mot · H4023722 · 2017-04-28 00:00:00 — Särskilt viktigt är detta då det rådande starka konjunkturläget innefattar både inhemska och internationella nedåtrisker. förslag i denna vårmotion är därför fullt finansierade krona för krona. Svensk arbetsmarknad står just nu inför en unik utmaning. Trots en stark återhämtning efter finanskrisen förstärks tudelningen på arbetsmarknaden och matchningen försämras. Utanförskapet ökar igen och riskerar att snart nå en miljon arbetsföra personer i utanförskap. Det gör det särskilt viktigt att snabbt få de många nyanlända flyktingarna in i jobb. Det är en mänsklig, social och ekonomisk utmaning som vi inte har råd att misslyckas med. Tudelningen av arbetsmarknaden är även regional. Hög sysselsättning och snabb tillväxt råder på vissa platser medan utanförskap och kris biter sig fast på andra. Denna skiljelinje skär genom , genom den svenska landsbygden och tvärs igenom större städer med utsatta områden. Alliansen lyckades 2006–2014 att stärka drivkrafterna att arbeta, vilket lett till att arbetskraftsutbudet i svensk ekonomi har ökat kraftigt sedan finanskrisen. behöver särskilt efterfrågan på arbetskraft från de utsatta grupperna, unga och nyanlända, stärkas. Trösklarna in på arbetsmarknaden kan sänkas genom att skattekilen för att anställa minskar och genom ingångsavtal för nyanlända som gör det möjligt för dem att komma in på arbetsmarknaden med något lägre ingångslön under sina första år. De små och växande företagens möjlighet att anställa måste också förstärkas genom sänkta skatter på att anställa och förenklad och sänkt skatt på det aktiva delägandet i företag. Arbetsförmedlingen måste avskaffas i sin nuvarande form och ersättas med fler aktörer som belönas efter jobbresultat. Även kvaliteten i sfi, vidareutbildning och yrkesutbildningarna måste förbättras med hjälp av fler nya aktörer. En minskad reglering av bostadsbyggande och hyror kan minska den bostadsbrist som förstärker tudelningen. behöver infrastrukturen, både den fysiska och den digitala, stärkas för att skapa förutsättningar för jobbskapande och utveckling i hela landet. Det behövs även ytterligare satsningar som möjliggör för människor att leva och arbeta i hela . Inte minst måste tillgången till kompetens säkras i alla landets kommuner. Tillgängligheten till vård, med snabb diagnos och behandling, har återigen försämrats på många platser. Därför måste köerna kortas med hjälp av en riktad satsning på tillgänglighet och vårdcentraler som kommer närmare människor. Oavsett var man bor i landet ska man få den vård man behöver, när man behöver den. Trygghet måste finnas i hela vårdkedjan från första besöket och diagnos till påbörjad eller slutförd behandling. Privata och ideella vårdgivare, som är avgörande för en god tillgänglighet, måste fredas från planerna på att införa ett vinsttak. Det finns också en tudelning i tryggheten i , där det offentligas kärnuppdrag inte fungerar tillräckligt väl överallt. Vardagsbrott måste upp, på landsbygden såväl som i förorterna och i de större städerna. Fler poliser med högre lön, fler civilanställda och en förstärkt rättskedja i hela landet är nödvändigt för trygghet i hela landet. Många utsatta områden i har drabbats av bristen på ingångsjobb som de också drabbas av kriminella handlingar. Dessa utsatta områdens utveckling måste vändas med ökad trygghet och jobbtillväxt. På förblir klimatkrisen det största hotet mot tillväxt och utveckling globalt. måste fortsatt vara ett föredöme som visar att det går att förena minskade utsläpp och ökad tillväxt. Det mest effektiva sättet är att med kraftfulla styrmedel låta förorenaren betala och använda intäkterna till att sänka skatten på arbete, företagande och miljövänliga alternativ, det som kallas grön skatteväxling. 