ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5021706 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att utveckla RUT-avdraget och tillkännager detta för regeringen. RUT-avdraget är en av vår tids mest effektiva arbetsmarknadsåtgärder. köpte 616 000 svenskar tjänster för vilket gav 11 000 människor arbete i en sektor som länge präglats av svart arbetskraft. De nytillkomna arbetstillfällena är positiva för statskassan eftersom det innebär ökade intäkter i form av inkomstskatter och sociala avgifter. Därtill skall läggas lägre utgifter för socialbidrag och bostadsbidrag. Den viktigaste vinsten är dock att en stor grupp människor har fått ett arbete med möjlighet att försörja sig. Dessutom har en tidigare svart sektor försvunnit och istället blivit vit med ordnade anställningar och ökad trygghet för de anställda. Utifrån dessa positiva erfarenheter skulle därför en naturlig utveckling vara att utveckla RUT-avdraget ytterligare såväl vad gäller avdragsgillt belopp som vad som innefattas i tjänsten. Ytterligare ett utvecklingsområde är att se över hur administrationen av RUT-avdraget skulle kunna göras enklare och därmed öka tillgängligheten. Ett breddat RUT-avdrag skulle bli en effektiv metod för att öka tillväxten av konsumentinriktade tjänster inom andra branscher, exempelvis till tillsyn av hem vid resa eller frånvaro, tvätt av kläder som sker utanför hemmet, flytt av bohag inom samma bostad, hämtning och lämning av återvinning, bortforsling av trädgårdsavfall samt plantering av växter i trädgård. Ytterligare ett perspektiv är miljöperspektivet. RUT-avdrag för att reparera trasiga föremål, exempelvis disk- och tvättmaskin, skulle kunna bidra till att föremålens livslängd ökar, vilket innebär en vinst för miljön.
mot · H5021707 · 2017-10-03 00:00:00 — En tydlig arbetslinje i anhöriginvandringen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetslinjen ska prägla anhöriginvandringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ekonomiska ansvaret för anhöriginvandrare ska ligga på mottagaren och tillkännager detta för regeringen. skall vara ett öppet land och en för människor med skyddsbehov. Svensk migrationspolitik bör fortsätta rädda liv och ge människor chanser till en ny framtid och liv. Integrationen har fungerat dåligt i . Det har också konstaterats att den svenska arbetsmarknaden har visat klara brister, trots stora resurser, när det gäller att bidra till inkludering och arbetsintegration av utrikesfödda. En stor del av dagens mottagande berör anhöriginvandring som är den största formen av migration i . Utmaningen med anhöriginvandringen är flerfaldig. Anhöriginvandrare åtnjuter inte samma stöd för etablering som i till exempel flyktingfallet. Ytterligare en utmaning är att en stor del av anhöriginvandringen sker till hushåll som är bidragsberoende. Dessa utmaningar leder till att många människor med stor sannolikhet hamnar i ett utanförskap som är problematiskt såväl för de själva och i förlängningen för det svenska samhället. Det är därför rimligt att ställa krav på den person som tar emot anhöriginvandrare. Det är motiverat att förvänta sig att mottagaren har ett arbete och ett eget sparande för att iklä sig ansvaret fullt ut för de anhöriga som vederbörande vill ta till . Detta kan också bidra till att de anhörigas integration påskyndas och de ekonomiska resurserna förstärks. Det är rimligt att denna typ av rörlighet över gränser och dess konsekvenser axlas av mottagarna och inte kräver samhällsresurser som riskerar att cementeras. Detta för att undvika påfrestningar som dagens system skapar och förstärka utanförskapets trend.
