ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H502601 · 2017-09-29 00:00:00 — E4:s dragning genom och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för hur trafiksituationen ska kunna lösas, så att luftkvaliteten och städernas utvecklingsmöjligheter säkerställs, och tillkännager detta för regeringen. Det är mycket glädjande att statsministern i sin regeringsförklaring tog upp vikten av att barn har rätt att andas frisk luft och att han ser till att kommunerna har möjlighet att införa miljözoner där de anser det nödvändigt. Detta gäller naturligtvis även barn i våra norrländska kuststäder, men det blir problematiskt när det är en större som passerar genom stadskärnan och förstör luftkvaliteten. Det innebär köbildningar som betyder mer farliga utsläpp. Det innebär också att vägen skapar en barriär mellan stadsdelar och försvårar den ”interna trafiken”. Cyklister och gångtrafikanter har svårt att ta sig fram. Det gör att städerna har svårare att utvecklas och bebyggas. Bostäder och fastigheter för näringslivet kan inte byggas intill för att inte ytterligare belasta staden med höga halter av avgaser och partiklar genom att byggnader konserverar den dåliga luften. Det finns åtgärdskrav på att förbättra luften i städerna. För allergiker börjar detta att vara ett stort problem, och de långsiktiga konsekvenserna för folkhälsan är mycket negativa, inte minst för barnen. Det är inte rimligt att denna del av inte ska ha lika bra kommunikationsvillkor som andra delar. och är två län med en stor andel av basindustri. Många stora och tunga transporter används för att få ut produkter från gruvnäringen, stålindustrin, skogen och pappersindustrierna. Dessutom ska mycket material upp till dessa industrier. har kustkommunerna i och (, , och ) äskat om en omdragning av utan någon större framgång. sagt samtliga län har de stora Europavägarna dragna förbi städer och tätorter. Vägarna i norr måste anpassas till dagens förändrade villkor inom industri- och servicesektorn. Det är dags att också dessa två län får ett modernt, väl fungerande vägnät som underlättar för människor, näringsliv och kommunerna att utvecklas och växa utan att det ska ske på bekostnad av befolkningens hälsa och miljö. Därför bör regeringen skyndsamt återkomma med en plan för hur trafiksituationen skall kunna lösas, så att luftkvaliteten och städernas utvecklingsmöjligheter säkras.
mot · H502602 · 2017-09-29 00:00:00 — Utbyggnad av Skånebanan mellan och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att successivt bygga ut Skånebanan från till till dubbelspår och tillkännager detta för regeringen. mellan och är ett av mest trafikerade enkelspår. Skånebanan som den heter passerar via bland annat , , Klippan, , och . Banans längd är totalt och trafikeras av både person- och godståg. Enbart direkt berörda orter och städer utgör i sig ca 350 000 invånare. Enligt uppgifter från går det enbart mellan och , en sträcka på , 110 tåg . Längs sträckan finns växande industri- och tillväxtorter med stora behov av ökad kollektivtrafik. Det är också angeläget att industriföretagen i regionen har möjligheter att utvecklas för jobb och tillväxt. Rörelsemönstret för människor är gränsöverskridande. Jobb, utbildning och bostad kan finnas på olika orter och pendling. För att stärka den hållbara utvecklingen i regionen är det av stor vikt att det finns en väl fungerande kollektivtrafik. Flera kommuner längs sträckan är tidigare industrikommuner där utbildningsnivå och arbetsmarknadssituation gör att väl fungerande kollektivtrafik är en förutsättning för en gynnsam utveckling. En utbyggnad av dubbelspår på Skånebanan gör att tågtransporter för såväl gods som människor blir ett tänkbart alternativ till den vägsträckning, , där belastningen av såväl personfordon som lastbilar blir allt tyngre. Det är vanligt att tåg får stanna under färden för att släppa fram mötande, vilket i sin tur innebär att resenärer missar att komma med anslutande tåg. Dubbelspår på hela eller till att börja med delar av sträckan har länge funnits med i diskussionen kring infrastrukturens utveckling under och Sverigeförhandlingarna har resulterat i att sträckningen kommit med i de utgångspunkter som finns för kommande planering och satsningar. Det finns dock all anledning att särskilt framhålla betydelsen av att Skånebanans utveckling särskilt beaktas.
