mot · H5023748 · 2017-10-05 00:00:00 — 1 syn på energipolitiken 2 Klimatmålen – grunden för energipolitik 3 Den nuvarande energiförsörjningen 4 En mångfald av energislag 6 Skatter och avgifter på energiområdet 6.1 Omsättningsgräns på mikroproduktion av el 7.2 Tillgång till el över hela landet 8 Fossiloberoende fordonsflotta 2030 8.1 Utbyggnad av laddinfrastruktur Energiåtgärder för både privata och offentliga verksamheter 10 Utvidga EU:s handelssystem med utsläppsrätter 11 Energisamarbetet i EU 12 Öka Sv.eriges klimatbistånd till utvecklingsländer 12.1 FN:s globala hållbarhetsmål anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt ska arbeta för att uppnå såväl FN:s globala mål inom energiområdet som EU:s och energi- och klimatmål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara helt klimatneutralt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om särskild finansiering för att bevara äldre inte längre brukade vattenverksamheter som kulturminnen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att länsstyrelsernas uppgifter vad gäller näringsverksamheter på landsbygden och den småskaliga vattenkraften inte bör ställas mot varandra utan samordnas för varaktiga lösningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och bör ges i uppdrag att se över säkerheten och risken att utsättas för angrepp på elnäten runt om i och vilken beredskap de lokala nätägarna ska kunna ha om det sker oförutsedda händelser, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skattebefrielsen från koldioxidskatt för torv bör tas bort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att forskning inom såväl förnybara energislag som kärnteknik måste stödjas och utvecklas även i för att tillgodose nödvändig kompetensförsörjning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av fortsatt forskning på solceller, termisk solel och solbränslen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att skynda på arbetet med källsortering av matavfall i kommunerna och därmed öka möjligheten för större produktion av biogas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att konsortiet bakom den planerade gasledningen Nord Stream 2 inte ska få använda svenskt territorium för bygget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att geotermisk energi som energislag behöver komma fram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av subventioner för alla energislag bör göras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera arbetet för att nå målet en fossilfri fordonsflotta 2030 och klimatneutralt 2050 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska erbjuda energirådgivning till både privatpersoner och företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmana de statliga verksamheterna att anta Belysningsutmaningen och gå före i arbetet för en mer ekonomisk och miljövänlig energianvändning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör driva frågan om en gemensam laddstandard för elbilar inom EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en omsättningsgräns för momsplikt bör sättas till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga handelssystemet för utsläppsrätter inom EU, EU ETS, så att det omfattar alla växthusgaser och vidgas till ett globalt handelssystem med gemensamt mål för minskade utsläpp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidhålla vikten av energiunionens syfte att säkerställa överkomlig, trygg och hållbar energi för EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för frihandel på elområdet inom EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att medlemsländernas elnät inom EU ska kunna sammanlänkas så att överföringskapaciteten stärks och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av EU-ländernas oberoende av andra länder när det gäller energitillförsel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att både det kortsiktiga och det långsiktiga arbetet med elförsörjningen på bör utredas av och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1 Anslagsförslag 2018 för utgiftsområde 21 Energi Avvikelse från regeringen (KD) Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Tabell 2 Avvikelser från regeringen Avvikelse från regeringen (KD) Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning 1 syn på energipolitiken En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i vår ekonomi och avgörande för vår välfärd. Svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är av stor vikt