mot · H5021708 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ta det ansvar de formellt har för en nationell infrastruktur för cykeltrafik och tillkännager detta för regeringen. Allt fler väljer cykel inte bara i stadsmiljö utan även för längre transporter. På flera håll i landet binder kommuner samman sina tätorter med cykelvägar för att öka möjligheten till yrkespendling utan bil. Cykel , som träning eller rent nöje, blir allt vanligare. Semester på cykel växer även det. Den turist som kommer per cykel använder ofta mer pengar till mat och boende än den som kommer i husbil. Klimatomställningen förutsätter inte enbart investeringar och tekniska innovationer utan det krävs även normförändringar. Den infrastruktur samhället erbjuder för transporter och det pris samhället sätter på användningen av olika transporter bidrar till att skapa normer. Menar vi allvar med att allt fler bör ställa bilen och i stället välja kollektivtrafik, cykel eller promenader så måste samhället byggas för de valen. Hälsotrenden är förmodligen den starkaste orsaken till att allt fler väljer att ta sig fram med cykel och . Samhället är en stor vinnare om medborgarna håller sig friska så en sådan trend borde självklart understödjas. Med dagens lätta och effektiva cyklar och inte minst med draghjälp från regeringens nya stöd för elcyklar så blir aktionsradien för cyklisten betydligt längre. Arbetsmarknadsregionerna för cyklister är inte längre knutna till interkommunala cykelvägnät. kan en cyklist mycket väl bo i en kommun och arbeta i en annan och välja att cykelpendla till jobbet. Det blir därför allt vanligare att cyklisterna använder det statliga vägnätet som blivit allt mer bilanpassat. Den vägren som var bred nog för en cyklist är på många håll ersatt av en smal kant som inte ger utrymme för en cykel. På vägar med mitträcken är det närmast omöjligt för en cyklist att ta sig fram med livet i behåll. åtgärder har som mål att minska antalet döda i trafiken men då till synes enbart utifrån tanken att vägarna trafikeras av bilister. Behovet av cykelvägar mellan samhällen har därför ökat kraftigt. På samma sätt som ansvarar för en fungerande nationell infrastruktur för biltrafik är det rimligt att även ansvarar för en nationell infrastruktur för cykeltrafik. Utan ett tydligt sådant ansvar blir det svårt att nå det långsiktigt hållbara. Mot bakgrund av det ovan anförda bör ge regeringen till känna som sin uppfattning att skall ges ett tydligt uppdrag att ansvara för en nationell infrastruktur för cykeltrafik.
mot · H5021710 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omfördela resurser för att möjliggöra ett mer proaktivt fredsbyggande arbete och tillkännager detta för regeringen. I en värld fylld av militärakademier, flygbaser, flottbaser, attackdrönare, kärnvapenbestyckade ubåtar och vapenexporterande industrier, så är en oerhörd ekonomisk och politisk makt knuten till det som kommit att kallas det militärindustriella komplexet och som redan president varnade . Antalet krig i världen, såväl inom som mellan länder, har dock minskat. har kostnaderna för militär verksamhet ökat globalt och är mer än 10 gånger större än det samlade biståndet. Det som satsas på att i teori och praktik ta fram nya verktyg för byggandet av fred utgör några tusendels promille av de globala rustningskostnaderna. Det handlar om fredsforskning, civila fredskårer och enskilda fredsaktivister engagerade i förebyggande och medlande uppdrag. Om redan denna rännil av resurser framgångsrikt på många håll i världen lyckas förebygga och stävja konflikter med icke-våldsmetoder, så kräver det ingen större fantasi att föreställa sig hur stora och systematiska satsningar på icke-våld skulle kunna bli till en hävstång mot en annan värld. De militära lösningarnas logik företräds av försvarsdepartement och krigsministerier i så gott som samtliga av FN:s 194 medlemsstater. Det är högt att artikel 2 i , som ställer krav på varje medlemsland att lösa konflikter utan våldsanvändning, växlas ut i praktisk handling. Fredsbyggande innebär att bygga förutsättningar för att konflikter inte uppstår. Den migration som tilltagit och som skapar konflikter på många håll har sin grund i praktisk resursbrist. Fredsdepartementet skulle kunna ansvara för den delen av biståndsarbete som inte har inriktning på att undsätta när konflikten uppstått utan på den del som har till syfte att förhindra att konflikt uppstår. En tydligare inriktning på förebyggande insatser menar jag får konsekvensen att fred konkret byggs. En sådan omställning till ett ökat inslag av förebyggande fredsbygge kan troligen inte nå framgång som en ensidig svensk åtgärd. Det krävs en global uppslutning från bidragande länder för att fred skall kunna byggas i konfliktländer. Det är därför en stor och viktig inledande uppgift att ta fram detta förebyggande fredsbyggande perspektiv. För att klara det krävs en ansvarig myndighet och det bör vara ett fredsdepartement. bör därför uppmana regeringen att omfördela resurser för att möjliggöra detta mer proaktiva arbete.
