mot · H4023579 · 2017-01-13 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:66 Forskning och innovation på energiområdet för ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet Det sker stora och omvälvande förändringar på energimarknaden. Teknikutvecklingen och fallande priser leder till nya möjligheter där nya system och affärsmodeller måste till. Förnybara energislag som ofta har nära noll i marginalkostnad leder till ett nytt sätt att se på energi. forskningspolitik på energiområdet har hållbarhet och teknikoptimism som ledord. Vi tror på utvecklingen av lösningar inom exempelvis eldrivna transporter, förnybara drivmedel och energilagring. Med fallande priser, nya möjligheter och de förändringar som följer, krävs nya sätt att se på affärer. Därför krävs forskning, inte bara på teknik utan på sådant som på affärsmodeller och system inom flera områden där lokalnät, elvägar och energimarknad är några exempel. Utvecklingen kan och bör göras i , det ger inte bara en förbättrad miljö, utan kan skapa nya svenska företag och exportprodukter som vi i omställningen mot förnybart säkrar vårt oberoende i av osäkerhet. Energiföretag i både och möter redan utmaningar i form av brist på ingenjörer och yrkeskunniga. Att skapa en inkluderande atmosfär som inte utesluter på grund av kön blir därför vitalt även inom energiforskningen. En ökad jämställdhet hjälper till att göra branschen mer attraktiv som det bidrar till ett hållbarart energisystem. En fortsatt stark forskning och utveckling Alliansregeringen stärkte svensk forskning och utveckling Öka samarbetet mellan lärosäten och med arbetsliv Effekten av utrivning av äldre småskaliga vattenkraftverk Vattenkraftens roll och potential i elsystemet Demonstrationer av nya affärsmodeller och innovationer i elnäten En utvecklad marknad för elsystemtjänster möjliggör för tekniska innovationer Forskning kring systemperspektivet av elektrifiering Biodrivmedel och eldrift för flyg Brist på ingenjörer och arbetskraft ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning om effekten av utrivning av småskaliga vattenkraftverk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning om vattenkraftens potential i elsystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om potentialen av ökad kunskap om tillverkning av nya solcellsmaterial och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om potentialen för havsbaserad energiproduktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nätföretag ska få testa affärsmodeller och prissättning i tillståndsgivna områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att elnätsbolag ska kunna ansöka om att inom regleringen få tillstånd att bedriva utvecklings- och demonstrationsprojekt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning om marknader för elsystemtjänster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett helhetsgrepp och en långsiktig strategi behövs kring elektrifiering av transporter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning om elvägar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning om biobränsle och bioekonomin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om energieffektivisering och framställning av förnybara bränslen för flygplan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning om energilagring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hotet för framtida energiforskning vid brist på ingenjörer och yrkesutbildade och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jämställdhetsperspektivet alltid ska vara gällande i energiforskning och högre utbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av jämställdhetsperspektiv i framtagande av forskningsprogram för energieffektivisering och tillkännager detta för regeringen. Utsläpp av växthusgaser känner inga gränser. För att hindra den stigande globala medeltemperaturen behöver vi verka på alla politiska nivåer – från och nationell nivå, till EU och global nivå. Vår lösning på världens stora klimat- och miljöproblem bygger på att alla länder kan och ska ha hållbar tillväxt, som dess skadliga klimat- och miljöpåverkan minskar. har en lång tradition av att driva politik som förenar ekonomisk, social och ekologisk hållbarhet. Vi har en vision om att vårt samhälle till 2040 inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser, och globalt behöver vi begränsa medeltemperaturen från att stiga med mer än två grader jämfört med förindustriella nivåer och i enlighet med sträva mot endast uppvärmning. Vi tror att världens miljöutmaningar kräver grön tillväxt. Transporter och energi är grundstenar för att möjliggöra för människor att bo och verka var de vill, att hjälpa människor ur fattigdom