för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. energipolitik grundar sig på förvaltarskapstanken. Vi ska förvalta, inte förbruka, de ändliga resurserna. Energipolitiken ska därför möjliggöra för kommande generationer att leva och verka i ett hållbart samhälle. Vi vill se en mångfald av förnybar energi inom industrin, energieffektiviseringar och mer investeringar av långsiktiga och hållbara energislag. förespråkar en fri och öppen elmarknad med ökad konkurrens till nytta för kunderna. Vi vill säkerställa långsiktiga spelregler i energipolitiken genom att bygga ut den förnybara energiproduktionen, fasa ut fossila bränslen och ge förutsättningar för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften. Vi gör bland annat satsningar på utbyggnad av laddinfrastrukturen för elbilar, ökar klimatbiståndet till FN:s gröna klimatfond och har sänkt skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. har verkat för en bred blocköverskridande överenskommelse om energipolitiken inom den tillsatta parlamentariska och att en sådan uppgörelse ska bygga bygga vidare på Alliansens historiska energiuppgörelse . kom den nya energiöverenskommelsen till stånd mellan fem riksdagspartier. Behovet av en snabb lösning för att kunna bevara befintlig kärnkraft genom avveckling av effektskatten gjorde att överenskommelsen var nödvändig för svensk industri och bra för . Arbetet med att följa upp Energiöverenskommelsen har pågått sedan den slöts och kommer att fortsätta tills alla utlovade åtgärder är framlagda till för beslut. 2 Klimatmålen – grunden för energipolitik presenterades även Miljömålsberedningens slutbetänkande, En klimat- och uftvårdsstrategi för – ett förslag som lämnades av sex av partier, varav är ett, vilket för en långsiktig inriktning av politiken. Förslaget innebär att ska ha nollutsläpp (netto) , varav av utsläppsreduktionen ska ske i . Två etappmål föreslås – reduktion till reduktion till 2040. En möjlighet till flexibilitet har byggts in i målen genom att maximalt av reduktionen 2030 kan ske med kompletterande åtgärder som t.ex. utsläppskrediter i andra länder eller ökade sänkor i skog eller jordbruk. Beredningen föreslår också ett mål för reduktion av utsläppen inom inrikes transporter på till 2030. Målet för transportsektorn är ambitiöst och förutsätter en kombination av snabb elektrifiering, en kraftig expansion av klimatsmarta bränslen, överföring av gods till järnväg och sjöfart samt åtgärder i tätorter för att gynna kollektivtrafik, cykel och gång. Betänkandet omfattar en rad förslag inom områden som stadsplanering, bostäder och byggande, jordbruk och livsmedel, näringspolitik och energi- och materialhantering. Beredningen presenterar också förslag som rör ett utvecklat samarbete mellan näringsliv och stat som en viktig del i en strategi för att minska utsläppen från bl.a. järn- och stålindustrin. Beredningen lyfter dessutom fram vikten av åtgärder för fortsatt utveckling av en biobaserad ekonomi, där nya biobaserade produkter från skog, jordbruk eller vattenbruk kan ersätta fossilbaserade produkter. Betänkandet innehåller också förslag till en samlad strategi för svensk luftvårdspolitik. Förslagen i strategin bidrar till en utveckling mot förbättrad luftkvalitet i tätorter, där de högsta halterna av luftföroreningar förekommer. stödjer det bindande utsläppsminskningsmålet om inom EU jämfört med 1990-års nivåer. Vi vill också att EU arbetar för ytterligare en minskning om genom att inkludera åtgärder i form av att köper ”internationella krediter”, det vill säga projekt för att minska utsläppen i andra länder utanför EU. Vi stöer också målen om förnybar energi samt en ökad energieffektivisering inom EU till 2030. Det är tack vare kombinationen av kärnkraft, vattenkraft, biokraft och vindkraft som är det land inom EU med lägst klimatutsläpp inom sin elproduktion. värnar målet om att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser 2050. Vi behöver därför intensifiera arbetet med klimat- och energifrågorna på såväl nationell som internationell nivå, för att uppnå dessa klimatmål. 