mot · H5021711 · 2017-10-03 00:00:00 — Vikten av lokal banknärvaro ställer sig bakom det som anförs i motionen om statens ansvar för lokal banknärvaro och tillkännager detta för regeringen. När de stora affärsbankerna drar in sina kontor i mindre samhällen så blir det allt svårare för företag och privatpersoner att finansiera investeringar. närmar vi oss en situation där de stora bankernas närvaro saknas i samhällen med färre än 15 000 innevånare. Avvecklingen går snabbt och kan vi utgå från att även större samhällen kommer att sakna banknärvaro. Utan lokal närvaro är det svårt för de stora bankerna att göra rättvisande kreditbedömningar och fastighetsvärderingar. Företag tvingas på grund av detta flytta från de mindre orterna när de vill investera för expansion. Troligen skulle företagets möjligheter att expandera framgångsrikt vara större om det kunde ske på den ursprungliga mindre orten där företaget har många fördelar på grund av sin lokala kännedom. Bankernas frånvaro tvingar nu företag att flytta till miljöer som innebär många tillkommande utmaningar under expansionsfasen. Detta riskerar att annars framgångsrika företag slås ut. Även för privatpersoner med minst samma betalförmåga som storstadsbor innebär bankfrånvaron svårigheter att finansiera exempelvis ett villabygge. Det märkliga är att storbankerna betraktar ett nybyggt hus som befinner sig från en större stad som i princip värdelöst trots att bostadsbristen på orten kan vara större än i om man ser till antalet bostadssökande i förhållande till antalet befintliga bostäder. På ett fåtal orter i landet finns det lokala små sparbanker och det är utan tvekan så att deras närvaro har mycket stor betydelse för ortens utveckling och möjligheter. Tyvärr saknas denna funktion på de flesta mindre orter i landet. Om staten menar allvar med att hela landet skall kunna utvecklas så är frågan om banknärvaro avgörande. Även staten har avvecklat sin närvaro på de flesta orterna i landet med svåra konsekvenser av många slag. Ett statligt ansvarstagande för hela landets utveckling kan självklart se väldigt olika ut. Ett sätt skulle kunna vara att starta en statlig bank med ett explicit uppdrag att finnas på mindre orter och fylla den lucka som de stora bankerna har lämnat, en annan metod skulle kunna vara att avkräva de stora bankerna att åter etablera sig i hela landet med hot om att annars bestraffa bankerna på lämpligt sätt. En tredje metod jag kan tänka mig är att aktivt medverka till att sparbanker startas exempelvis genom att bidra med det nödvändiga kapital som krävs. Förmodligen finns även fler metoder för att skapa en rimlig banknärvaro i hela landet. Mot bakgrund av det ovan anförda bör delge regeringen sin uppfattning att staten har ett avgörande ansvar för banknärvaro i hela landet och att åtgärder i någon form bör vidtas av staten för att säkerställa att så blir fallet.
mot · H5021713 · 2017-10-03 00:00:00 — Global klimat- och miljöombudsman ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för inrättandet av en global klimat- och miljöombudsmannafunktion och tillkännager detta för regeringen. Miljö- och klimatfrågorna är i sanning globala. Ingenting försvinner – allting sprider sig, är en devis som verkligen gäller vår tids fotavtryck på jorden. Hur ska våra barnbarns barn kunna ställa oss till svars och hur ska vi kunna ersätta dem för det vi tar ifrån dem? Vi människor är så inskränkta att de flesta av oss har svårt att ta till oss innebörden i stycket ovan. Egoismen eller kortsiktigheten är en så stark del i vår art att de flesta inte klarar av att ens tänka på konsekvenserna av de livsval vi gör för barnbarnens barn. Trots att många av oss använder den typen av bilder i debatten så tar vi inte på allvar till oss innebörden. Hur ska då vi människor med den begränsade förmågan kunna tänka rimliga omsorgstankar om främmande växter och djur som vi oftast aldrig ens stött på i verkliga livet? Kanske är det insikten om dessa våra tillkortakommanden som ligger bakom att vi valt att institutionalisera funktioner vi inte klarar att bära som individer. Tyvärr har vi inte någon institution som företräder framtida generationer, jorden själv och dess ekosystem, klimatet eller miljön. Visserligen försöker miljörörelser företräda elefanter, noshörningar, kaskelotter, tigrar och andra hotade varelser på planeten men jag tror inte att Axel skulle vara nöjd med en sådan ordning. En institution som företräder framtida intressen hade förmodligen varit hans förslag om han hade fått råda . På en föreläsning hävdades att det existerar över 500 globala överenskommelser på miljö- och klimatområdet. Det påstods även att de flesta är väldigt bra men att problemet är att överenskommelserna inte följs. Vi har alltså ett problem. Uppenbarligen behöver länderna och vi människor en global klimat- och miljöombudsman som inte bara kan följa upp och påtala när avtalen inte följs utan som även har möjligheter att dela ut sanktioner i olika former när det behövs för avtalens efterlevnad. Ett liknande förslag har föreslagits tidigare men då med en mer begränsad och formellare motivering knuten till de internationella klimatförhandlingarna. Det vore rimligt att ett förslag som detta fördes fram inom FN-systemet men det är inte nödvändigt att den placeras i FN-strukturen. En global klimat- och miljöombudsman, eller om hen så vill en ombudsman för framtida generationer, skulle kunna byggas upp i en helt självständig struktur. bör mot bakgrund av det anförda ge regeringen till känna som sin uppfattning att ska verka för inrättandet av en global klimat- och miljöombudsmannafunktion.
