ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5022129 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta gårdsförsäljning av lokalt producerade alkoholhaltiga drycker i och tillkännager detta för regeringen. har antalet vingårdar och bryggerier ökat kraftigt, likaså antalet tillstånd för att producera alkoholhaltiga drycker. Detta innebär sysselsättning och tillväxt. Inte minst i finns ett flertal gårdar där lokalt producerade viner framställs och som lockar turister till att studera tillverkningsprocessen. Men den som vill köpa med sig en låda av vinet som produceras på den besökta gården går bet. Då får det tas till andra knep, som t.ex. att beställa vinerna via och få dem levererade hem till sig. Ett otympligt och olämpligt system. råder detaljhandelsmonopol vad avser alkoholhaltiga drycker. Endast Systembolaget får, med hänvisning till folkhälsan, sälja alkohol i butik. Detta har också varit anledningen till att gårdsförsäljning inte tillåtits. regeringar har menat att monopolet skulle ifrågasättas, inte minst från EU, i det fall gårdsförsäljning blev tillåten, detta trots att det finns andra EU-länder med monopol – – som tillåter gårdsförsäljning. Dessutom har beskeden från EU varit tydliga: en begränsad och reglerad försäljning i ett land där ett statligt monopol i övrigt står för försäljningen strider inte mot . Gårdsförsäljning skulle ha gynnsamma effekter såväl på turismen som på den nya näringsgren som vinproducerande gårdar, bryggerier och destillerier utgör. Det skulle knappast vara ett hot mot Systembolagets ställning på marknaden, utan istället ses som en möjlighet för dessa producenter att likt sina kollegor i andra länder även sälja det som produceras. Just därför bör gårdsförsäljning av lokalt producerade alkoholhaltiga drycker tillåtas i .
mot · H5022135 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmana och utbilda om vikten av att cykla mer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen se över möjligheten att investera i fler säkra cykelvägar samt öka möjligheten att bygga cykelparkeringar med tak och tillkännager detta för regeringen. Att cyklister är friskare, har färre sjukdagar på jobbet och är piggare är det många som konstaterat. Att cyklister dessutom bidrar till en bättre miljö och minskar trängseln i städerna om de jämförs med bilister borde vara en bidragande faktor till att ställa om trafiken. Det behövs fler cykelvägar för att öka säkerheten och underlätta så att fler väljer cykeln i stället för bilen. Detta gäller i hela landet i såväl storstäder, småstäder och på landsbygd. samlade en grupp forskare vid GIH, Gymnastik- och i , in uppgifter om var i staden som folk arbetar och var de bor. De räknade på färdvägar och skattade för ålder och fysisk förmåga och kom fram till att många av bilisterna mycket väl skulle kunna ta cykeln i stället. De utgick ifrån att de allra flesta som kör bil men som har eller kortare cykelväg, skulle kunna lägga om sina vanor. Och kom de fram till att 112 000 av de här 352 000 personerna har så pass korta avstånd att de skulle kunna låta bilen stå. Om det blir 100 000 färre bilar skulle luften i förbättras avsevärt. Då skulle trängseln minska och samhället kan räkna med betydande hälsoeffekter bl.a. för att partikelutsläppen skulle minska. Den extra motionen hos de bilpendlare som i så fall skulle ta cykeln skulle, enligt beräkningarna, innebära färre dödsfall och ett bättre välbefinnande d.v.s. en bättre folkhälsa. Uppmaningar, utmaningar och utbildning om att cykla mer från samhällets sida skulle på så sätt vara väl investerade pengar. Men även fler cykelvägar, cykelparkeringar med tak och tydliga markeringar och skyltning för cyklister är nödvändigt för att öka cyklandet i hela landet.