och att minska avståndet mellan stad, land och kontinent. Det är genom den ekonomiska tillväxten som vi kan producera mer förnybar energi och som fler klimatsmarta bilar kan rulla på våra vägar som vi åstadkommer resultat för miljön. anser att vi behöver tidsatta och tunga mål för att öka sannolikheten att når tvågradersmålet och kan vara den kraft i den globala omställningen som vi varit. anser därför att bör bli fritt från fossila bränslen och nettoutsläpp av koldioxidekvivalenter och att ska nå förnybart energisystem till 2040. ställer sig därmed bakom det förslag som Miljömålsberedningen tagit fram i SOU 2016:47. har tillsammans med fem andra partier enats i en historisk blocköverskridande energiuppgörelse om elsystem. Eftersom vi svenskar och vår industri är beroende av el, tycker vi att det är mycket viktigt att ta ansvar för en stabil elförsörjning, där de långsiktiga förutsättningarna ligger fast över flera mandatperioder. I har miljö länge varit en prioriterad fråga, och en omställning till ett förnybart energisystem som drivs med skog, sol och vind är en central del i detta. Därför är det en stor framgång att partierna i energiöverenskommelsen kunde enas om att målet är ett förnybart elsystem 2040. förslag på vägen dit är att utöka det befintliga marknadsbaserade systemet med gröna elcertifikat så att utbyggnaden av sol-, vind- och vattenkraft kan hålla samma utbyggnadstakt som . I överenskommelsen är elcertifikatssystemet förlängt och utökat med till 2030. Andra viktiga förutsättningar för mer förnybart i överenskommelsen är en mer rättvis beskattning av vattenkraft, enighet om att värna och förenkla för den småskaliga vattenkraften samt att avgiften för elnätanslutningen till havsbaserade vindkraftsparker bör slopas. Det var viktiga delar för i förhandlingarna. Solceller blir billigare , och nya smarta lösningar för energilagring utvecklas i snabb takt. Vi ser en global trend där makten över elproduktionen flyttas till fler och fler mikroproducenter. För att förenkla för denna trend även i innehåller överenskommelsen en översyn av regelverk både för mikroproduktion, energilagring samt för de nya innovativa produkter och tjänster som kommer att behövas. slöt de fem partierna även en överenskommelse gällande energieffektiviseringsmål. Energiintensiteten (tillförd energi per BNP) ska minska baserat basvärde. Vidare ska ett program liknande det tidigare PFE-programmet tas fram, för att ge incitament till elintensiva industrier att energieffektivisera. En utredning ska även tillsättas för att undersöka vilka ekonomiska incitament och styrmedel, exempelvis vita certifikat, som är effektivast för att öka effektiviseringen både ur energi- och effekthänseende. är det enda parti som varit med i alla de breda energiöverenskommelser som slutits i . För oss är det naturligt att fortsätta ta ansvar, genom energiöverenskommelsen för en säker och stabil elproduktion, och förutsättningar för grön omställning och jobb i hela . En fortsatt stark forskning och utveckling Alliansregeringen stärkte svensk forskning och utveckling är en kunskapsnation. Vår befolkning är välutbildad, vården är modern och vår industri är högteknologisk. Detta är resultatet av en lång svensk tradition när det gäller att satsa på både bildning och god utbildning, som är tillgänglig för alla. Vi vet att utbildning, forskning och entreprenörskap lägger grunden för att möta olika samhällsutmaningar och att det bidrar till att stärka svensk konkurrenskraft och tillväxten av fler och nya jobb. Alliansregeringen genomförde historiska satsningar för att stärka svensk forskning och innovation. Anslagsnivån för forskning och innovation höjdes med , en ökning . Vidare initierade alliansregeringen långsiktiga satsningar på strategiska forskningsområden (SFO) inom globalt viktiga samhällsområden såsom hälsa, teknik och klimat. Alliansregeringen inrättade även strategiska innovationsområden (SIO) och projekt för utmaningsdriven forskning (UDI). Alliansregeringen tillsatte flera utredningar, bl.a. om akademins ledarskap. Dessutom genomfördes kunskapsdrivande satsningar inom hela utbildningskedjan. Karriärlärarsystemet och etableringen av forskarskolor hade till syfte att öka graden av bl.a. vetenskaplig metodik och ämnesdidaktik i undervisningen i ungdomsskolan. Detta var historiskt stora satsningar som har stärkt som kunskapsnation. Men det räcker inte. Andra länder kommer i kapp och därför måste ett strategiskt och systematiskt ledarskap fortsatt genomsyra hela utbildningsområdet. Lärosätenas förmåga att ansöka och få externa medel från EU:s forsknings- och partnerskapsprogram beviljade har inte varit tillräckligt god . Det är en oroväckande utveckling