5.2 Prioriteringar i vårmotionen Trygghet i hela landet Alla människor i hela landet ska känna trygghet i , tryggheten att är en fungerande rättsstat med domstolar som dömer på ett rättssäkert sätt, med fler synliga och tillgängliga poliser och med skydd från terrorism och annan grov brottslighet. Ett fungerande rättsväsende är förutsättningen för att människor ska känna sig trygga och kunna driva företag eller bo i hela landet. vill därför tillföra mer resurser till polisen och stärka hela rättskedjan. Vi föreslår en stor satsning på 2 000 nya poliser, 1 300 fler civilanställda och högre polislöner motsvarande mer . Fler poliser kräver också satsningar på den övriga rättskedjan. Vi vill därför tillföra mer pengar till vittnesskyddet, Nationellt forensiskt centrum och . Satsningarna på en stärkt rättskedja innebär att fler grova brottslingar kan dömas och att fler vardagsbrott kan dömas och att fler vardagsbrott kan upp. Det stärker tryggheten i landet. Ett förbättrat vittnesskydd där polisen själv har resurser att utan inblandning skydda vittnen kommer att öka tryggheten ytterligare och göra det lättare att få vittnen till rättegångar. Vi vill också ta krafttag mot att bekämpa terrorismen genom en särskild satsning på 800 miljoner . Pengarna behövs för att förbättra polisens insats genom förstärkta resurser till det särskilda nationella insatskonceptet och den . Tillsammans innebär satsningarna ett tryggare samhälle där människor och företag kan lita på att de rättsvårdande myndigheterna fungerar i alla lägen. Fler i jobb genom arbetsförmedlarpeng Arbetsförmedlingen fungerar alldeles för dåligt. Därför vill tillsammans med Alliansen avveckla Arbetsförmedlingen i sin nuvarande form. föreslår att alla arbetsförmedlande uppgifter ska läggas ut på ideella organisationer och privata företag med dokumenterad förmåga att kompetensutveckla och förmedla jobb. Aktörerna kommer enbart att få betalt efter resultat först när den arbetslöse hamnat varaktigt i jobb. Den arbetslöse ska ha möjlighet att välja och välja bort arbetsförmedlarna. Satsningen innebär att alla arbetsmarknadspolitiska program för personer utan funktionsnedsättning utgår och i stället ersätts med en arbetsförmedlarpeng. Den som är arbetslös kommer fortfarande att behöva skriva in sig på Arbetsförmedlingen för att få a-kassa, men kommer sedan att få stöd av privata aktörer för hjälp med jobb. Ersättningen för att få någon i jobb kommer att sträcka sig baserat på den arbetslöses förutsättningar. Pengarna kommer att betalas ut för personer som får jobb. Det uppmuntrar till långsiktighet och resultat. Internationella erfarenheter visar att ideella och privata lösningar har mycket bättre resultat och leder till fler förmedlade jobb. En tillgänglighetsmiljard för sjukvården För att öka tillgängligheten i vården vill satsa en miljard för att ge patienter rätt till snabbare behandling. Det bygger på att tillgänglighet och kontinuitet i hela vårdkedjan stärks – från första läkarbesöket och diagnos till påbörjad eller slutförd behandling. Grundläggande för tillgänglighetsmiljarden är att kunna erbjuda en trygg vård med hög kvalitet i hela landet. Den första kontakten med primärvården är central för att patienten tidigt ska få en diagnos och slussas vidare till nästa vårdnivå. En del av tillgänglighetsmiljarden ska därför premiera tidig kontakt med primärvården. För bättre förutsättningar att kunna erbjuda en snabb första bedömning vill även skärpa Vårdgarantin. Patienten ska ha rätt till ett läkarbesök – till skillnad som gäller. Satsningen ska korta köerna, sätta patienten i centrum genom en tryggare och tillgängligare vård. Ingen ska behöva falla mellan stolarna eller vänta på att få träffa läkare och få den hjälp man behöver. Hela landet ska leva Oavsett var man bor i landet ska man ha goda möjligheter att leva, arbeta och driva företag. Landsbygden och städerna delar många utmaningar med varandra. I såväl bruksorter som förorter finns ett behov av fler jobb. Detsamma gäller behovet av en välfungerande och klimatsmart infrastruktur. ser vi hur de regionala skillnaderna ökar och hur det blir allt svårare i mindre kommuner att tillhandahålla en bra offentlig