mot · H5022136 · 2017-10-04 00:00:00 — Prioritera säkerheten på vägarna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen tydligare prioritera säkerhetsaspekter och tillkännager detta för regeringen. går mellan och via , , , och . Vägen utpekas som viktig för resor och transporter inom regionen men standarden på vägen varierar stort vilket får till följd att även hastighetsbegränsningarna varierar. Vissa sträckor av vägen har stora brister både i trafiksäkerhet och framkomlighet. Några sträckor har byggts om till mötesfri 2+1-väg där vägbanorna är separerade med vajerräcken. Vägen ansluter till E4 både i och i och kan därför användas som alternativ till E4 när resenärerna av olika anledningar inte behöver passera . Vägsträckan är kortare men på grund av dess lägre standard tar den omkring att köra. omkom tre personer boende i i en olycka vid Björndammen mellan och . Sträckan saknar mitträcken. Olyckan hade kunnat undvikas om vägen i detta avseende hållit högre standard. Länen och har pekat ut ett antal åtgärder längs vägen i syfte att nå ökad tillgänglighet, minska antalet olyckor och minska trafikens miljöpåverkan. Ett problem har dock varit att olika mål stått mot varandra. Längs den planerade sträckningen av vägen har skyddade djurarter etablerat sig och har fått avslag på den sökta dispensen från artskyddsförordningen. Nuvarande lagstiftning innebär att överklagade beslutet. Det gör att åtgärder som skulle kunna öka säkerheten och minska antalet olyckor fått stå tillbaka. Vi upplever att prioriterar miljömålen på bekostnad av till exempel trafiksäkerhet. Det är inte rimligt att dödsolyckor inte ska kunna förebyggas. Det måste bli tydligare att trafiksäkerhet är ett prioriterat mål vid överväganden om infrastrukturåtgärder.
mot · H5022139 · 2017-10-04 00:00:00 — Bättre arbetsmiljö för läkare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa möjligheter till förbättrad arbetsmiljö för läkarkåren och tillkännager detta för regeringen. Vårdkrisen har främst handlat om att sjuksköterskor går på knäna eller att barnmorskor säger upp sig. Arbetsbelastningen har varit för hög och många medarbetare känner sig otillräckliga. varnar även läkare inom primärvården för den rådande situationen som man befarar kan hota patientsäkerheten. Många vittnar om otillräcklighet och pressad arbetssituation när fullbokade patientbesök och telefontider krockar med administrativa arbetsuppgifter som måste hanteras. Det finns en stark oro i läkarkåren som måste tas på allvar. Arbetsmiljön måste bli bättre. Många hävdar att det finns alldeles för få läkare att tillgå. Andra menar att det är en myt, att aldrig har haft så många läkare och sjuksköterskor per capita som och att vi ligger betydligt högre än snittet i . Det finns en mängd problem av mer organisatorisk karaktär där läkare alltför ofta tvingas ägna lika mycket tid åt administrativa arbetsuppgifter som åt patientbesök. Det är inte rimligt. Sjukvårdens proffs måste få bättre förutsättningar att vara just proffs. Om vi kan skapa ett mer ändamålsenligt arbete med dokumentation och administration frigör vi också tid för mer patientkontakt. Att dokumentera rätt saker är viktigt, men nyttan av att dokumentera måste vägas mot insatsen som krävs för att få det gjort, d.v.s. den arbetstid som måste avsättas för att utföra uppgiften. Vissa administrativa sysslor skulle även kunna skulle läggas på helt andra yrkesgrupper för att avlasta läkarkåren och frigöra mer tid för patienter.
