måste därför hitta tryggare system och styra om från farliga resor till andra säkrare sätt att ta sig till . Flyktingpolitiken behöver vara balanserad, den ska grunda sig i medmänsklighet och vara ordnad. De många människor som är på flykt kräver ett stort åtagande från EU, och andra länder. Vi ska ta ett stort ansvar på alla nivåer för ett mottagande som prioriterar de mest utsatta. Vår utgångspunkt är därför att och EU ska ta emot ett större antal kvotflyktingar genom UNHCR än vad vi gör . Och, framför allt, behöver både och EU:s resurser riktas till de grupperna. En kvot bör tas fram baserad på hur ett långsiktigt hållbart mottagande kan upprätthållas. De som i fortsättningen kommer till eller EU och söker asyl ska ha rätt att få sina skyddsskäl prövade. Men i en värld med begränsade resurser bör vi fokusera på de mest utsatta, såsom kvotflyktingar. En prioritering av kvotflyktingar styr även om från farliga resor, som det minskar de svårigheter som finns med att bedöma asylskäl i ett läge där den sökande befinner sig långt ifrån konflikten. Rätten till skydd ska värnas, även för dem som på egen hand kommer direkt till gräns. Asylsökande som kommer till på egen hand ska ha rätt att söka skydd, men behöver inte få tillgång till alla gemensamt finansierade välfärdsförmåner utan istället kvalificera sig in i välfärden. har därför bland annat lagt förslag som innebär kvalificering in i välfärden genom att begränsa tillgången till föräldraförsäkringen och efterlevandepensionerna. Vi vill däremot att de kvotflyktingar som kommer till även fortsättningsvis ska ha permanenta uppehållstillstånd och god tillgång till välfärd. står upp för en reglerad invandring, där man får stanna om man har skyddsskäl, men ska lämna landet om man får avslag. Den reglerade invandringen innebär att vi kan upprätthålla en trovärdighet för asylpolitiken. I då allt fler ifrågasätter att vi ska hjälpa människor på flykt är detta särskilt viktigt för att skapa tolerans och acceptans för en medmänsklig flyktinginvandring. För oss är det viktigt att ta ansvar och visa handlingskraft, bland annat genom att delta i samtal och blocköverskridande lösningar på svåra utmaningar. Vi har gjort det på många områden under den här mandatperioden, inte minst i migrationspolitiken med överenskommelsen . Vi är redo att ta ansvar genom fler överenskommelser, lokalt, nationellt och på EU-nivå. I den migrationspolitiska överenskommelsen gick med på tillfälliga uppehållstillstånd som utgångspunkt, men med undantag för barn och barnfamiljer som även i fortsättningen borde få permanenta uppehållstillstånd. Vi anser fortfarande att permanenta uppehållstillstånd är bättre för integrationen, men ser migrationsöverenskommelsen som en rimlig utgångspunkt för . Den som arbetar ska gradvis kvalificera sig in i välfärdssystemen. Det finns många som befinner sig i det så kallade skuggsamhället. Det kan till exempel vara barn som vuxit upp och levt hela sina liv i , arbetskraftsinvandrare som stannat efter att deras uppehållstillstånd gått ut eller personer som fått avslag på sin asylansökan. Skuggsamhället är skadligt både för dem som lever i det och för samhället som helhet. Den som inte har uppehållstillstånd ska lämna landet. För att detta ska ske kan fler åtgärder vara nödvändiga att vidta. En öppen arbetskraftinvandring för att attrahera kompetens på en global arbetsmarknad Migrationspolitik rör mer än bara flyktingar. tillväxt är beroende av utländsk kompetens. Vi vill därför värna och utveckla dagens regler för arbetskraftsinvandring samt underlätta för studenter och andra grupper. Företag kan avgöra vilka personer de vill anställa bättre än vad Arbetsförmedlingen eller ett fackförbund kan. Det är i företagen jobben växer fram, och det är företagen som bäst kan avgöra vilken kompetens de behöver rekrytera. utgångspunkt är att den som försörjer sig själv ska få stanna i . Arbetskraftsinvandrare ska ha lätt att komma till och lätt att stanna så länge de har jobb. Det ska vara möjligt att byta jobb, ansökningsprocessen måste förenklas och mindre felaktigheter ska vara möjliga att åtgärda. fungerar det inte så. Många utvisas av skäl som inte är rimliga, till exempel av misstag som exempelvis arbetsgivaren har gjort . Dessutom är handläggningstiderna långa och EU:s blåkortssystem för svagt för att erbjuda ett hållbart alternativ. En strategi behöver tas fram för hur ska kunna attrahera rätt kompetens i en växande global konkurrens. Det är viktigt för små och medelstora företag och för vår ekonomi som helhet. En lång rad fall har uppmärksammats där små misstag har gjort att arbetskraftsinvandrare utvisats. Det har handlat om allt ifrån att den