mot · H5021720 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att öka sjösäkerheten i och tillkännager detta för regeringen. I förhållande till många andra områden är sjöfarten i mycket liten. Men i takt med att isen smälter växer också sjöfarten. Fartygstrafiken är också i stor utsträckning bunden till få stora farleder, ofta tätt inpå kustområden som befinner sig under nationell jurisdiktion. Olycksrisken är statistiskt mycket liten, och risken för stora oljeutsläpp från tankfartyg är också den relativt liten. Emellertid kan oljeutsläpp nära iskanten få mycket allvarliga konsekvenser. Det finns flera möjliga åtgärder för att minska risken, och några av dessa kan utföras utan att de medför allför stora kostnader för sjöfarten. Det inkluderar reguljära rutter i särskilt utsatta områden, begränsad sjötrafik och reducerad hastighet. Bättre sjökort och användningen av lots kommer förvisso att leda till något högre kostnader än de två första åtgärderna men kommer också att minska risken för olyckor. Mycket arbete har gjorts för att främja sjösäkerheten i de arktiska vattnen inom IMO, och nationellt i . Bland annat antog IMO efter många års förhandlingar polarkoden för sjöfart i arktiska och antarktiska vatten. Reglerna är obligatoriska och omfattar skeppsdesign, konstruktion, utrustning, operationer, besättningsträning och skydd av den miljön. Reglerna gäller nya fartyg, byggda efter . Dock är det oklart när polarkoden också kommer att inkludera äldre fartyg. Dessutom förbjuder inte polarkoden användningen av tjockolja i de arktiska vattnen vilket har kritiserats av flera aktörer. Med andra ord behöver fler politiska åtgärder vidtas för att minska risken för olyckor och miljöskador i utsatta arktiska områden. Varje land kan reglera sjöfarten inom sina kustvatten innanför 3-milszonen, som inte omfattas av . Här finns möjligheter att främja säkerheten i utsatta områden längs den arktiska kusten, till exempel genom att definiera farleder, åtskilja motgående trafik och sänka hastigheten, införa ett förbud mot användning av tjockolja i arktiska sjöfarten, och på lång sikt, att kräva andra bränslen vars utsläpp inte skadar den miljön, till exempel LNG. Vidare är de arktiska kustområdena både enormt långa och har en låg befolkningsgrad vilket innebär att det är svårt att bygga upp en god räddningskapacitet. En översyn behöver göras för att se över räddningsresurserna i de arktiska kustområdena samt behovet av att stärka resurserna och att undersöka om, och i så fall hur, kommersiell sjöfartstrafik i området kan bidra till att stärka räddningskapaciteten.
mot · H5021722 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införa en modell för vård av förälder och tillkännager detta för regeringen. Att bli förälder till sin mamma eller pappa är något som många vuxna upplever. Det är inte bara de egna föräldrarna som kan ha ett vårdbehov utan det kan också handla om att vårda svärföräldrar eller andra äldre släktingar. Precis som när det gäller barn är det oftast kvinnor som står för omvårdnaden av de äldre föräldrarna och övriga äldre anhöriga. Detta medför frånvaro från arbetet, eventuellt lägre anställningsgrad, lägre egen sjukpenning, a-kassa och slutligen lägre pension. Lösningen kan aldrig bli att samhället skall ansvara för att garantera all omvårdnad och omsorg om de äldre. Istället bör samhället underlätta för de personer som på olika sätt vårdar sina äldre anhöriga. En lämplig modell som skulle kunna ligga till grund för hur ersättning för vård av äldre kan utformas är ersättningen för vård av barn. Ersättningen för vård av äldre anhöriga skulle kunna inkludera att följa med till hälso- och sjukvård, tandläkare, habilitering och rehabilitering samt träff med biståndshandläggare eller annan myndighetsrepresentant. Med ersättning för vård av äldre anhörig skulle också livskvaliteten för de äldre höjas genom att de skulle få möjlighet till stöd av anhöriga. De äldre personerna skulle också veta att deras döttrar, eller andra kvinnliga anhöriga, inte förlorar i arbetsförtjänst på grund av att de hjälper dem. När ersättning för vård av barn infördes sågs detta som en stor jämställdhetsreform som underlättade för kvinnor att delta på arbetsmarknaden. Det är nu dags att ta nästa steg för att underlätta kvinnors deltagande på arbetsmarknaden genom införandet av en ersättning för vård av äldre anhöriga. Hur ersättning för vård av äldre anhöriga skall utformas i detalj bör utredas närmare i en statlig utredning.