mot · H5022141 · 2017-10-04 00:00:00 — Fler undersköterskor till äldrevården ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att fler undersköterskor anställs i äldrevården och tillkännager detta för regeringen. ska ha en välfärd av hög kvalitet som går att lita på. Vi ska ha en jämställd, likvärdig och jämlik äldreomsorg i hela landet. Kommuner och landsting har därför tillförts i form av ett permanent generellt statsbidrag (prop. 2016/17:1, rskr. 2016/17:127), vilket ger kommunsektorn långsiktiga förutsättningar att utveckla välfärden utifrån lokala behov. Dessa välfärdsmiljarder innebär ett betydande resurstillskott vilket skapar möjligheter för kommuner och landsting att bl.a. anställa fler och stärka vården, skolan och omsorgen. Regeringen satsar –2018 totalt på att öka bemanningen inom äldreomsorgen. Pengarna får användas för personal som utför stöd och omvårdnad och som tillhör en personalkategori som arbetar nära de äldre. Inom dessa ramar bestämmer kommunerna själva den närmare utformningen. Det går inte att med säkerhet fastställa exakt hur många personer som har anställts till följd av satsningen, men en uppskattning baserat på kommunernas egna uppgifter indikerar att det handlar om knappt 5 000 årsarbetare , då en miljard betalades ut. Trots det tycker sju av tio undersköterskor i äldreomsorgen att bemanningen är för låg. Det visar en undersökning från . Så många som anser att bemanningen är så låg att det innebär en risk för de äldre eller mer. Det är oacceptabelt. Regeringen måste verka för att fler undersköterskor anställs i äldrevården.
mot · H5022142 · 2017-10-04 00:00:00 — Graviditet, förlossning och kvinnors hälsa ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning och kunskapsspridning kring kvinnors hälsa i samband med graviditet och förlossning och tillkännager detta för regeringen. En förlossning är bland det mest fantastiska en kan gå igenom, men också en av de mest riskfyllda situationer som kvinnor utsätts för under sitt liv. Både graviditet och själva förlossningen kan medföra en mängd olika biverkningar. som detta är verklighet så möts många kvinnor som drabbats av dessa biverkningar av en allmän uppfattning av att allt från foglossning, förstoppning och skadad muskulatur till nedstämdhet och underlivsbristningar med mera, är en helt naturlig följd av graviditet och förlossning och erbjuds inte relevanta behandlingar. Något som skapar onödigt långvarigt lidande och lång rehabiliteringstid. Det är positivt att regeringen ökar resurserna till förlossningsvården, men även forskning och kunskapsspridning kring kvinnors hälsa i samband med graviditet och förlossning behöver förstärkas för att stöd och behandling till kvinnor ska kunna förbättras.
mot · H5022143 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner och landsting anses skyldiga att erbjuda vård i egen regi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att privata vårdgivare ska ha ett ansvar för verksamheten även efter avveckling och tillkännager detta för regeringen. Sedan möjligheten att lägga ut det offentligas resurser på en marknad, har antalet privata vårdgivare ökat och syftet med reformen sades vara att öka människors valmöjligheter. Detta har varit mantrat inom alla sektorer där staten har tappat monopolmakten till privata utförare – såväl för fordonsbesiktning som läkemedelsförsäljning. Möjligheten för kommuner och regioner/landsting att behålla en del av verksamheten inom offentligt ägo finns men behöver förtydligas för att det också ska vara obligatoriskt att behålla en del av verksamheten, bekostad av skattemedel, i det gemensammas omsorg. När företag inom välfärden inte anser sig göra tillräcklig vinst kan de snabbt avveckla sin verksamhet och kvar står det offentliga med ett ansvar för befolkningen, utan en rimlig inställelsetid. Efter apoteksreformen står det också klart att utökningen av antalet apotek framför allt skett i folkrika delar av . Där befolkningsunderlaget sviker, har också apoteksföretagen lämnat marknaden. Med en statligt styrd läkemedelsförsäljning kan butikerna som går med vinst garantera överlevnad för de som inte annars skulle klara sig. Den buffertzonen finns inte . För att säkerställa en jämlik vård i hela landet, krävs att vårdgivare också befinner sig utanför folkrika regioner och för detta krävs en skyldighet för landstingen såväl som för kommunerna.