mot · H502603 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om analys av inkomstklyftorna i och tillkännager detta för regeringen. Vinstandelen i ekonomi har ökat på bekostnad av löneandelen. har antalet anställda i offentlig sektor i förhållande till befolkningen minskat och offentliga försäkringar och bidrag begränsats. Det finns dessutom stora skillnader i hur arbete, pension och kapital beskattas. till 2014 genomfördes de största skattesänkningarna i modern tid i . växte inkomstskillnaderna i . Från att vara världsledande i jämlikhet tillhör numera de västländer där ojämlikheten har ökat snabbast. I boken ”Jämlikhetsanden” av och presenteras omfattande forskning som visar att ojämlika samhällen leder till ökad ohälsa, brottslighet och förtida död för dem som befinner sig på samhällets botten. Men ohälsan drabbar även mellanskiktet, en bred medelklass mår också sämre och upplever otrygghet i dessa samhällen. De enda som mår bra är de absolut rikaste, det vill säga en ytterst liten minoritet av befolkningen. I jämlika samhällen ses motsatt resultat: Hälsan och tryggheten ökar, brottsligheten minskar. Detta gäller inte bara för de sämst ställda grupperna utan för majoriteten av befolkningen. De enda som inte påverkas nämnvärt är den lilla minoritet som redan befinner sig på toppen. När inkomstskillnaderna i samhället minskas mår människor bättre, och det gäller även för dem som inte får mer pengar eller andra tillgångar. Det handlar inte bara om att minska den absoluta fattigdomen, utan i synnerhet den relativa fattigdomen. Det innebär att skillnaden i inkomst mellan olika grupper minskas. Vid en analys av den S-ledda regeringens budgetar syns en tydlig jämlikhets- och jämställdhetsprofil: som har minst har fått mest av budgetutrymmet. Låginkomsttagare och kvinnor har fått mest, höginkomsttagare och män har fått minst. Detta är naturligtvis mycket positivt för jämlikheten! Men det skulle behövas en ännu mer genomgripande analys av hela samhällsstrukturen för att förklara ojämlikheten i och föreslå ytterligare åtgärder för jämlikhet. Under 2016 beslutades om en jämlikhetsutredning som ska arbeta . Bland annat ska utredningen analysera den ökade ojämlikheten i samhället och föreslå åtgärder för att minska ojämlikheten. En statlig utredning på detta tema vore mycket välkommen! Regeringen bör mot bakgrund av detta överväga en framtida ekonomisk utredning där inkomstskillnaderna mellan hög-, medel- och låginkomsttagare belyses och orsakerna till de ökade inkomstklyftorna förklaras. En sådan genomlysning skulle ge en god grund för att vidta åtgärder för ekonomisk jämlikhet!