3 Den nuvarande energiförsörjningen Den sammanlagda elproduktionen var , enligt . förväntas elproduktionen öka.. Ökningen förväntas delvis bero på fortsatt utbyggnad av vindkraften. Totalt beräknas elproduktionen uppgå till . Den samlade elanvändningen uppgick till knappt , vilket gjorde det möjligt för att exportera sitt elöverskott till grannländerna för sjätte året i följd. finns det överföringsförbindelser från till , , , och . exporterades vilket är en kraftig minskning jämfört med då exporten låg på . Anledningen till den lägre nettoexporten 2016 var kombinationen av en lägre elproduktion och en högre elanvändning. Nettoexporten på motsvarade av den totala elproduktionen och av elanvändningen inom landet . Den svenska elproduktionen är till koldioxidneutral. är, tillsammans med , det land som har lägst andel fossila bränslen i elproduktionen av samtliga EU-länder. svarade vattenkraften för totalt av elproduktionen med , kärnkraften för , vindkraften och bränslebaserad elproduktion var drygt . 4 En mångfald av energislag vill se en mångfald av förnybar energi inom transportsektorn, industrin, uppvärmningen och elproduktionen. Vi strävar efter ett energisystem som innehåller såväl storskaliga som småskaliga element anpassade till lokala och industriella behov. För att kunna uppnå miljömålen om minskade koldioxidutsläpp och energieffektivisering vill vi se ökade investeringar av såväl offentligt som privat kapital i långsiktigt hållbara energislag som bland annat vindkraft, vattenkraft, bioenergi, solenergi och geoenergi. ska ha ett energisystem som bygger på förnybar energi. Vattenkraftsproduktionen i uppgår ett normalår till . I finns drygt 2 000 vattenkraftverk med en total installerad effekt på . Av dem är ungefär 200 större kraftverk med en effekt på 10 MW eller mer. är en av de nationer som använder och producerar mest vattenkraft i världen. Vattenkraften är en förnybar energikälla och spelar en avgörande roll för stabiliteten i elsystemet eftersom vatten, till skillnad från el, enkelt kan lagras och användas för att generera energi vid behov. Vattnet rinner i huvudsak under vår och försommar då snön smälter men efterfrågan på el är däremot som störst . Då kan det lagrade vattnet utnyttjas för elproduktion. Det behövs en övergripande modernisering av svenska vattenkraftsanläggningar, eftersom de nya intermittenta energikällornas bidrag ställer helt nya krav på en teknik som installerades för upp till . En sänkning av fastighetsskatten på dessa anläggningar som skett genom Energiöverenskommelsen, kan möjliggöra nödvändiga renoveringar. Det är viktigt att föra fram de innovationer som kommit fram i kring vattenkraften och att detta stimuleras på olika sätt även på hemmaplan, inte att det endast går på export. Trots att vattenkraften räknas som ett av de bästa och mest stabila kraftslagen, görs det ganska lite forskning på vattenkraftens utvecklingspotential i . Svenskt Vattenkraftcentrum som ligger under , forskar och utbildar inom områdena vattenkraft och dammar tillsammans med fyra svenska universitet. värnar om de små företagens rätt att fortsätta driva och underhålla småskalig vattenkraft. De små vattenkraftverken står för av den totala vattenkraftselen och är ofta till för egenförbrukning samt eventuell försäljning av överskottselen. Medborgare uppmuntras att bli mikroproducenter för egen el. Men ägarna till den småskaliga vattenkraften har fått det allt mer kämpigt . Den statliga utredningen 2014:35 I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler vars slutbetänkande kom 2015, tar bland annat upp ett förslag om omprövning av vattenverksamhetstillstånd för nära 2 000 vattenkraftverk som har tillstånd i enlighet med vattenlag eller ännu äldre lagar i syfte att genomföra miljöförbättrande åtgärder. har hävdat, att en sådan omprövning skulle resultera i mycket kostnadskrävande processer för de småskaliga vattenkraftverken. Att betala för något som per automatik inte leder till miljömässiga förbättringar, anser vi inte vore rimligt. Det handlar inte enbart om de negativa ekonomiska konsekvenserna för små välfungerande landsbygdsföretag om vattenkraften sätts ur spel. Det är oersättliga kulturarv som byggts upp av generationer i bygden som riskerar att gå förlorade om ägarna påtvingas oproportionerligt höga kostnader för fortsatt drift. Det är värt att påpeka, att vissa av de befintliga vattenkraftverken eller dammarna inte heller är i aktiv drift, men kan vara värda att bevaras ur kulturminnessynpunkt från äldre kluster av småindustrier, något som arbetar med. Där behövs en särskild finansiering framöver, något som bör utredas. I och med Energiöverenskommelsen förväntas regeringen och den påföljande genomförandegruppen ta tag i den här problematiken då formuleringen ”ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men där prövningssystemet utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan” finns med och därmed ska följas upp, vilket är på väg att ske, då en