mot · H5022144 · 2017-10-04 00:00:00 — Nordiskt samarbete kring färdtjänsten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen vid den pågående översynen av den nordiska konventionen om socialt bistånd och sociala tjänster bör säkerställa rätt till färdtjänst över nationsgränserna och tillkännager detta för regeringen. besökte jag ett par i i . Mannen hade drabbats av en stroke och var delvis förlamad. På finns en terapi som för honom fungerade bra och paret brukade därför åka dit med flyg från i . Egentligen hade resan kunnat underlättas om de istället flugit från i som ligger betydligt närmare . Färdtjänsten kör dock inte från till då det ligger i , trots att det skulle underlätta resan för kunden och sannolikt varit mindre resurskrävande för färdtjänstbolaget. De nordiska länderna har olika nationella färdtjänstsystem för funktionshindrade. Gemensamt för dessa system är att de ska bidra till att funktionshindrade ska kunna delta i utbildning, arbete och fritidsaktiviteter. I finns det en rad olika färdtjänstsystem, beroende på målet med transporten. Det mest använda är i regi och det finns begränsningar angående kostnaderna för varje resa. , och system är kommunala. I är färdtjänst inte lagstadgad, men administreras och finansieras av fylkeskommunerna. Det nordiska samarbetet utvecklades för att underlätta för de nordiska medborgarna att resa mellan länderna, ta arbete i ett grannland och generellt främja utbyte. Det måste även gälla personer med funktionsnedsättning. För personer i gränsbygder som eller är möjlighet att smidigt korsa gränsen centralt. Färdtjänst omfattas av konventionen mellan , , , och om socialt bistånd och sociala tjänster undertecknad . Denna gäller som lag i genom lagen (1995:479) om nordisk konvention om socialt bistånd och sociala tjänster. Konventionens syfte är att underlätta rörligheten i . Enligt konventionen ska kommunerna i gränsområdena mellan de nordiska länderna samarbeta för att göra det möjligt för personer med funktionshinder att resa med hjälp av färdtjänst till en grannkommun i ett annat land, på samma sätt som man kan göra till en kommun innanför det egna landets gränser. Kommuner och landsting får dock själva fatta de beslut och ingå de överenskommelser som rör konventionen. Uppenbarligen finns fortfarande brister vad gäller detta. Just nu pågår en översyn av denna konvention för att problemen ska åtgärdas och det ska bli möjligt att resa över gränserna i även som funktionshindrad. för social- och hälsopolitik (ÄK-S) inom () har tillsatt en revisionsgrupp med representanter från de nordiska regeringskanslierna som ska utarbeta ett utkast till ny nordisk konvention om bistånd och sociala tjänster. Ämbetsmannakommittéerna under NMR består av nationella tjänstemän som har till uppgift att följa upp ärenden inom prioriterade områden. Enligt nu gällande tidplan ska revisionsgruppen vara klar med sitt arbete . Det är mycket viktigt att regeringen nu agerar för att säkerställa att den fria rörligheten i även fungerar för funktionshindrade.
mot · H5022148 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av föräldrautbildning och tillkännager detta för regeringen. Att bli förälder är ett stort steg i livet. Många föräldrar utnyttjar erbjudanden att tillsammans med andra blivande föräldrar få möjlighet att i grupp kunna få fundera, ställa frågor och fördjupa sig i föräldraskapet. erbjuder mödravården, ibland BVC utbildning och ofta har även öppna förskolan, i samarbete med de två tidigare, möjligheter att ta emot grupper av nyblivna föräldrar. Långt ifrån alla utnyttjar denna möjlighet och ibland är det föräldrar som behöver det mest som avstår från en sådan möjlighet. Här kan det göra stor skillnad om möjligheten ges till utbildning i form av att alla blivande föräldrar erbjuds föräldrautbildning. Alla blivande föräldrar bör därför erbjudas möjlighet att i grupp få fundera över det blivande föräldraskapet under ledning av professionell personal och tillsammans med andra i samma situation. Detta bör tillkännages regeringen.