mot · H5021723 · 2017-10-03 00:00:00 — Utökade möjligheter för att ingripa vid misstänkt utförsel av stöldgods ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över utökade möjligheter för att ingripa vid misstänkt utförsel av stöldgods och tillkännager detta för regeringen. uppgick värdet av stulna svenska båtmotorer till . Polisen uppgav att siffrorna är än mer alarmerande. Enligt statistik från (Brå) polisanmäldes fler stölder än . 2017 är ökningen . I Polisregion har stölderna ökat och i Polisregion väst har de ökat jämfört med . Det bör noteras att vi inte har sett höstens siffror , hösten som i regel brukar vara den period då sjörelaterade stölder men också inbrott till antalet är som högst. Enligt aktörer som och försäkringsbolag saknas det befogenheter och resurser att kontrollera varor till ett annat EU-land. Undantaget är om varan omfattas av ett förbud mot utförsel, exempelvis vapen, narkotika eller krigsmateriel. Om påträffar stulna varor, i enlighet med gällande befogenheter, tillkallas polis som tar över ärendet. För att minska stölder av båtmotorer och stölder i allmänhet behöver regeringen se över möjligheter att ingripa vid misstänkt utförsel av stöldgods. Till exempel bör det finnas möjligheter att undersöka fordon utan konkreta misstankar om brott.
mot · H5021726 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att i samarbete med upprätta ett nationellt kyrkohistoriskt museum och tillkännager detta för regeringen. har en mer än historia. Kristendomen och har haft en mer djupgående inverkan på vår kultur än någon annan idé och institution. Konst, filosofi, moral, traditioner, arkitektur, hantverk, musik m.m. är alla exempel på områden som varit och är starkt färgade av vårt kristna arv. Påverkan har dock också varit ömsesidig. Förhållandena, förutsättningarna och kulturen i vårt land har gjort att den svenska kristendomens historia innehåller vissa särdrag i jämförelse med andra kristna länder. Trots att vi är ett av världens mest sekulariserade länder är fortfarande en stor andel av befolkningen medlemmar i . De kristna högtiderna och traditionerna är fortfarande en självklar del av vår nationella kultur och utgör viktiga inslag även i många icke troendes liv. Att känna till och förstå det svenska kristna kulturarvet är således en viktig nyckel till att förstå vårt lands historia, kultur och samtid. De kyrkliga kulturminnena utgör den största samlade delen av det materiella svenska kulturarvet. I samband med åtskiljandet mellan kyrkan och staten inrättades den s.k. kyrkoantikvariska ersättningen där staten åtog sig att bära en betydande del av kostnaderna för bevarandet av framförallt de kulturhistoriskt värdefulla kyrkobyggnaderna. Tyvärr har staten inte fullt ut levt upp till sina åtaganden. Detta i kombination med en ökad beskattning av kyrkan, ökade kostnader för kulturminnesvården på grund av klimatförändringar och förändrade uppvärmningssystem i kyrkobyggnaderna samt kyrkans stadigt vikande medlemsantal har gradvis urholkat kyrkans förmåga att bevara och synliggöra det kristna kulturarvet. Den ansträngda ekonomiska situationen som råder i många stift och församlingar i kombination med det ökade hotet från en organiserad brottslighet som specialiserat sig på att stjäla våra kristna kulturskatter har också resulterat i ett minskat öppethållande i många av landets kyrkor och därmed en minskad tillgänglighet av det kristna kulturarvet. De brister som föreligger när det gäller bevarandet av kyrkobyggnader är tyvärr också ännu större när det kommer till föremålsvården och bevarandet av det immateriella kristna kulturarvet. I nederländska finns Museum Catharijneconvent med inriktning på nederländsk konst och kulturhistoria som samlar och skildrar de mest värdefulla delarna av det nationella kristna kulturarvet. Då behovet av en liknande institution är stort även i bör regeringen utreda möjligheten att i samarbete med upprätta ett nationellt kyrkohistoriskt museum.