departementspromemoria, Vattenmiljö och vattenkraft, varit ute på remiss och ska tas tag i /18 för en kommande proposition. uppgifter är bland annat att främja landsbygdsutveckling, miljö, kultur och samhällsplanering. Det är inte rimligt att ge stöd till landsbygdens näringsidkare genom landsbygdsprogrammet, för att sedan kräva miljöförbättrande åtgärder som kan leda till nedläggning av vattenkraftsanläggningarna och medföljande näringsverksamheter, så som har skett på många håll i landet. anser därför att uppgifter måste samordnas och konsekvensanalyser genomföras så att de givna uppgifterna inom myndigheterna harmonierar med varandra vad gäller den småskaliga vattenkraften. Dessutom finns lokala och regionala ekonomiska aspekter på kraven om omprövning av tillstånd för småskalig vattenkraft som funnits på platsen i generationer. Om inte krävda åtgärder görs, på grund av brist på resurser hos ägarna, kommer vattenmiljön ändå att behöva åtgärdas enligt länsstyrelsernas krav. Vem som ska stå för kostnaden av de dyrbara investeringarna måste klargöras innan krav ställs på vattenkraftsägarna, vilket är på gång nu genom den planerade Vattenkraftens miljöfond, där de som ålagts åtgärder ska kunna söka medel efter att saken prövats. Det står i Energiöverenskommelsen, att ”reglerna för omprövning av vattenverksamheter som vattenkraftverk och dammar bör förenklas så långt det är möjligt med hänsyn till behovet av att säkerställa en hållbar utveckling där våra vattenresurser inte kan betraktas som vilken resurs som helst” och vidare att ”ska vattenkraftsbranschen fullt ut finansiera de kostnader, för till exempel omprövning av verksamheter, som gör att lever upp till och dess krav på vattenverksamheter. Arbetet ska utgå ifrån den partsdiskuterade fondlösningen som och Hav- och vattenmyndigheten har haft.” välkomnar den positiva lösning som den storskaliga vattenkraftens ägare skapat i och med Vattenkraftens Miljöfond. I den har man lagt in medel för de småskaliga vattenkraftverken som anmält sig till den troligen kommande nationella prövningsplanen för de rättsliga processkostnaderna som uppstår för miljöförbättringar. Vattenkraftsägarna har en självrisk på av miljöåtgärdsrelaterade kostnader samt de första av produktionsförluster. Fonden kan hjälpa de vattenkraftsägare som redan drabbats hårt ekonomiskt retroaktivt genom ålägganden från . Det finns synpunkter på vattenförvaltningens organisation; där inte bara Länsstyrelserna runt om i landet är aktörer, det är även Havs- och , , Kammarkollegiet med flera som har olika uppgifter på området. Regeringen har tillsatt en utredning kring hur en bättre organisation kan vara utformad samt hur finansieringen av åtgärder ska säkerställas, något som ser fram emot att ta del av. Vindkraft är den förnybara energikälla som ökar mest i världen. I producerade vindkraften 2015, vilket var rekord. Det motsvarar av vår elproduktion. 2016 minskade produktionen något, till . installerades 605 MW vindkraft och det finns nu totalt 6 422 MW fördelat på 3 335 verk i . Det visar den preliminära statistik över vindkraftens utbyggnad som sammanställt. Det län där flest vindkraftverk installerades var med 162 MW. fanns 137 vindkraftverk under byggnation och 3 698 på land och 775 till havs under tillståndsprövning. De senaste årens utbyggnad visar på en i grunden stor potential, men på grund av de låga elpriserna har utbyggnaden av vindkraften mer eller mindre stannat av. Oavsett så behöver tillståndsprocessen för vindkraftsbolagen kortas för att bolagen ska ha en chans till lönsamhet. är genomsnittstiden för tillståndsprövning och eventuella överklaganden kan göra att processen blir ännu längre. och tog 2015 fram en vägledning för kommunerna om tillståndsprövning för vindkraftverk, med syftet att klargöra och korta processen, och den har utvärderats. Förslaget från myndigheterna är nu att kommunernas vetorätt, som oftast kommer mycket sent i processen, ska tas bort. Att ta bort vetorätten jämställer detta energislag med övriga, förutom kärnkraft. har förut tagit ställning för att kommunerna ska komma in tidigare med synpunkter på tillståndsprövningen så de aktörer som ska sätta upp vindkraftverken vet om det är lönt att fortsätta arbetet i området eller inte. Genom Energiöverenskommelsen ska anslutningsavgifterna för havsbaserad vindkraft utredas, för att om möjligt kunna jämställa vindkraft till land och till havs. Runt en fjärdedel av landyta är täckt av torv, till större delen dock endast i tunna lager. bildas