service. Därför presenterar i den här motionen tre viktiga satsningar för att hela landet ska leva: en stor satsning på regionala järnvägar, sänkt fastighetsskatt för lokaler på landsbygden samt avskrivning av studielån i landsbygdskommuner. föreslår en satsning på 500 miljoner över de kommande två åren för att rusta upp våra regionala järnvägar. Det kommer att förenkla för de som bor på landsbygden att ta sig till arbetet och hjälpa till att binda ihop landet. Vi föreslår också att fastighetsskatten för den som startar upp en verksamhet i en lokal på landsbygden som tidigare stått tom avskaffas . Det skulle underlätta för affärsverksamhet i hela landet och bidra till ett effektivt utnyttjande av alla de lokaler som just nu gapar tomma runt om i landet. Slutligen föreslår att den som flyttar till en landsbygdskommun för att arbeta efter avslutad utbildning ska få sina studieskulder avskrivna . Det skulle underlätta för den som vill flytta tillbaka hem efter avslutad examen och göra det enklare att rekrytera utbildade människor till viktiga yrken i alla landets kommuner. Klimatförändringarna är en av vår tids ödesfrågor. ligger redan långt fram när det kommer till grön teknik och är i många avseenden ett föregångsland. finns det många områden där vi kan bli ännu bättre. För att snabba på omställningen av vår fordonsflotta vill införa en grön bilbonus som ger de bästa bilarna en bonus på , uppdelat på dels inköpstillfället, dels . Syftet med att dela på bonusen är att även stimulera andrahandsmarknaden för bilar. Vårt förslag bygger på bilars utsläppsvärden av koldioxid och är uppdelat på fem olika CO2-nivåer. Köparen får en bonus eller betala en extra avgift vid köp av en ny personbil. förslag skiljer sig från regeringens förslag, som dels har en lägre styrkraft genom lägre , dels även drabbar de som redan köpt en bil. Vårt förslag är i stället fokuserat på de som ska köpa en ny bil. gröna bilbonus består av två bonusnivåer som finansieras av två avgiftsnivåer. Nivån däremellan är neutral. För de bästa bilarna är bonusen totalt och för de näst bästa bilarna . Vi vill också ge företag tydligare incitament för val av förmånsbilar till de anställda. bör förmånsbilar endast utgöras av de bästa bilarna enligt de utsläppsnivåer som gäller för att kvalificeras för den gröna bilbonusen. avser att återkomma med ett förslag till en förändrad definition avseende förmånsbilar och beräkning för förmånsvärde. Den gröna bilbonusen kommer att bidra till en snabbare omställning av fordonsflottan och en bättre miljö, både lokalt och globalt. 5.3 Reformer och finansiering Skriv av studielån på landsbygden Sänkt skatt på tomma lokaler på landsbygden Rusta upp regionala järnvägar Trygghet i hela landet 2 000 fler poliser 1 300 fler civilanställda inom polisen Förstärkt arbete mot terror Ökade resurser till Nationellt forensiskt centrum Förbättra tillgängligheten i vården Avskaffat undantag för flyktingar i sjukersättningen Effektivisering och omprioritering inom Höjda skatte- och tulltillägg Effekt på finansiellt sparande, exklusive grön bilbonus 6 Jobb och företagande Svensk arbetsmarknad står just nu inför en unik utmaning. Trots ett mycket starkt konjunkturläge ökar utanförskapet. Tudelningen mellan dem med utbildning och arbete och dem utan förstärks på arbetsmarknaden som matchningen försämras. Om inget kraftfullt görs för att förbättra läget riskerar att få en miljon personer i utanförskap och bidragsberoende. För att bryta utvecklingen krävs ansvarsfulla reformer med inriktning på jobb och företagande. Efterfrågan på arbetskraft måste stärkas genom att fler företag startas och växer. vill sänka kostnaderna för att anställa, förenkla reglerna för att starta och driva företag samt göra det billigare att investera i växande företag. Utbudet av arbetskraft måste fortsätta att förstärkas. Det ska alltid löna sig att arbeta. Det är grundläggande att utbildningssystemet fungerar och ger människor de färdigheter de behöver för jobb och