anställde fått jobbet via Linkedin i stället för Arbetsförmedlingen, haft någon hundralapp för lite i lön eller åkt utomlands för att närvara på en begravning. Det är orimliga utvisningar som bygger på allt för hårda regler och tolkningar av lagarna. driver därför förslag för att förebygga detta, bland annat att arbetsgivare ska kunna korrigera misstag i efterhand och på det sättet undvika en utvisning. Det är viktigt att de problem som finns kan lösas snabbt så att inte förlorar den internationella kompetens vi behöver. Möjligheten för företagare att komma till för att driva ett eget företag behöver också underlättas. är reglerna strikta och få kan komma för att bidra med sitt entreprenörskap och sin företagsamhet. Vi måste bli öppnare så att vi bättre kan ta vara på den skaparkraft som människor vill bidra med i . En solidarisk försvars- och säkerhetspolitik vill bygga säkerhet solidariskt tillsammans med andra. Hot mot fred och säkerhet avvärjs i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer. närmaste försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten är i , inom EU och med Nato. Det förändrade säkerhetspolitiska läget betyder att mer behöver göras för att utveckla och fördjupa de försvars- och säkerhetspolitiska samarbetena. Ett nordiskt försvarssamarbete som utvecklas i sin fulla potential vill stärka det nordiska samarbetet. Vi står inför många liknande utmaningar som vi kan hitta gemensamma lösningar på. Det nordiska samarbetet är redan omfattande, men sällan med ett civilt beredskapsperspektiv i fokus. vill att det nordiska samarbetet stärks inom områdena samhällssäkerhet och civilt försvar. vill se över inom vilka områden det nordiska samarbetet kan utvecklas för att möta sårbarheter och stärka vår gemensamma motståndskraft. Energi- cyber- och läkemedelsområdena är exempel på områden där vi vill förstärka samarbetet. vill stärka det nordiska perspektivet i försvars- och säkerhetspolitiken men de nordiska ländernas olika säkerhetspolitiska lösningar betyder att det finns begränsningar i hur djupt det samarbetet kan utvecklas . Först när alla nordiska länder är medlemmar i kan den fulla potentialen i ett nordiskt försvarssamarbete förverkligas. Först då kan vi bedriva gemensam försvarsplanering. Vid sidan av det nordiska försvarssamarbetet har och fördjupat samarbetet i både fredstid och bortom fredstid. Det tycker vi i är rätt väg. Men en bilateral allians kan inte avskräcka en större och aggressiv fiende och kan enskilt aldrig ersätta ett svenskt Natomedlemskap där vi också kan utveckla samarbetet med de övriga nordiska länderna. vill också se ett djupare försvarssamarbete med de baltiska länderna. Våra gemensamma utmaningar kring innebär att vi behöver arbeta mer tillsammans. Samarbete med de baltiska länderna kan ske inte minst inom säkerhetspolitisk dialog och militär samverkan men också inom det civila beredskapsområdet. Utveckla EU inom försvars- och säkerhetsområdet tycker att EU ska ta sig an de stora gränsöverskridande utmaningarna. närområden blir nu allt mer osäkra, gränserna mellan fred och krig suddas ut, klimatförändringar leder till allt fler naturkatastrofer och tekniska system sammankopplas mellan länder. Frågan om hur EU och medlemsländerna ska hantera sin försvars- och säkerhetspolitik är mer aktuell . EU behöver möta handlingar från andra länder eller aktörer, som inte är rent militära, men som har som syfte att destabilisera och skapa osäkerhet. vill se ett EU som står berett att hantera olika hot och risker. De flesta medlemsländer inom EU har tidigare minskat sina försvarsbudgetar . Det har lett till bristande försvarsförmåga och uteblivna investeringar, med bland annat åldrad teknik och föråldrade försvarssystem som följd. Möjligheten till snabba militära insatser har minskat, och utbildning och övningar för förbanden har minskat. EU-länderna har inte alltid kunnat genomföra de snabba försvarsinsatser som behövts, till exempel genom snabbstridsförbanden. Det är i eget intresse att få ut mer av de pengar som läggs på försvar och att kunna möta en mångfald av hot, inklusive militära. välkomnar utvecklingen som sker på försvarsområdet inom EU. länder behöver ta ett större ansvar för sin säkerhet. Att det europeiska försvarssamarbetet är mellanstatligt är fortsatt viktigt för eftersom vi inte vill ge upp beslutsrätten över vårt eget nationella försvar. Vi vill inte heller att EU bygger murar och stänger ute när de har lämnat unionen. Brittisk delaktighet i europeisk säkerhet är viktigt även . För kan EU och Nato tydligt komplettera varandra. Nato ansvarar för det militära försvaret av den europeiska kontinenten medan EU kan bidra till att utveckla