genom ofullständig nedbrytning av bl.a. vitmossor i fuktiga och syrefattiga miljöer. Det innebär en stor inlagring av kol. Torven nybildas endast långsamt, . redovisade 2016 ett regeringsuppdrag om torvutvinningens miljö- och klimateffekter. Där slås fast att torv verkligen är ett fossilt bränsle och att torvutvinning bidrar till ökade utsläpp av växthusgaser. Torvproducenter och biobränsleförespråkare har försökt få torv klassificerat som ett biobränsle. Inom EU:s system för utsläppshandel och enligt FN:s klimatpanel IPCC är det dock klassat som ett fossilt bränsle. Men inom det svenska elcertifikatssystemet behandlas torv fortfarande som förnybart. Torven är i också befriad från energi- och koldioxidskatt. Det anser inte är försvarbart längre, med tanke på nya forskningsresultat kring torvens miljöpåverkan. I energisammanhang används torv framför allt för industriell värme- och elproduktion. Gas, olja, torv och kol ingår, med ett geologiskt definitionssätt, i begreppet geoenergi. bildas i processer som huvudsakligen är biologiska men i internationella klimatkonventioner räknas dock utsläppen från torvdelning som ett fossilt bränsle även om det nybildas betydligt snabbare än kol, olja och naturgas. Torvförbränningen ökade 2016 . Ökningen var på oljeekvivalenter, toe, eller , från 115 000 toe till 122 000 toe. Torvens andel av den totala energitillförseln i var . Importen av torv minskade . Importen består främst av energitorv. Exporten ökade och består mest av odlingstorv. Av miljö- och klimatskäl styrs numera torvutvinningen mot dikade torvmarker, dels dikad skogs- och jordbruksmark, dels äldre nu nedlagda täkter. Även om torvbrytningen har ganska liten omfattning i i förhållande till tillgången, slår fast i sin rapport att den bidrar till ökade utsläpp av växthusgaser och enligt en bedömning från SLU med en sådan betydande mängd som en femtedel av landets totala utsläpp. Om torvtäkterna efterbehandlas på ett bra sätt kan den negativa klimatpåverkan från brytningen minskas. Det effektivaste motmedlet mot ytterligare nedbrytning av torv på utdikade marker är att fylla igen dikena och ställa marken under vatten igen. Då upphör nedbrytningen av torven och därmed utsläppen av växthusgaser är ett energislag som varken beskattas med koldioxid- eller med energiskatt. Utsläpp av koldioxid från torvförbränning rapporteras till FN som ett fossilt bränsle, och när torv eldas i större kraftvärmeverk inom EU måste de inneha utsläppsrätter. Aktuella studier visar att torv ur växthusgassynpunkt motsvarar fossila bränslen i ett tidsperspektiv upp till . Vi anser därför att befrielsen från koldioxidskatt för torv bör tas bort, vilket genererar skatteintäkter på , och för åren 2018–2020. Kärnkraften är en viktig del av basen i elproduktion och genererade 61 TW . Det motsvarar av totala elproduktion. För att möta framtidens utmaningar med minskade koldioxidutsläpp och stärkt konkurrenskraft kan vi inte bortse från kärnkraften, som är en i huvudsak koldioxidneutral energikälla. De existerande kärnkraftverken beräknas ha en livslängd på omkring och flera av dessa kommer att fasas ut om 15–. Nya säkrare kärnkraftsreaktorer är något som bland annat och senast valt att satsa p, som en förutsättning för att behålla den elintensiva industrins konkurrenskraft utan att ersätta dagens elproduktion med fossilbaserad produktion. anser att det i och med Energiöverenskommelsen är viktigt att satsa på inhemsk forskning inom såväl förnybar energi som kärnteknik för att trygga vår framtida energiförsörjning, med goda förutsättningar att möta framtida energibehov. Kan befintliga kärnkraftsreaktorer förnyas och förbättras för en förlängd livstid på ett sätt som är ekonomiskt försvarbart, kan det vara goda investeringar i forskning och utveckling. Oavsett behövs en kompetensförsörjning av dem som fortsatt ska arbeta inom området. Energiforskningspropositionen som kom , innehöll tyvärr ingenting om kärnforskning i . Däremot pågår kärnforskning i , som finansieras genom fleråriga ramprogram inom EU. Euratoms program för verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet kompletterar Horisont 2020, EU:s ramprogram för forskning och innovation, men kvarstår som åtskilt från ramprogrammet. –2018 uppgår anslagen till Euratoms program till , fördelade på särskilda program: ett för indirekt verksamhet med fusionsenergiforskning (), ett för kärnklyvning och strålskydd () och ett för direkt verksamhet utförd av kommissionens gemensamma forskningscentrum (, JRC) ().