mot · H5022149 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över en nationell standard för journalhantering och tillkännager detta för regeringen. Inspektionen för vård och omsorg () kan besluta om att privata vårdgivares patientjournaler ska omhändertas av arkivmyndigheten i det landsting/region där vårdgivaren är verksam. Det kan till exempel bero på att vårdgivaren gått i konkurs, avvecklat verksamheten på grund av pension eller att denne avlidit. Detta kunde vara nog så komplicerat och kostsamt tidigare när patientjournalerna huvudsakligen hanterades analogt. I och med digitaliseringen har detta blivit än mer komplicerat och kostsamt då det saknas en enhetlig nationell standard för journalföring digitalt. Detta medför stora kostnader för arkivmyndigheterna i landstingen/regionerna när de åläggs av att ta emot patientjournaler från upphörda privata vårdgivare för att kunna lämna ut denna på begäran från patienterna. ska enligt patientdatalagen sparas från senaste anteckning vilket kan innebära att informationen måste hanteras för att säkerställa tillgängligheten . För att skapa möjligheter till hanterbarhet borde en standardisering av informationshanteringen införas. Inom landstingen finns utarbetade specifikationer för hur patientjournalinformation ska vara strukturerad när den levereras från ursprungssystemet till mellan- eller slutarkiv, t.ex. SLL, och R7e-arkiv (samverkan mellan elva landsting). Om en standardisering kan uppnås skapas förutsättningar till att säkerställa såväl patientsäkerhet som god ekonomisk hushållning av skattemedel.
mot · H5022151 · 2017-10-04 00:00:00 — Stöd till barn och unga som växer upp i familjer med missbruksproblematik ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det obligatoriskt att ha metoder att identifiera och ge stöd till barn och unga som lever i familjer med missbruksproblematik, och detta tillkännager för regeringen. I lever många barn och unga tillsammans med en eller flera vuxna som har ett risk- eller missbruk av alkohol eller andra droger. Hur många är svårt att veta. Antalet kan vara någonstans mellan 100 000 och 400 000 stycken. Detta påverkar barnen på olika sätt beroende på graden av problem. Några vill inte ta hem kompisar efter skolan av rädsla för att mamma eller pappa ska vara arg och lynnig. Andra får ta hela ansvaret för hem och småsyskon eftersom föräldrarna är oförmögna till detta. En positiv utveckling har skett så till vida att detta problem är uppmärksammat och erkänt, kanske för att vi förstår att missbruksproblem är en sjukdom. Lite av det tabu som tidigare funnits att tala om problemen är på väg bort. Det krävs många åtgärder för att färre barn ska behöva växa upp med föräldrar som till exempel har en riskfylld alkoholkonsumtion. En restriktiv alkoholpolitik är självklart grunden för att förhindra att problem uppstår. Snabb och bra behandling för att de vuxna som har problem ska kunna bli friska igen är en annan. För de barn och unga där problemet är ett faktum kan samtalsgrupper vara ett sätt att få stöd. () gör en årlig kartläggning av hur kommunerna arbetar med stöd till barn som växer upp under de här förhållandena. 2016 var det 2 615 barn som rapporterades ha fått stöd. Stödet kan ha bestått i att man har fått stödsamtal, stödgrupp, en kontaktperson/kontaktfamilj, familjegrupp, stöd inom elevhälsan eller något annat. Utifrån den siffran är det tydligt att det finns det mycket kvar att göra. Att synliggöra barnen och den problematik deras föräldrars missbruk skapar är viktigt. Att alla kommuner i hela kan erbjuda stödsamtal eller på annat lämpligt sätt möta de utsatta barnen bör vara en självklarhet.
