mot · H5023735 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om samordning och effektivisering av samhällets insatser för att bryta det utanförskap och den utsatthet som finns i områden som är utsatta för allvarlig brottslighet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta fram en konkret handlingsplan för det förebyggande arbetet mot radikalisering och terrorism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ansvaret för arbetet att motverka radikalisering och våldsbejakande extremism ska ligga på högsta politiska nivå i kommunerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över offentlighets- och sekretesslagen i syfte att underlätta överföringen av uppgifter mellan olika aktörer för att bättre kunna förebygga och bekämpa terrorism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Säkerhetspolisen ska ges ett tydligt samordningsuppdrag gällande personer som misstänks ha kopplingar till terrorismrelaterad verksamhet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta initiativ till den lagstiftning som krävs för att kunna säkerställa att inga offentliga medel utbetalas som riskerar att komma till användning för verksamhet eller åtgärder som riskerar att direkt eller indirekt främja eller stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta initiativ till den lagstiftning som krävs för att kunna säkerställa att felaktigt utbetalda eller felaktigt använda offentliga medel ska kunna återkrävas om medlen kommit till användning för verksamhet eller åtgärder som främjat eller riskerar att direkt eller indirekt stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dels ett system för upptäckt och identifiering, dels ett system för övervakning och uppföljning av potentiella terrorister bör tillskapas som rättsligt, praktiskt och med tillräcklig precision i olika myndigheters verksamheter effektivt kan bidra till att urskilja individer som kan innebära en risk för rikets säkerhet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en strategi för att hantera återvändare ska tillskapas där lagföring ska komma i främsta rummet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ytterligare ökade resurser till Säkerhetspolisen för att kunna möta terroristhotet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ha tillräcklig operativ förmåga och kunna agera i samband med terroristangrepp på flera geografiska platser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kapaciteten och behovet av att i kunna utreda terroristbrott och krigsbrott som begåtts utomlands och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett utvecklat och fortsatt arbete för att inom kunna upptäcka och motverka radikalisering på kriminalvårdsanstalterna samt inom frivården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta initiativ till strukturerad och bred samverkan mellan myndigheter – som Säkerhetspolisen, polisen, , , , , , och andra – och bank- och finanssektorn samt andra branscher och branschföreträdare i syfte att kunna upptäcka och ta initiativ mot finansiering av terrorism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge polisen, och ett tydligt uppdrag att löpande samverka och genomföra gemensamma kontroller för att komma åt finansiering av terrorism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta initiativ till åtgärder som ska motverka och med straffrättsliga medel kunna bekämpa finansiering av terrorism som sker vid sidan av de reguljära finansiella systemen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras möjligt att erhålla underrättelseinformation från signalspaning parallellt med en pågående förundersökning avseende en viss person, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta initiativ till en bredare översyn av om nuvarande lagstiftning på tvångsmedelsområdet står i överensstämmelse med dagens tekniska utveckling samt redan känd kommande och förväntad teknikutveckling och vid behov återkomma med förslag till lagändringar och eventuell ny lagstiftning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta initiativ till en bredare översyn av Säkerhetspolisens behov av nya verktyg för att upptäcka och utreda terroristbrott, utöver hemlig dataavläsning som är under utredning, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör göra en allmän översyn av preventivlagstiftningen i syfte att utreda om det föreligger behov av att göra den användbar i fler fall än , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska utreda en ny form av preventivlagstiftning som ger Säkerhetspolisen möjlighet att kalla återvändare till förhör, i syfte att erhålla information i underrättelsesyfte, när förutsättningar att inleda förundersökning inte föreligger, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillskapa en strategi för att hantera problemen med cyberkriminalitet – som också kan kopplas till terroristorganisationer – och hur terroristorganisationers användning och propagandaspridning på internet och sociala medier ska motverkas och hanteras, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska presentera lagförslag som skapar förutsättningar för att lagringen och överlämningen av trafikdatauppgifter fungerar när det gäller brott som hotar rikets säkerhet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till ytterligare kriminalisering av samröre med terroristorganisationer genom medverkan i stödfunktioner – såsom materielvård, transport och underhåll, matlagning eller på annat liknande sätt – som bidrar till organisationens förmåga att delta i en väpnad konflikt eller att begå allvarliga brott, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att i svenska pass skriva in förbud mot att besöka vissa länder i syfte att förhindra deltagande i terroristaktiviteter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om det kan göras möjligt att återkalla ett svenskt medborgarskap för den som döms för terroristbrott och viss annan terrorismrelaterad brottslighet och har dubbla medborgarskap, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör bli lättare att återkalla uppehållstillstånd vid tillräckligt starka misstankar om kopplingar till terrorismrelaterad verksamhet och viss annan brottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagen om särskild utlänningskontroll i syfte att den ska kunna tillämpas i fler fall än vad som sker och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning i syfte att skärpa straffen för vissa brott inom terrorismområdet, såsom offentlig uppmaning till terroristbrott, rekrytering till terroristbrott, utbildning till terroristbrott, finansiering av terroristbrott och resor i terrorismsyfte, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett helhetsperspektiv samt kraftfulla åtgärder för bekämpande och motverkande av terrorism ska vara fokus för internationella arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska bidra till kapacitetsutbyggnad av rättsliga funktioner i andra länder, inte minst för att kunna säkra bevisning avseende terroristbrott och krigsförbrytelser, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör bidra till att världens länder på ett bättre och mer effektivt sätt driver på genomförandet och implementeringen i nationell lagstiftning av säkerhetsrådets resolutioner, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör bidra till att – i de länder där störst behov föreligger – utveckla de nationella rättssystemen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör bidra till att utveckla samarbetet inom Europeiska unionen för att effektivare kunna bekämpa terrorism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i ökad utsträckning använda det svenska biståndet för att stärka stater i sönderfall som är i farozonen för att bli baser åt terrorister, och detta tillkännager för regeringen. Terrorism är vissa brott som begås av individer med ett kvalificerat uppsåt att antingen injaga allvarlig fruktan hos en befolkning eller en befolkningsgrupp, att otillbörligen tvinga offentliga organ eller en mellanstatlig organisation att vidta eller att avstå från att vidta en åtgärd, eller – slutligen – att allvarligt destabilisera eller förstöra grundläggande politiska, konstitutionella, ekonomiska eller sociala strukturer i en stat eller i en mellanstatlig organisation. Terrorism är, genom det kvalificerade uppsåt som krävs för att kunna fällas för terroristbrott, därmed värdestyrd brottslighet som – i princip – alltid utgår från en politisk eller en religiös värderingsgrund. Terrorism måste därför förebyggas och bekämpas på alla plan och det kräver i sin tur en bred palett av olika åtgärder. Ansvaret för som stat att bekämpa terrorism föreligger inte bara gentemot den egna befolkningen utan också gentemot andra stater och människor i hela världen. Terrorism är i grunden ett globalt problem där varje stat har ett ansvar för att motverka det