utveckling. Det gäller såväl teoretiska som praktiska utbildningar, såväl i skolan som i vidareutbildningar. Matchningen på arbetsmarknaden måste fungera bättre. anser att det är nödvändigt att kraftigt minska omfattningen av ineffektiva arbetsmarknadspolitiska program och reformera Arbetsförmedlingen i grunden genom att släppa in bättre privata och ideella arbetsförmedlare som belönas efter resultat. Det måste också bli enklare att lära på jobbet, genom att kombinera arbete med utbildning och praktik. Dessa tre saker – efterfrågan från växande företag, utbud av arbetskraft samt en välfungerande matchning mellan jobbsökare och jobbskapare – utgör tillsammans grunden för en välfungerande arbetsmarknad. 6.1 Tudelningen av svensk arbetsmarknad Svensk arbetsmarknad är tudelad. Särskilt nyanlända och personer med kort utbildning är arbetslösa i högre grad än inrikes födda och personer med hög utbildning. har också EU:s lägsta andel s.k. enkla jobb, dvs. jobb utan utbildningskrav. Dessa två fenomen – svårigheterna för marginalgrupper att få ett arbete och bristen på enkla jobb – hänger ihop. Den svenska arbetsmarknaden är, för vissa grupper och i vissa branscher, i grunden relativt välfungerande. Sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet är högt i en europeisk jämförelse, inte minst bland kvinnor och äldre. Men om inte tudelningen bryts riskerar arbetslösheten att permanentas på höga nivåer. Det är socialt och ekonomiskt oacceptabelt. Andelen av de arbetslösa som tillhör s.k. utsatta grupper växer och väntas snart uppgå till . [13] Det tar nu innan hälften av nyanlända flyktingar är i arbete. [14] Jämviktsarbetslösheten bedöms hamna på en permanent hög nivå även av gynnsam konjunktur. [15] Utbildningsresultaten har fallit kraftigt . [16] Om inget görs riskerar polariseringen på svensk arbetsmarknad att öka. För att möta denna utveckling krävs en ansvarsfull och jobbvänlig reformpolitik. har inte råd att tacka nej till jobb. Alla jobb behövs. har en, i internationell jämförelse, hög sysselsättningsgrad. Den relativt höga svenska sysselsättningsgraden beror bl.a. på den jämförelsevis höga sysselsättningen bland kvinnor och äldre. Tabell 5 Sysselsättningsgrad i och EU28 baserat på ålder, kön och inrikes/utrikes född, 2015 15–24 år 25–54 år 55–74 år 15–24 år 25–54 år 55–74 år 15–24 år 25–54 år 55–74 år 15–24 år 25–54 år 55–74 år Källa: 2016:794. Det segment där utmärker sig mest är personer , där sysselsättningsgrad är högre än OECD-snittet. Diagram 11 visar sysselsättningen fördelad på åldersintervall i och . Diagram 11 Sysselsättningsgrad, procent av befolkningen Anm.: ”Min” är det minsta värde som något OECD-land uppvisar, medan ”” är det högsta värde som något OECD-land uppvisar. Källa: (2016). I tabell 5 jämförs sysselsättningsgraden för människor i respektive EU baserat på kön, ålder och huruvida de är inrikes eller utrikes födda. Tabell 5 visar att det är framför allt bland personer , såväl kvinnor som män samt inrikes och utrikes födda, som presterar bättre än EU-snittet. Sysselsättningsgraden för inrikes födda kvinnor är också generellt god. För yngre presterar något sämre. Vi vet att har ett större sysselsättningsgap mellan inrikes och utrikes födda än de flesta andra länder i EU. Tudelningen – så ser den ut Svensk arbetsmarknad uppvisar, som beskrevs i föregående avsnitt, en relativt hög sysselsättningsgrad, vilket de senaste decenniernas stärkta incitament för att arbeta har bidragit till. Men arbetsmarknaden har också stora utmaningar. Den största av dem är den allt allvarligare tudelningen. Andelen av de arbetslösa som tillhör vad Arbetsförmedlingen kallar ”utsatta grupper” är stor och ökande. Svensk arbetsmarknad stänger helt enkelt ute vissa människor i hög grad. I takt med att antalet människor i dessa grupper ökar, ökar också risken att arbetslösheten permanentas på en hög nivå. En viktig anledning till den ökande andelen med utsatt ställning är den dåligt fungerande jobbintegrationen