de nationella försvarsmakterna, inte minst genom forskning och stöd i utvecklingen av militära förmågor. Gemensamma inköp av försvarsmateriel i stor skala kan pressa kostnader. På så sätt ökar de nationella försvarsmakternas såväl som Natos samlade förmåga till försvar men också EU:s möjligheter att genomföra insatser utanför unionen. Det är särskilt viktigt i vårt närområde. vill att EU tar större ansvar för internationell fred och säkerhet, inte minst i närområdet, både civilt och militärt. Därför är det viktigt att EU också har en militär snabbinsatsförmåga, där de stridsgrupper som redan finns kan finansieras och användas i praktiken. Ett stärkt skydd för vår demokrati och informationssamhället Vi är stolta över vår stabila demokrati, vår öppna kommunikation och fria press. Men vi ser att vårt demokratiska samhälle utmanas och undermineras genom att andra länder försöker påverka vad som sägs, hur det sägs och hur vi uppfattar verkligheten. Vår öppenhet och frihet utnyttjas av andra för att nå politiska vinster. Det kan bli vår svagaste punkt i det som kallas hybridkrigsföring där informations- och påverkanskampanjer används för att skada och påverka samhället utan att använda militärt våld. vill att arbetet inom detta område stärks internationellt och inom EU. vill att EU stärker arbetet mot påverkansförsök. I det arbetet har en samordnande roll. Vi behöver också bli bättre på att stå emot påverkansförsök i , bland annat genom att delta i internationella samarbeten. Det vi lär oss genom det internationella samarbetet och EU-samarbetet kan sedan användas nationellt. Det vinner vi och vår demokrati på. Vi lever i när i princip allt vi tar för givet och använder i vårt vardagliga liv är uppkopplat mot internet, och mot varandra. Allt från våra bilar till infrastruktur och hela städer är uppkopplade och mer eller mindre sammankopplade. Det innebär oerhörda möjligheter för människor i vardagen. Men det kan också innebära ökad sårbarhet om sammankopplade system utsätts för tekniska intrång eller sabotage. ska ha en så god motståndskraft som möjligt för att upptäcka och stå emot cyberattacker och olaga intrång. Men för att förstärka motståndskraften vill att minimikraven för informationssäkerhet i alla EU:s medlemsländer höjs. Inget system är starkare än sin svagaste länk. Nätverks- och informationssystem, och internet i synnerhet, spelar en viktig roll för rörligheten för varor, tjänster och personer inom EU. Eftersom så mycket är sammanlänkat kan också små avbrott snabbt bli stora och påverka inte bara enskilda människor i vardagen utan också enskilda länder och unionen som helhet. Effektiva åtgärder för att förstärka säkerheten i nätverks- och informationssystemen förutsätter därför åtgärder på EU-nivå. EU:s solidaritetsklausul innebär att unionen och dess medlemsstater ska hjälpa varandra i en anda av solidaritet om en medlemsstat utsätts för en terroristattack eller drabbas av en naturkatastrof eller en katastrof orsakad av människor. tycker att påverkanshot och cyberattacker bör omfattas av den garantin. Då skulle EU få en tydligare roll att utveckla samarbetet och göra det möjligt för medlemsländer att ställa resurser, materiel och expertis inom exempelvis cybersäkerhet till förfogande. Det finns liknande system inom räddningstjänstområdet. Det kan tjäna som grund för att bygga vidare på för cybersäkerhet och påverkanshot. Solidaritet med våra grannar i Nato Säkerhetsläget omkring oss förändras. har gång på gång visat att de är villiga att använda militärt våld mot sina grannar. Det är ett land som bryter mot folkrätten och använder både militärt våld och falska nyheter för att nå sina mål. Det påverkar oss i och är påtagligt för de baltiska länderna. påverkar också vårt nordliga närområde då de rustar militärt i Arktis- och Barentsområdena. Det är en utmaning för oss och våra grannar och . Det nya säkerhetspolitiska läget där den europeiska säkerhetsordningen hotas innebär att har fått ökad betydelse. Konfliktytan mellan och har flyttats hit från kontinenten. Det betyder att troligtvis tidigt skulle dras in i en eventuell rysk-baltisk militär konflikt, oavsett om vi är Natomedlemmar eller inte. I ett sådant läge kommer vårt territorium att vara viktigt både för den som angriper och den som försvarar oss eller våra grannländer. För oss är valet då självklart. Vi står på samma sida som våra demokratiska grannar och vänner kring . Ett svenskt medlemskap i är ett sätt att visa solidaritet med våra baltiska vänner, våra östra grannar och resten av . Det betyder att vi bidrar till att Nato blir mer trovärdigt i hela , men också i Arktis- och Barentsområdena. Ett svenskt Natomedlemskap skulle