systematiska användandet av våld eller förstörelse som riktas mot oskyldiga människor och företrädesvis civila mål. ska ha en trygghet att lita på. Det kräver att kraftfulla åtgärder mot terrorism vidtas. Terrorism är ett allvarligt och på många sätt växande problem i hela världen. Vissa länder är mer utsatta än andra. Ser man till utvecklingen av terrorismen och den statistik som finns tillgänglig i Global Terrorism Database (GTD), där mer än 170 000 terrordåd finns registrerade, kan man konstatera att det totala antalet dödsfall till följd av terrorism ökade . Terrorismen är fortfarande starkt koncentrerad till fem av världens länder: , , , och . Så många som av de avlidna i terroristattentat förlorade livet i dessa länder. har vi sett hur länder i utsatts för flera uppmärksammade attacker. Bland de länder som utsatts finns exempelvis , , , , och . En relativt sett mycket liten del av alla dödsfall på grund av terrorism har dock inträffat i det som kan kallas västvärlden. har av alla dödsfall (bortsett från ) inträffat i västvärlden. har Daesh/Isil pekat ut , de europeiska länderna, och som måltavlor för attacker. Sammanfattningsvis kan sägas att terrorismen i världen har ökat i intensitet och spridning. Förståelse för de underliggande faktorerna för terrorism är en förutsättning för att kunna skapa effektiva strategier för att kunna bekämpa den. Flödet av utländska terroriststridande som har begett sig till och har visserligen avtagit, men aktuella beräkningar påvisar att har omkring 35 000 utländska terroriststridande från omkring 120 av världens länder begett sig till och . Enligt vissa bedömningar kom över 7 000 nya utländska terroriststridande till och under den första hälften av 2015. Attraktionskraften hos Daesh/Isil är fortfarande stark hos många individer även om detta inte längre tar sig uttryck genom att dessa individer beger sig till och . Från FN:s sida har man tidigare gjort bedömningen att attraktionen att resa som utländsk terroriststridande skulle minska om Daesh/Isil kan kontrollera något geografiskt område. Detta är nu på väg att uppnås och är också ett viktigt skäl till att Daesh/Isil måste bekämpas med militära medel. tillbaka är situationen sådan att Daesh/Isil inte har något större intresse av tillresta utländska terroriststridande som saknar militär kompetens eller någon annan specifik efterfrågad kompetens. Personer som sympatiserar med Daesh/Isil har därför uppmanats att i stället agera på egen hand i sina hemländer eller i andra länder. Det finns skäl att notera att av alla utländska terroriststridande kommer från europeiska länder medan av dem kommer från grannländer i och . Tio av de elva länder som hade mer än 500 avlidna på grund av terrorism hade också de högsta nivåerna av flyktingar och internflyktingar (internally displaced people, IDP). Ser man till konflikten i kan man konstatera att den har föranlett att 4 miljoner människor har flytt över landets gräns, men att det fanns 7,6 miljoner internflyktingar i . Kostnaderna förorsakade av terrorismen har ökat dramatiskt. Uppskattningar har visat att den ekonomiska kostnaden för terrorism nådde sin dittills högsta nivå 2014 efter en ökning om från närmast föregående år och en tiofaldig ökning räknat . Beloppet hamnade på 52,9 miljarder USD. har liksom andra länder i västvärlden socioekonomiskt svaga områden som är utsatta för allvarlig brottslighet. Polisen har klassificerat dessa som särskilt utsatta områden, riskområden och utsatta områden där det finns en förhöjd risk för att individer och grupper av individer radikaliseras. Låg polisiär närvaro och hög brottslighet i sådana områden leder till att laglydiga människor tappar tilltron till rättsväsendet. Allmänt sett är sådan utsatthet och upplevd rättslöshet starka underliggande drivkrafter för radikalisering och terrorism. Polisens kontaktskapande arbete bör riktas mot laglydiga människor som bor i sådana områden för att öka förtroendet för polisen och för att mobilisera så att det offentliga rummet kan återtas och domineras av dem som inte ägnar sig åt kriminell verksamhet. Medborgarnas grundläggande rätt till trygghet som innebär att man inte ska drabbas av brott ska gälla alla medborgare oavsett var i landet man är bosatt. En trend som anställda inom har informerat om och som inte har varit särskilt framträdande i är ett ökat politiskt intresse hos yngre kriminella personer som bor och verkar i vissa