mot · H502604 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i samband med uppföljningen av den nuvarande förvaltningsområdesmodellen ser över behoven av extra utbildning och vägledning för att säkra att fler äldre med finska som modersmål får tillgång till äldreomsorg på det finska språket, och detta tillkännager för regeringen. Det bor cirka 675 000 personer i som är finländare i nuvarande, andra och tredje generationen. Allt fler av dessa personer blir äldre och det innebär att behoven hos personerna förändras i takt med att omsorgs- och vårdbehoven ställs om. En fråga, som diskuteras ofta inom förvaltningsområdena är tillgången på finskspråkiga avdelningar för äldre, inte minst de som drabbats av demens eller talsvårigheter. Vi vet med hjälp av forskningen att språkminnet förändras och i många fall återvänder tidigare finsk- och svensktalande till att helt eller delvis tala finska när de blir äldre. har servicen förändrats och förbättrats i en del kommuner runt om i landet. Utvecklingen går åt rätt håll, men alltför långsamt och utan nationella riktlinjer att förhålla sig till. Det behövs mer personal och givetvis mycket mer vilja hos utförare att ta sig an utmaningarna med syftet att fler äldre finska ska få en bättre tillvaro där kommunikation blir en möjlighet istället för ett hinder. Det är också väl känt att många som vuxit upp i fortfarande behärskar det finska språket, på lite olika nivåer, men i tillräcklig utsträckning för att kunna agera som tvåspråkig personal på äldreboenden med finsk-svensktalande brukare. Det är angeläget att nämnda service blir likvärdig för finsktalande äldre över hela landet. Regeringen bör därför agera med tydliga styrsignaler till tillsynsmyndigheter och medverkande i förvaltningsområdena för att prioritera dessa frågor.
mot · H502605 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att stärka lärarutbildningens forskningsbas och tillkännager detta för regeringen. Utmaningarna inom utbildningsområdet är fortfarande många. Resultaten inom svensk skola har sjunkit dramatiskt och det görs insatser för att vända den negativa utvecklingen. De insatser som gjorts av regeringen talar för att de ökade resurserna kommer att leda till en framtida positiv resultatutveckling. Lärarutbildningen har länge varit en källa till diskussioner, långt mer än någon annan universitetsutbildning. Detta mot bakgrund av kunskapen om att läraren och dennes kompetens är avgörande för elevers resultat. Trots detta har forskning kring utbildningsområdet och dess förutsättningar tidigare fått allt för små möjligheter att utvecklas. Kopplingen mellan lärar- och skolledarutbildning och forskning på området är alltför svag. Lärarutbildningen får nu en starkare vetenskaplig grund och forskningen behöver få en närmare kontakt med professionen. Forskning och utbildning för alla dem som arbetar inom svensk skola är avgörande för framtidens skolutveckling. Därför behövs en tydlig koppling mellan lärar- och skolledarutbildningen och utbildningsvetenskapen. När regeringen nu föreslår en välbehövlig utbyggnad av antalet utbildningsplatser blir det därmed än mer angeläget att den utbildningsvetenskapliga forskningen ytterligare byggs ut för att motsvara denna utbyggnad. Då kan lärare ges goda möjligheter att undervisa men också att forska.
mot · H502606 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om allmän visstid och tillkännager detta för regeringen. Visstidsanställningar är olika former av tidsbegränsade anställningar, exempelvis provanställning, vikariat, säsongsanställning och allmän visstidsanställning. Huvudregeln enligt lagen om anställningsskydd är tillsvidareanställning, det vill säga fast anställning. Men möjligheterna att göra undantag är stora. Vid allmän visstidsanställning behöver arbetsgivaren inte ens ange något skäl för att tidsbegränsa anställningen. En tidsbegränsad anställning kan vara ett sätt att få in en fot på arbetsmarknaden, exempelvis via en provanställning eller ett föräldraledighetsvikariat. Men att vara visstidsanställd är som regel mycket negativt för den enskilde. Stress, otrygghet, osäker ekonomi, svårigheter att få lån och bostad är exempel på negativa effekter som är förknippade med osäkra anställningar. Regeringen bör överväga att följa upp arbetet för att motverka staplande av visstidsanställningar för att bekämpa arbetsgivarnas missbruk av systemet och ge arbetstagarna ökad anställningstrygghet. Regeringen bör också överväga ett borttagande av allmän visstidsanställning.