som måste brytas. Statistik visar att har tappat i andel beviljade medel, jämfört med EU:s tidigare forskningsprogram (FP7). Statistiken visar dessvärre också att svenska forskare inte når upp till tidigare nivåer då det gäller Europeiska forskningsrådets anslag, ERC-anslaget, som beviljar bidrag till enskilda forskare baserat på deras grad av vetenskaplig excellens. Likaså visar statistiken att de större lärosätena har tappat förhållandevis kraftigt jämfört . I jämförelse med det tidigare ramprogrammet (FP7) har på aggregerad nivå () tappat från till av tillgängliga medel. Utvecklingen måste brytas, därför krävs ett strategiskt arbete samt tydliga och mätbara mål. högskolor och universitet har en viktig roll att spela som samhällets kritiska och självreflekterande spegel, men också som motor i den kunskapsdrivna tillväxten. I en globaliserad och föränderlig värld ställs stora krav på ett strategiskt ledarskap. Det gäller också för universitet och högskolor. Det finns flera studier som visar att ett välfungerande och akademiskt ledarskap har stor betydelse för den vetenskapliga kvaliteten i utbildning och forskning. Det är också av vikt att styrelser vid universitet och högskolor har den kompetens som krävs för att svenska lärosäten ska kunna hålla en internationellt sett hög kvalitet. Kompetens och sammansättning spelar stor roll för hur en styrelse fungerar. () har presenterat en rapport som behandlar just utmaningar och utvecklingspotential avseende universitets- och högskolestyrelser. Där föreslås bl.a. att rekryteringen av nya ledamöter till en styrelse ska vara grundad på definierade kompetensprofiler och att hänsyn ska tas till lärosätets sammantagna behov. Alliansregeringen tillsatte (2015). Utredningens slutsatser bör följas upp för att fortsätta att stärka lärosätenas ledarskap och tydliggöra universitetsstyrelsernas roll. Öka samarbetet mellan lärosäten och med arbetsliv Vi lever och verkar i en global värld. Arbetslivets förutsättningar och behov ändras snabbt. Det ställer krav på att lärosätena har och erbjuder ett relevant utbud av utbildningar. Enligt flera undersökningar anser arbetsgivare att de saknar förutsättningar att lokalt påverka utbildningsutbud och utbildningars innehåll. Det finns flera yrken där det råder arbetskraftsbrist. Dessutom finns det en matchningsproblematik. Studenter väljer i alltför låg utsträckning utbildningar som leder till arbete. En låg kompetensförsörjning riskerar att försvaga . Dialogen mellan arbetsgivare och lärosäten behöver stärkas. Regeringen bör därför verka för en ökad dialog mellan lärosäten, arbetsliv och branschorganisationer. Regeringen bör i dialog med lärosätena förbättra möjligheterna till fristående kurser. Det är viktigt för att stärka det livslånga lärandet. Effekten av utrivning av äldre småskaliga vattenkraftverk Den småskaliga vattenkraften står för en liten andel av totala vattenkraftsproduktion, men producerar ändå el som kan försörja upp emot en miljon hushåll med el. I omgivningarna av dessa tusental små vattenkraftverk har samhällen utvecklats , vilket har skapat värdefulla kulturmiljöer i hela landet. Intresset för att utmana de stora energibolagen och i mindre skala producera den energi man själv förbrukar ökar stadigt. Den småskaliga vattenkraften står dock inför stora utmaningar. I slutbetänkande förordades en nyprövning av alla vattenverksamheter med tillstånd som utfärdats . Ett tillstånd med miljöprövning är omfattande och dyrt. Det medför kostnader som inte står i proportion till intäkterna. Kraven riktas till kraftverk som varit i bruk i flera generationer, som haft tillstånd . Avsikterna i EU:s ramdirektiv för vatten må vara goda, men konsekvenserna riskerar att bli att ödesdigra. Det finns hundratals anläggningar som inte kommer att ha råd att förnya tillstånden eller själva investera i förbättrande miljöåtgärder, t.ex. fiskvägar. Ägande- och förfoganderätten och behovet av förnybar energi ställs mot behovet av miljöskydd och en rimlig och rättssäker process med en likvärdig tillämpning i hela landet. Ägare av småskaliga vattenkraft står i en ”pest eller kolera”-situation då tillståndet är orimligt dyrt och kan ta att få, och fås inte tillstånd krävs ytterligare en lång och dyr process för utrivning. Flera småskaliga vattenkraftverk har och kommer att hinna rivas ut. Utrivningens effekter är dock inte utredda och det finns lite underlag om exempelvis vad som händer med gifter lagrade i strandbankar, hur inte bara vandrande fisk utan även annan fisk och djurliv påverkas av mer snabbströmmande vatten. Forskningsinsatser behövs även kring vilka åtgärder som gör störst miljönytta i våra vattendrag. Det finns stora mängder