utanförskapsområden. Detta har kommit till uttryck genom åsikter om politiska förhållanden i och i övrigt mer eller mindre bestämda åsikter i vissa politiska och religiösa frågor. Detta inger naturligtvis farhågor om att personer som är vana att begå brott och att använda våld också övergår till att göra sig skyldiga till terroristbrott och brott med anknytning till terrorism. De individer som ägnar sig åt brottslig verksamhet i sådana områden ska utan undantag – när förutsättningar för det föreligger – gripas och lagföras för all uppdagad brottslighet. Detta har i vissa sammanhang kallats för nolltolerans. Polisen måste kunna upprätthålla allmän ordning och säkerhet överallt. För att förebygga radikalisering och motverka uppkomsten av terrorism krävs kraftfulla polisiära insatser för att motverka parallella samhällen och otrygghet i områden som är utsatta för allvarlig brottslighet och utsatta områden. I sådana områden krävs det insatser inte bara från polisen. Även andra samhällsfunktioner ska kunna utföra såväl akuta insatser som långsiktigt arbete. Det handlar såväl om ambulans och räddningstjänst som kommuner i vidare mening och andra statliga myndigheter samt andra aktörer som på olika sätt kan bidra till att vända utvecklingen. För att långsiktigt åstadkomma förändringar i sådana områden krävs det samordning och effektivisering av samhällets insatser för att bryta det utanförskap och den utsatthet som finns i områden som är utsatta för allvarlig brottslighet. En handlingsplan för det förebyggande arbetet Vi anser att regeringen ska ta fram en konkret handlingsplan för det förebyggande arbetet mot radikalisering och terrorism. För att långsiktigt kunna bekämpa terrorism och radikalisering måste problemet angripas från flera olika håll. Det förebyggande arbetet är betydelsefullt och samhällsinsatser som kan bryta oönskad utveckling minskar senare problem. Det är positivt att regeringen för omkring tog fram en uppdaterad strategi mot terrorism. Efter det att alliansregeringen lade fram en strategi mot terrorism 2012 hade mycket hänt. Samhällsutvecklingen och det ökade hotet i vår omvärld gjorde att en uppdatering var nödvändig och angelägen. Strategins syfte är att ge en samlad bild av det arbete som behövs, men den anger också regeringens syn på olika insatser. Regeringens strategi fokuserar på det förebyggande arbetet, men redovisar få konkreta åtgärder som effektivt kan bekämpa terrorism och motverka radikalisering. Vi vill särskilt peka på betydelsen av konkreta åtgärder på det förebyggande området lika mycket som vi förespråkar repressiva åtgärder. Vi vill också särskilt understryka att brottsbekämpande myndigheters förmåga och kapacitet att förhindra terrorbrott behöver utvecklas vilket i sin tur leder till ett behov av skarpa lagstiftningsförslag. Det har händelser nu beklagligtvis även i – och i andra europeiska länder – visat. träffades en överenskommelse kring åtgärder mot terrorism mellan , , , , och som i någon utsträckning har lett arbetet framåt. Därefter träffades en ny överenskommelse mellan samma partier . I den senaste överenskommelsen talas det om ”en vägledning” när det gäller förebyggande arbete. Även om det således har tagits vissa steg i riktning mot ett mer konkretiserat arbete återstår det mycket innan det finns en konkret handlingsplan. I denna fråga har för övrigt statsrådet under en riksdagsdebatt instämt i att det behövs en konkret handlingsplan. Regeringen framhåller i sin strategi betydelsen av förebyggande arbete och anger att ett särskilt fokus ligger på området ”Förebygga”. Trots detta saknar strategin allt annat än hänvisningar till sådant som kan sägas vara traditionella brottsförebyggande insatser – främst inriktade mot ungdomar – och som egentligen inte har någon bäring på de specifika utmaningar som finns för att kunna förebygga och motverka radikalisering och våldsbejakande extremism. Det förebyggande arbetet bör ske på bred front och omfatta ett antal olika åtgärder. Allmänt sett behöver kunskapen öka i samhället – och framförallt hos offentliga aktörer – om vad som kan utlösa processer som leder till radikalisering. Uppbyggandet av kunskap bör ta sikte på hur radikalisering kan upptäckas på ett tidigt stadium. Sådana kunskaper är särskilt värdefulla för dem som arbetar i skolan, hos kommunala myndigheter och hos andra aktörer som kommer i kontakt med ungdomar i miljöer där radikalisering kan förekomma. På