mot · H502607 · 2017-09-29 00:00:00 — Enhetlig diskrimineringslagstiftning i EU ställer sig bakom det som anförs i motionen om en enhetlig diskrimineringslagstiftning i hela EU och tillkännager detta för regeringen. Dagens diskrimineringslagstiftning inom EU ser olika ut beroende på vilken diskrimineringsgrund som åsyftas. Det finns ett förslag om att harmonisera lagstiftningarna på ett sådant sätt att de harmoniseras med varandra. Arbetet med att harmonisera de olika diskrimineringslagarna är ett arbete som pågått men avstannat. Skäl till att det avstannat är just den diskriminering som de lagarna vill komma åt. För oss är det orimligt. Vi menar att kampen för likabehandling och för att motverka diskriminering är en kamp som ständigt måste fortgå. Därför bör den överväga åtgärder för att få till stånd en sammanhållen diskrimineringslagstiftning som gäller inom alla sektorer och inkluderar alla diskrimineringsgrunder inom hela EU. Lawen Redar (S)
mot · H50261 · 2017-09-18 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur kan ges ett uppgraderat uppdrag med syfte att underlätta för en enskild att göra en fullvärdig bedömning och planera sin levnadsföring före och efter inträdd pension och tillkännager detta för regeringen. Många medborgare vet inte vilken ekonomi de kommer att få när de går i pension. De räknar med att det offentliga tar ansvar för att det blir rätt och optimerat efter behov. En avgörande orsak till okunskapen är att det upplevs alltför komplicerat att sätta sig in i, och skaffa sig en helhetsbild av, hur mycket pengar man kommer att få som pensionär. har uppdraget att administrera och betala ut den allmänna pensionen samt tillhandahålla såväl generell som individuell information om pensionen. De ska, enligt en instruktion från , ge pensionssparare och pensionärer en samlad bild av hela pensionen samt informera om påverkande faktorer rörande pensionens storlek och utbetalningstempo samt tydliggöra vilka konsekvenser olika val kan få för pensionen. I denna instruktion framgår också att myndigheten får utföra uppdrag relaterade till administrativa tjänster för Min Pension i och datorbearbetning inom ramen för myndighetens statistikuppdrag. Förutom de orangea kuverten från pensionsmyndigheten, kan den som har tillgång till dator med internetuppkoppling söka sig till sidan ”Min Pension” och där begära en aktuell sammanställning av de pensioner som är att vänta från en mängd olika pensionsinstitut. Däremot måste pensionstagaren själv söka sig fram till de olika pensionsinstitutens hemsidor, där sådana finns, för att där skaffa sig en mer detaljerad information och kunna göra olika val. Det kan gälla när pensionen skall börja betalas ut samt om vissa utbetalningar skall koncentreras till färre eller , beroende på hur den privata situationen och konsumtionen ser ut. Men sammanställningen är inte komplett och därmed är det svårt för en enskild att göra en fullvärdig bedömning och planera sin levnadsföring före och efter inträdd pension. Det finns exempel på pensionsinstitut som har tagit fram en användarvänlig och pedagogiskt utformad hemsida, där det är lätt för användaren att göra val, ändra och se utfallet medan andra inte alls kommit så långt i detta arbete. Det finns även de som inte alls gör det enkelt för spararen och man kan lätt få intrycket att de inte vill att spararen skall ta ut sin pension alls eller , i synnerhet då tätare än vad som har angetts. Dessutom framgår inte dessa valmöjligheter och konsekvenserna därav på den sammanställning, som pensionsmyndigheten tillhandahåller. Den saknar till och med länkar till de olika instituten, vilket gör det extra krångligt för användaren. borde kunna få ett mer omfattande uppdrag som går ut på att ett rekvisit införs för samtliga pensionsförvaltande institut att tillhandahålla en sammanställning i ett angivet och likalydande format, som gör att de data som pensionsmyndigheten visar är heltäckande och enkelt tolkbara för samtliga inblandade. Det skulle skapa en betydligt större trygghet för den enskilde att kunna göra kvalificerade och rättvisande val.