för nyanlända. är sysselsättningsgraden extremt låg och det tar 8–innan hälften av nyanlända flyktingar förvärvsarbetar. Än tar det innan de är helårs- och heltidsanställda. Diagram 12 Förvärvsfrekvens för flyktingar efter vistelsetid, 20–64 år Anm.: Avser personer som invandrade åren 1997–2014. Heldragen linje är medel medan de streckade linjerna utgör minimum och maximum. Källa: SCB (2016b). Människor med kort utbildningsbakgrund har också klart högre arbetslöshet och lägre sysselsättning än personer med längre utbildningsbakgrund. Diagram 13 Arbetslöshet baserat på utbildningsbakgrund Källa: SCB (2017a). Ett annat sätt att belysa det faktum att svensk arbetsmarknad är polariserad och inte är inkluderande är att studera sysselsättningen baserad på befolkningens färdigheter. PIAAC-undersökning uppskattar befolkningens färdigheter i bl.a. läsförståelse och matematik. Diagram 14 visar hur sysselsättning och lön varierar med bedömda färdigheter i läsförståelse. Diagram 14 Sysselsättningsgrad och lön efter färdighetsnivå Källa: (2013a). Den svenska lönestrukturen är mycket sammanpressad. Människor med färre färdigheter får inte ett jobb med lite lägre lön; de får inget jobb alls. [19] vet vi att vissa av de nyanlända har relativt färre färdigheter, de talar heller i regel inte svenska, och att detta underskattas vid en rak jämförelse av deras utbildningsnivå. Utbuds- eller efterfrågeproblem? Sysselsättningsgraden avgörs i ett första steg av arbetskraftsdeltagandet. Människor måste vara villiga att jobba för att kunna komma i arbete. har också ett högt arbetskraftsdeltagande. och Alliansen genomförde här viktiga reformer för att öka utbudet av arbetskraft. Exempel på sådana reformer är jobbskatteavdraget och reformerade transfereringssystem. Det är intressant att notera att arbetskraftsutbudet är relativt högt även för personer som anses stå långt från arbetsmarknaden, i bemärkelsen att deras sysselsättningsgrad är låg och deras arbetslöshet hög. I diagram 15 visas arbetskraftsutbudet för män födda i och . Det har ökat och är nu relativt nära inrikes föddas arbetsutbud. Diagram 15 Arbetskraftsdeltagande för män 15–74 år Källa: Data baserade på SCB:s sänt från . För kvinnor är skillnaden i arbetskraftsdeltagandet större, men generellt framträder ett mönster där skillnaden i sysselsättning är större än skillnaden i arbetskraftsdeltagande. konstaterar följande: ”En stor del av de som är födda i och står till arbetsmarknadens förfogande. Den låga sysselsättningsgraden i denna grupp beror således på att dessa personer söker arbete utan att bli anställda.”[21] Den svenska lönestrukturen är mycket sammanpressad, även i jämförelse med likartade länder i . Enligt SCB:s lönestrukturstatistik var, , den 10:e lönepercentilen , den och den . [22] Hälften av de anställda tjänar alltså i heltidsjusterade termer. av de anställda ligger mindre än ca ifrån varandra. står en stor grupp helt utanför arbetsmarknaden. En stor anledning till den sammanpressade lönestrukturen är de höga svenska ingångslönerna. Det finns relativt starkt stöd inom nationalekonomisk forskning för att detta påverkar sysselsättningen hos marginalgrupper negativt. Källa: (2016c). I grunden måste en persons förväntade produktivitet stå i relation till kostnaden för att anställa personen i fråga. Är kostnaderna för höga blir anställningen olönsam. För höga ingångslöner gör att personer med låg och/eller osäker produktivitet missgynnas genom att de prisas ut ur marknaden. Resultatet av höga ingångslöner och höga skatter för att anställa är att enbart relativt högproduktiva arbeten klarar av att ta sig över de prisgolv som de höga lönekostnaderna medför. Resultatet är att har EU:s lägsta andel s.k. enkla jobb, dvs. jobb utan utbildningskrav. Skillnaden är särskilt markant jämfört med länder på liknande utbildnings- och välfärdsnivåer, som , och , som har mycket högre andel enkla jobb. Diagram 17 Andel enkla jobb Procent av det totala antalet jobb Källa: (2016). Detta är ytterligare ett tecken på att det finns få vägar in till svensk arbetsmarknad för personer med lägre produktivitet. Efterfrågeunderskott på arbete till följd av höga ingångslöner, få enkla jobb och låg utbildningsnivå. Mycket har dock redan gjorts för att stärka arbetskraftsdeltagandet genom sänkta inkomstskatter för låga inkomster och ett ökat jobbfokus i de aktuella transfereringssystemen. Då arbetskraftsdeltagandet är förhållandevis högt även bland marginalgrupper finns det skäl att tro att sysselsättningsgraden för lågproduktiv arbetskraft begränsas av låg efterfrågan, till följd av höga ingångslöner. Att har höga ingångslöner och få enkla jobb är ytterligare tecken på att arbetstillfällen och personalkategorier som hade kunnat komma människor med låg eller osäker produktivitet till del har prisats bort. För att minska tudelningen på arbetsmarknaden och öka marginalgruppers möjlighet att komma i arbete finns två huvudsakliga strategier. För det första kan dessa personers produktivitet ökas och osäkerheten om deras produktivitet minska, genom exempelvis utbildningssatsningar. För det andra kan kostnaden för att anställa dessa grupper sänkas, genom lägre ingångslöner eller sänkta skatter och avgifter. Dessa strategier står inte emot varandra. Tvärtom behövs en palett av åtgärder för att öka sysselsättningen i de aktuella grupperna. Utöver lägre ingångslöner behövs därför även utbildningsinsatser. är språk- och vidareutbildningar i alltför många fall av otillräcklig kvalitet, varför föreslagit en resultatbaserad sfi-peng och komvuxpeng (se avsnitt 11). Sådana förstärkningar är välbehövliga, men enbart utbildning är troligen otillräckligt. [24] Av deltagarna i etableringsuppdraget hade knappt hälften högst förgymnasial utbildning. Att via utbyggda utbildningsinsatser höja alla dessa personers utbildningsnivå till motsvarande gymnasie- eller högskolekompetens är inte realistiskt. Därtill är det viktigt att ha i åtanke att produktivitet inte alltid står i proportion till formell utbildning. Det föreligger inte heller något stabilt och långsiktigt samband mellan utbildningsnivå, mer specifikt produktivitet, och arbetslöshet. [25] Arbetslöshet avgörs, förenklat, av hur löner och produktivitet står i relation till varandra, inte till produktivitetens absoluta nivå. Utbildning är i den bemärkelsen viktigt främst för att skapa möjligheter för högre produktivitet och högre inkomster, vilket kan vara en del av lösningen. Diagram 18 Deltagare i etableringsuppdraget baserat på utbildningsnivå, Källa: Arbetsförmedlingen (2017b). Att personer med kort utbildning klarar sig allt sämre på svensk arbetsmarknad – arbetslösheten för personer med högst förgymnasial utbildning har ökat från år – tas ofta till intäkt för att utbildning har blivit allt viktigare för att klara sig på arbetsmarknaden. Men man bör också ha i åtanke att gruppen med högst förgymnasial utbildning har förändrats drastiskt . Ökningen av arbetslösheten i gruppen förgymnasialt utbildade kan i hög grad förklaras av att utrikes föddas arbetslöshet ökat som deras andel av gruppen ökat. [26] Det finns alltså anledning att tro att det inte är den formella utbildningsnivån som driver siffrorna, utan att det i gruppen av lågutbildade finns många invandrare som generellt har det svårt på arbetsmarknaden. Diagram 19 Arbetslöshet baserat på utbildningsbakgrund , 25–, andel av arbetskraften Källa: 2015:715 och 2016:919 samt egna beräkningar. Tabell 6 Delkomponerad förändring av arbetslösheten inom gruppen med högst förgymnasial utbildning, 25–64 år Förändring inrikes föddas nivå –0,2 Förändring utrikes föddas nivå Källa: 2015:715 och 2016:919 samt egna beräkningar. Mot bakgrund av det är det rimligt att tro att utbildningssatsningar kommer att behöva kompletteras med fler vägar till jobb. Utbildning och jobb står heller inte mot varandra. Tvärtom bör möjligheten att kombinera arbete med handledning och utbildning stärkas genom välfungerande lärlingsjobb.