felaktigt utformade vägtrummor, flottningsleder och annat som behöver åtgärdas. Insatser och resurser behöver sättas in där det är mest kostnadseffektivt och skapar störst systemnytta. Den kunskapen saknas . Vattenkraftens roll och potential i elsystemet Vattenkraften, såsom förnybar energikälla med god reglerkapacitet, utgör en oerhört viktig resurs i strävan efter en elproduktion som ska vara förnybar . I finns ca 2 000 småskaliga vattenkraftverk i drift, dessa producerar ca /år, vilket motsvarar 860 000 hushålls årliga elförbrukning. Detta motsvarar av den producerade vattenkraften, en siffra som kan fördubblas utan att ändra vattenhushållningen. Lika många kraftverk är tagna ur drift men skulle kunna återstartas. En ökad produktion av förnybar energi är en absolut nödvändighet för att stävja det hot som pågående klimatförändringar utgör bl.a. mot den biologiska mångfalden. I omgivningarna av dessa tusental små vattenkraftverk har samhällen utvecklats , vilket har skapat värdefulla kulturmiljöer i hela . Vattenkraften har även en unik roll i det svenska elsystemet tack vare den stora reglerresurs som den innehar. Den skandinaviska vattenkraften på den nordisk-baltiska elmarknaden utgör gröna batteri. Men en växande andel variabel väderberoende kraft innebär att regleringen av vattenkraften får en allt större och viktigare roll. Behovet av snabbare öppningar och stängningar ökar och tekniska påfrestningar på vattenkraftens system ökar därmed också. värnar om vattenkraften och att potentialen tas till vara på bästa och mest effektiva sätt. Därför behövs forskning om vattenkraftens roll och potential i ett framtida elsystem, samt hur den används på ett sätt som också värnar vattenkraftverkens livslängd. har många forskningsframsteg på organiska solceller tagits, exempelvis solceller baserade på fotosyntesen eller gjorda av polymerer. För att vi ska behålla dessa innovationer i och se industriella framgångar och export behöver uppskalningen ske i . värnar om svensk innovationskraft och företagsamhet och vill därför se forskning på tillverkningsteknik och processer som möjliggör produktion i större skala än de små materialbitar som tas fram i laboratorium. På så sätt finns kompetens och kunskap redo för etablering och kommersialisering av solcellsmaterial i , som dessutom är ett land som lämpar sig särskilt väl för elintensiva industrier tack vare en elproduktion med nära noll i utsläpp. Det finns stor potential i de tekniker som är kopplade till energiutvinning till havs. Vi har sett stora kostnadsreduktioner i den havsbaserade vindkraften och vi ser hur olika former av exempelvis vågkraft eller tidvattenkraft är på stark frammarsch. Det finns flera spännande pilotprojekt igång i . Många drivs av framstående svenska företag. Alla typer av produktion kommer inte att lämpa sig för svenska förhållanden, men tekniken och kunnandet finns här och potentialen för ny svensk industriproduktion är stor. Det är viktigt att bejaka den utveckling som finns och fortsätta de forskningsinsatser som görs för att på nya innovativa sätt utvinna förnybar energi till havs. Demonstrationer av nya affärsmodeller och innovationer i elnäten får nätföretag inte testa nya affärsmodeller eller viss ny teknik som kräver annan prissättning, detta på grund av elnätsregleringen. Nätföretagen har möjlighet att införa olika modeller av flexibel nättariff, men måste då införa detta hos alla kunder inom nätområdet. vill att nätföretagen ska få undantag i geografiska områden, där de får demonstrera nya affärsmodeller, incitament och prismodeller och få chans att analysera detta innan det exempelvis införs i större skala. På så sätt möjliggörs det att ha en mängd pilotkunder där t.ex. utslaget av innovativa affärsmodeller och tekniker kan testas i elnätet. De ca 180 elnätsbolag vi har i har i det närmaste inga incitament att bedriva utveckling och demonstrationer. I praktiken är det bara de allra största energikoncernerna som har resurser och möjligheter att ha en egen forsknings- och utvecklingsavdelning som också hanterar utvecklingsfrågor för elnäten. I tillämpas ett system där elnätsföretagen kan tilldelas utvecklingspengar som ett tillägg till regleringen efter att ha ansökt och blivit granskade av myndigheten. Detta ger elnätsföretagen möjlighet att våga testa ny teknik och affärstänk som i slutändan har chans att öka kundnyttan men även öka kostnadseffektiviteten internt i bolaget. En investering i utvecklingsprojekt ger chans till en utveckling utöver den dagliga verksamheten och linjearbetet som annars inte skulle gjorts, av både tids- och finansieringsskäl. Den transformation av energisystemet som sker globalt påverkar i hög grad elnäten, och