mot · H502610 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en friskvårdsschablon som kan användas till vilken sport, idrottsaktivitet eller annan friskvårdsaktivitet som helst som går att styrka med ett kvitto, och detta tillkännager för regeringen. Personalvårdsförmåner är förmåner av mindre värde, som syftar till att skapa trivsel i arbetet. Arbetsgivaren kan erbjuda sin personal personalvårdsförmån i form av motion och annan friskvård av enklare slag. Enligt skatteverket räknas t.ex. bågskytte, ishockey och skateboardåkning. Men ridning är inte friskvård enligt nuvarande skatteregler. På skatteverkets hemsida står det: Exempel på skattefri motion är gymnastik, styrketräning, spinning, bowling, racketsporter som bordtennis, tennis, badminton och squash, lagsporter som volleyboll, fotboll, handboll och bandy. Sporter som kräver dyrare redskap och kringutrustning, som golf, segling, ridning och utförsåkning räknas enligt rekommendationer inte hit. Förmåner som avser dessa sporter blir således skattepliktiga om arbetsgivaren bekostar utövande eller utrustning. Dessa gränsdragningsproblem är svåra avgöranden eftersom de flesta vet att ishockey är en dyr sport och att det oftast inte går att låna vare sig skridskor eller annan utrustning. Däremot får de som rider låna ridhjälm och annan utrustning som behövs. Kan det möjligtvis vara så att det som traditionellt sett har uppfattats som kvinnlig sport inte värderas på samma sätt. Trots att materialpriserna för att utöva sporterna är relativt lika, inkluderas mannens ishockey inom ramen för friskvårdsbidraget, men inte kvinnans ridning. Ett annat argument har varit att friskvården ska kunna utövas i närheten av arbetsplatsen och att ridskolorna ofta ligger längre bort. Det kan finnas en viss storstadsfixering i det påståendet. Många som jobbar på företag ute i landet vet att de har närmare till ett stall än till en simhall, eller ett gym. Eftersom dessa gränsdragningsproblem är svåra är det bättre att införa en schablon som kan användas till vilken sport, idrott, idrotts- eller friskvårdsaktivitet som helst som går att styrka med kvitto. De flesta företag betalar bara ut friskvårdsbidraget utan att följa upp hur det används och om det faktisk sker en hälsoförbättring. Då finns en risk att pengarna bara blir en rabattcheck för de som ändå skulle lägga pengarna på träning och leder inte till att de som behöver börja träna gör det. Därför är det viktigt både med prova-på-dagar och uppföljning med mera.
mot · H502612 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nationellt kirurgiskt träningscentrum och tillkännager detta för regeringen. Läkare och läkarstudenter lyfter allt oftare att svenska kirurger rutinmässigt ska kunna öva på mänskliga preparat. I används donerade kroppar, men nästan uteslutande i anatomiundervisningen för studenter. I andra länder finns träningscentrum för aktiva läkare och kirurger, men inte i . menar att läkarna behöver mer fortbildning genom nya datamodeller och virtuell träning, men också på riktiga kroppar. Att få arbeta med riktiga anatomiska preparat och kroppar är ett värde, inte minst vid utveckling av nya metoder. Särskilt när det gäller avancerad kirurgisk träning och teknik, kommer den här typen av dissektion på mänskligt preparat som en viktig del. åker exempelvis svenska ST-läkare i handkirurgi till för att dissekera preparat från avlidna danska personer. Frågan drivs av Svenskt kirurgiskt råd. Planerna är än så länge på idéstadiet, men förhoppningen är att det ska finnas ett svenskt träningscentrum . Många stöder tanken på ett träningscentrum där kirurger kan öva på avlidna inför särskilt avancerade ingrepp. Frågan diskuterades utifrån patientsäkerhets perspektiv på Kirurgveckan i . Svenska kirurger vill ha ett nationellt träningscentrum för att öva särskilt komplicerade ingrepp på avlidna personer som donerat sina kroppar. är det bara läkarstudenter som fått använda donerade kroppar i utbildningen, men också verksamma kirurger behöver träna särskilt svåra operationer eller nya tekniker. Kirurger behöver i vissa fall träna på mänskliga preparat. Det finns möjligheter med virtuell träning när man gör mer basal träning. Men när man ska upp på en mer avancerad nivå så krävs antingen djur eller mänskliga preparat och de mänskliga preparaten har inte varit tillgängliga, säger kirurgen , som presenterade förslaget vid Kirurgveckan i . När svenska kirurger behöver träna särskilt avancerade operationsmetoder eller nya tekniker, får de resa utomlands, tillexempel till , eller . Det här har kritiserats bland annat av Statens medicinsk etiska råd. Det har också förekommit import av likdelar för utbildning. Men anser många kirurger att bör klara att skapa ett eget nationellt utbildningscentrum. När ett kirurgiskt träningscentrum kan bli verklighet är oklart, men i har och sjukvården drivit frågan. För att främja patient säkerheteten bör regeringen bör överväga initiativ för att underlätta uppstarten av ett nationellt kirurgiskt träningscentrum.