ett allmänt plan är det också betydelsefullt att motverka faktorer som skapar en känsla av utanförskap. Det förebyggande arbetet bör konkretiseras genom att olika typer av insatser identifieras och att det utarbetas en handlingsplan för hur det förebyggande arbetet ska bedrivas där det också framgår vem som har ansvar för vad. I den första överenskommelsen kring åtgärder om terrorism återfinns följande under rubriken kommunernas ansvar: Genom samtalen nåddes enighet kring att kommunerna har ett ansvar för ett strukturerat och konkret arbete med att förebygga radikalisering och rekrytering till våldsbejakande grupper. Det är viktigt att det lokala och centrala ansvaret samspelar vad gäller återvändare. Regeringen ska överväga vilka åtgärder som kan vidtas om det finns kommuner som inte lever upp till sitt ansvar. Det civila samhällets roll i arbetet mot våldsbejakande extremism kan inte nog understrykas. Vi menar att det finns anledning att konkretisera detta något mer för att därigenom skapa bättre förutsättningar för kommunerna att kunna leva upp till sitt ansvar. I utanförskapsområden och för de människor som bor där, sker i allmänhet omfattande insatser från kommuners sida. För att arbetet med att motverka radikalisering och våldsbejakande extremism ska tas på största allvar och även få den tyngd som är nödvändig för att långsiktigt kunna nå framgång anser vi att ansvaret för detta arbete ska ligga på högsta politiska nivå i kommunerna. Detta kan hanteras exempelvis genom att ansvaret tydliggörs genom att inarbetas i en konkret handlingsplan för det förebyggande arbetet. Om det skulle visa sig vara otillräckligt eller av andra skäl inte bedömas vara lämpligt bör lagstiftning – där ansvaret tydliggörs – övervägas. För att det förebyggande arbetet ska kunna utvecklas och insatser ska kunna göras på ett effektivt sätt i samverkan mellan olika aktörer krävs det tillgång till relevant information som kan användas i respektive aktörs verksamhet. Sådan information kan vara av avgörande betydelse för förutsättningarna att vidta åtgärder. Möjligheterna att utbyta information bör därför ses över. Detta bör ske genom en översyn av offentlighets- och sekretesslagen med ambitionen att kunna underlätta överföringen av uppgifter mellan olika aktörer, för att bättre kunna förebygga och bekämpa terrorism. Vi vill att Säkerhetspolisen ges ett tydligt samordningsuppdrag gällande personer som misstänks ha kopplingar till terrorismrelaterad verksamhet. En ny typ av nationell samordningsfunktion bör införas i syfte att stärka samordningen mellan Säkerhetspolisen, polisen, , och andra relevanta aktörer i ärenden som rör terrorism. I första hand ska uppgiften vara att driva på och se till att relevant lagstiftning används för att bland annat säkerställa att potentiella terrorister inte erhåller uppehållstillstånd eller medborgarskap och att tidigare meddelade uppehållstillstånd återkallas. Det handlar också om att säkerställa att rutiner för effektivt informationsutbyte mellan myndigheterna finns och följs. Riktlinjer för att offentliga medel ska användas för rätt ändamål Den första överenskommelsen kring åtgärder om terrorism innefattar att inga offentliga medel ska gå till våldsbejakande budskap. I överenskommelsen anges att det är viktigt att bidragsgivare säkerställer att offentliga medel inte ges till organisationer som sprider våldsbejakande budskap. För att få statsbidrag måste en organisation leva upp till grundläggande demokratiska värderingar. Skulle de förespråka våldsbejakande budskap ska de inte få något stöd. Det gäller i synnerhet budskap som förespråkar terrorism. Det är också möjligt att kräva tillbaka stöd som beviljats på felaktiga grunder. Överenskommelsen är bra i denna del. Den innefattar dock endast ett ställningstagande och beskriver inte hur detta ska få genomslag hos alla som på olika sätt har möjlighet att bevilja bidrag av offentliga medel. Det är viktigt att det även i praktiken inte går några offentliga medel till att finansiera spridandet av antidemokratiska och våldsbejakande budskap. Efter att den första överenskommelsen ingicks har det framkommit fall där offentliga medel har betalats ut till en organisation som bjudit in så kallade hatpredikanter. Den andra överenskommelsen kring åtgärder om terrorism tillför egentligen inte någonting som för frågan framåt. I den överenskommelsen nämns i detta sammanhang ”straffrättsliga regler”.