verka konfliktavhållande i . Att inte är med i Nato betyder tyvärr att vi lämnar delar av i ett vakuum. Det är inte solidariskt mot våra grannar, som upplever ett faktiskt hot från . Vår syn är att solidaritet innebär förpliktelse och att vi bör agera när andra hotar våra närmaste grannar. ska stå upp för demokrati och frihet. Ett svenskt Natomedlemskap behöver ses i ett regionalt sammanhang. Som Natomedlemmar bidrar vi till att stärka både vårt eget försvar och säkerheten i vårt närområde. I vårt arbete för medlemskap eftersträvar vi nära samarbete med , med målet att båda länderna ska bli medlemmar . och är suveräna stater, och i slutänden bestämmer vi naturligtvis själva när och vilka säkerhetspolitiska vägval vi vill göra, men för den säkerhetspolitiska utvecklingen i vore det positivt med samsyn. På samma sätt så eftersträvar vi bred politisk samsyn i medlemsfrågan i . försvar har brister. har därför varit med och tagit ansvar för att öka försvarsanslagen . Senast med ett resurstillskott på . Att delta konstruktivt vid förhandlingsbordet är enda vägen för att höja svensk försvarsförmåga. Vi ser att ytterligare förstärkningar kan behövas, både och på . målsättning i försvarsberedningen och inför nästa försvarsbeslut är att försvarsanslaget ska motsvara minst genomsnittet av de nordiska ländernas försvarsanslag. Att bygga upp en nationell kapacitet för att enskilt stå upp mot alla tänkbara angrepp är inte möjligt ens . Men genom högre försvarsanslag och Natomedlemskap tar ansvar för att förbättra försvarsförmåga och att stå upp mot hot i vårt närområde. Det långsiktiga målet för Natomedlemmar är att av BNP läggs på försvaret. Fler och fler europeiska länder höjer nu återigen sina försvarsbudgetar. Vi ska värna den transatlantiska länken, och blir vi medlemmar i ska vi givetvis långsiktigt uppfylla de gemensamma målsättningar som medlemskapet kräver. Fred, säkerhet och utveckling genom internationella insatser För kan inte den försämrade säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde vara en ursäkt för att ska backa från internationella militära och civila insatser. Inte heller får utvecklingen av vårt eget territoriella försvar leda till att vi isolerar oss och ensidigt riktar oss inåt. Tvärtom, den oroliga omvärlden gör att vi måste vara beredda att ta ett internationellt ansvar. vill att de militära insatser som deltar i som princip är FN-mandaterade, även om det kan finnas situationer då detta inte är nödvändigt, exempelvis om ett obstruerande veto hindrar ett agerande i vårt närområde. Insatsens ledning spelar mindre roll. Det viktigaste är att kunna göra skillnad och bidra till fred och säkerhet. Vi är beredda att delta i insatser under FN-, EU- eller Natoflagg. En viktig utgångspunkt måste alltid vara att bidra till långsiktig utveckling, demokrati och mänskliga rättigheter. ska bidra till och söka synergier mellan olika typer av stöd till konflikt- och postkonfliktländer. En utvecklingspolitik som stärker individer och lokalsamhällen antogs i historien en gemensam global agenda, Agenda 2030, för utveckling som inkluderar alla världens länder. Utgångspunkten är globala hållbarhetsmål med krav på lokala lösningar. biståndspolitik ska ta sig an de stora globala utmaningarna med lokala och gröna lösningar. Det är de lokala aktörernas kraft som kan påverka ett framtida samhällsbygge. vill att biståndet används strategiskt och eftersträvar god samhällsstyrning med särskilt stöd till sviktande stater och postkonfliktstater. vill att utvecklingsbiståndet ska komma på plats tidigt för att inte redan uppnådda utvecklingsframsteg ska gå förlorade. Dessutom vill vi se ökade satsningar på klimat och miljö. Den gröna utvecklingen är en given och central komponent för att kunna garantera hållbarhet. Strategiskt användande av biståndet står upp för enprocentmålet i biståndet. För att få ut så mycket som möjligt av varje krona behövs därtill ett mer strategiskt användande av biståndet. Biståndet ska vara transparent. Nyckeln till att verkligen få effekt av biståndsarbetet är att förhålla sig till stora globala problem med lokala, närodlade och gröna svar. Antalet biståndsgivare blir allt fler och de nationella agendorna allt mer fragmenterade, och därför vill se en tydlig samordning mellan bilateralt och multilateralt bistånd. Det behövs också bättre synergieffekter mellan humanitära responsplaner, nationella utvecklingsplaner, EU:s biståndsarbete och . Prioritering ska göras på de allra fattigaste länderna och på de organisationer som visar uppnådd effektivitet genom att mobilisera de stora resurser som behövs för att hantera framtidens utmaningar. Det bilaterala biståndet ska öka.