mot · H502613 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av smittskyddslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ta bort informationsplikten för hivpositiva och tillkännager detta för regeringen. har hiv varit inkluderad i den svenska smittskyddslagen. Den främsta anledningen var då att ge stöd åt de åtgärder som ansågs nödvändiga för att bromsa överföringen av hiv, detta då det fanns en oro för en epidemi utan kontroll. I samband med inkluderandet uppkom också informationsplikten, där det blev straffbart för personer med hiv att inte informera en sexpartner om sitt tillstånd. var det också möjligt att tvångsisolera hivpositiva om man inte följde reglerna. Synen på hiv har dock förändrats, och 2013 slog fast, utifrån kunskapsunderlaget Smittsamhet vid behandlad hivinfektion, att risken att överföra hiv under välfungerande behandling och med kondom är nästintill obefintlig. Faktum är att även utan kondom är risken mycket liten att smittas så länge den hivpositive är under behandling. av alla i som fått en hivdiagnos har en välfungerande behandling och risken för hivöverföring till en sexpartner är i princip obefintlig. Vid sexuellt överförbar sjukdom krävs det dock att man iakttar ett beteende som begränsar risken för smittspridning, t.ex. att använda kondom vid samlag. Utöver detta är man alltså via informationsplikten skyldig att lämna information om smittan till andra människor som man kan komma i sådan kontakt med, till exempel sexuell kontakt, att risk för smittoöverföring kan uppkomma. Informationsplikten kan dock medföra stora svårigheter för den smittade. Det kan t.ex. röra sig om en rädsla för att inleda en kärleksrelation eller för att bli utlämnad till andra personer om ens hivdiagnos blir känd. Enligt RFSL tar informationsplikten bort fokus från det som är hivpreventionens mest centrala budskap nämligen att samtliga personer i det sexuella mötet bär ansvar för att skydda sig själv och sin sexpartner. Vi vet att i de flesta fall där hiv sprids beror detta på att inblandade personer inte själva är medvetna om sin hiv. Detta innebär alltså att för dessa människor finns det ingen informationsplikt, då de själva inte är medvetna om sin sjukdom och därmed inte kan berätta. Detta innebär alltså att allt ansvar ligger på de personer som är medvetna om att de är hivpositiva och medför därför en stigmatisering av personer som lever med hiv. Regeringen gav uppdraget att följa upp tillämpningen av kunskapsunderlaget Smittsamhet vid behandlad hivinfektion som gavs ut . Att det nu finns mer kunskap kring smittsamheten vid en välinställd behandling får enligt regeringen bland annat betydelse för hur smittskyddslagens bestämmelser om förhållningsregler kan tillämpas. Dock anser jag att regeringen kan ta ännu ett steg för att få personer med hivdiagnos att slippa den stigmatisering som uppstår i och med informationsplikten.