det finns därför ett stort behov hos elnätsföretagen att tänka i nya banor och våga testa ny teknik och it. föreslår därför att de svenska elnätsföretagen på liknande sätt som i bör kunna ansöka om utvecklings- och demonstrationspengar i arbetet med att utforma en ny, för konsumenterna mer kostnadseffektiv nätreglering. En utvecklad marknad för elsystemtjänster möjliggör för tekniska innovationer Mycket tyder på att det kommer att finnas ett behov av nya systemtjänster när både kunder och producenter bidrar med mer flexibilitet i elsystemet. Ett exempel är affärsmodellen ”aggregator”, som innebär en aktör som köper och säljer energi och/eller effekt från småkunder och deltar på elmarknaden. Kunderna kan vara både producenter av t.ex. vindkraft eller solkraft eller kunder med flexibel last. Nya marknadslösningar skulle frigöra en ny kreativitet och drivkraft i marknaden som det förenklar strukturen mellan de olika aktörerna. Här behövs ny kunskap, exempelvis kring vilka alternativa lösningar som finns och vilka de huvudsakliga utmaningarna och hinder som kan uppstå är. Det är också viktigt att studera hur relationen med balansansvarig ska hanteras och hur mätning och verifiering av laststyrning säkerställs. Forskning kring systemperspektivet av elektrifiering För att nå Miljömålsberedningens förslag till mål för transportsektorn om att utsläppen från inrikes transporter ska minska jämfört med nivå behövs ny teknik, nya beteenden och ett helhetsgrepp om hela transportsektorn. Elektrifiering ska ses som en viktig möjliggörare mot en fossilfri framtid. Elektrifiering av transporter kan även bidra till måluppfyllelse inom andra samhällsproblem, t.ex. trängsel, buller och en förbättrad luftkvalitet. Teknikleverantörerna är helt eniga om ett viktigt budskap på elektrifieringsområdet – tekniken finns. Utmaningarna ligger snarare i affärsmodellerna och systemintegrationen. har en etablerad industri kring systemlösningar genom exempelvis ABB, och vi har därför goda förutsättningar att bli världsledande även här. Med hjälp av tvärvetenskapliga forskningsteam från bl.a. elsystem, affärsmodeller och elmarknad behöver forskningen inriktas mot skärningspunkten mellan tekniken och affären. Frågor som behöver besvaras är bl.a. hur och var nya former av tjänster kan skapas som gör nytta för elsystemet och som tillvaratar både ny och befintlig, redan installerad, teknik. Teknikerna för elvägar har utvecklats kraftigt och är nu så pass mogna att de kan demonstreras. invigdes världens första elväg i på mellan och . En strömavtagare på lastbilens tak matar ned strömmen till lastbilens hybridmotor. Lastbilar som körs med denna teknik står i princip inte för några utsläpp av växthusgaser som bullret som vanligtvis uppstår från den här typen av transporter mer eller mindre helt elimineras. Vid sidan av den teknik som testas i pågår förberedelser för ytterligare ett försöksprojekt i . Vid byggs en testanläggning där man kommer att använda sig av en elskena i vägbanan som driver och laddar fordonet under resan. Genom den här typen av tekniska innovationer kan vi utveckla och värna alla transportslag och nå ett mer hållbart samhälle. Beräkningar som WSP har gjort visar att två tredjedelar av lastbilstransporterna i skulle kunna utföras på elvägar 2030. Att elektrifiera alla större statliga vägar med elskenor skulle kosta , enligt en beräkning från VTI. Därför är det angeläget att regeringen ger i uppdrag att ta fram en strategi för en fortsatt utbyggnad av elvägar i och vem som bör stå för kostnaderna. Övergripande studier av elvägar inom programmet för fordonsstrategisk forskning och innovation visar att utvecklingen till en omfattande elvägstrafik har potentialen att minska energiåtgången per fordonskilometer mer än hälften. När den tunga godstrafiken längs de stora transportlederna, som står för ca 2/3 av det vägbundna transportarbetet, elektrifieras kan energianvändningen minska med ca . innebär det att upp mot el kommer att behövas. Mer djupgående studier och forskning behövs dock om effektvariationer, effektiv distribution och säkerhet. En av de största utmaningarna med ny disruptiv teknik är hur affärsmodellerna ska se ut. Det är tydligt att åkerier och kunder tjänar på elektrifieringen eftersom driftskostnaden sänks . Frågan återstår vem som ska göra investeringen och elektrifiera vägnätet. Det kommer sannolikt att utvecklas flera helt marknadsbaserade lösningar där industrier själva kommer att elektrifiera vissa för dem viktiga delsträckor. I de fall staten behöver ta ansvar för de tungt trafikerade vägarna, såsom E4, E6 och E20, anser att privata finansiärer och kombinationer av affärsmodeller är ett självskrivet inslag.