mot · H5022153 · 2017-10-04 00:00:00 — Kompetensförsörjning i samband med byggandet av Ostlänken ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av kompetensförsörjning i samband med byggandet av Ostlänken och tillkännager detta för regeringen. planerar för omfattande investeringar i höghastighetsjärnvägar de kommande decennierna och först ut ligger byggandet av dubbelspåret Ostlänken mellan och . Den östsvenska regionen står inför den enskilt största infrastrukturinvesteringen i modern tid när Ostlänken ska byggas. Investeringen innebär en stor tillväxtchans som ger regionen omfattande möjligheter att växa och utvecklas till en av mest intressanta tillväxtregioner. Detta sker då byggandet av järnvägsspåren tar fart, men också tillkommande byggnation av annan infrastruktur, bostads- och handelsområden, ökar efterfrågan på arbetskraft. Region och har ett statligt uppdrag att planera för det kompetensbehov som kommer att uppstå i samband med byggnationerna. Tillsammans med kommunerna och Östsvenska Handelskammaren kraftsamlar dessa för att näringslivet ska stå redo och få så god utväxling som möjligt av att Ostlänken byggs. Man har även kartlagt kompetensbehovet för byggandet av infrastrukturen kring Ostlänken. Kartläggningen visar att byggandet av Ostlänken kommer att medföra ca 13000 årsarbeten samt uppskattningsvis ytterligare 6 000 årsarbetskrafter för att arbeta med den övriga infrastruktur som följer. Behovet av utbildad arbetskraft för att utföra dessa byggnationer ökar. Det kommer att behövas avsevärt många fler byggnadsarbetare, anläggningsarbetare, anläggningsmaskinförare, betongarbetare, takläggare, stålkonstruktionsmontörer, installationselektriker, arkitekter, planarkitekter, civilingenjörer med flera. Dessutom kommer det ske ett uppsving inom flera branscher utanför byggbranschen. Fler människor kommer till regionen, vilket innebär en möjlig tillväxt för tjänsteföretag, handels-, restaurang- och hotellbranscherna. För att klara av att genomföra detta infrastruktur- och samhällsbyggarprojekt kommer det behövas investeringar i utbildning och kompetensutveckling. Därför bör behovet av kompetensförsörjning i samband med byggandet av Ostlänken beaktas.
mot · H5022154 · 2017-10-04 00:00:00 — Lika rätt till lärlingsersättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över rätten till lärlingsersättning och överväga att genomföra ändringar i förordningen så att elever oavsett utbildningsform behandlas lika, och detta tillkännager för regeringen. När du som elev vid gymnasieskolan genomgår en lärlingsutbildning har du rätt att ansöka om lärlingsersättning från CSN. I förordningen om kostnadsersättningen SFS2013:1121 står att rätten till lärlingsersättning får lämnas till elever som: deltar i gymnasial lärlingsutbildning i gymnasieskolan har ett utbildningskontrakt enligt skollagen har rätt till studiehjälp enligt studiestödslagen (§3) I 4 § framgår det att även elever som inte hunnit fylla , men som går lärlingsutbildning kan få lärlingsersättning, trots att de uppbär barnbidrag från . Men detta gäller inte elever vid gymnasiesärskolan som genomför sin utbildning som lärling. Eftersom de tillhör en annan skolform och uppbär förlängt barnbidrag istället för studiestöd så har de inte rätt till lärlingsersättning. Ersättningen ska täcka kostnader som eleven har för bland annat resor och måltider när man genomgår sin utbildning på en arbetsplats. Omkostnaderna för en elev på gymnasiesärskolan och andra elever som deltar i lärlingsutbildning skiljer sig inte åt, därför är det djupt orättvist att rätten till ersättning skiljer sig åt enbart beroende på vilken i skolform du genomför din utbildning. I den promemoria (U2013/6057/SF) som remitterades med förslag till en förordning om kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning, var förslaget att elever i gymnasiesärskolan, som valt lärlingsspåret, skulle behandlas lika som övriga gymnasielärlingar. Men i den gällande förordningen så är rätten till lärlingsersättning inte lika mellan elever i de båda skolformerna. Regeringen bör se över rätten till lärlingsersättning och överväga att genomföra förändringar i förordningen så att elever oavsett utbildningsform behandlas lika.