mot · H5021498 · 2017-10-03 00:00:00 — Snabbare förverkligande av Norrbotniabanan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska säkerställa att den naturliga startsträckan –ska finnas med som en tidig och prioriterad satsning i den nationella infrastrukturplanen 2018–2029 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör deklarera målsättningen att fullfölja åtagandet gentemot EU som innebär att Norrbotniabanan i sin helhet ska vara färdigställd enligt EU-förordningen 1315/2013 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska tillsätta en särskild förhandlingsperson med syftet att tillsammans med och berörda regioner och intressenter forcera planarbetet samt att söka finansieringslösningar för ett snabbt förverkligande av Norrbotniabanan i sin helhet, exempelvis via en lånefinansieringslösning där upplåning från de allmänna pensionsfonderna övervägs och tillkännager detta för regeringen. , som ansvarar för drift, underhåll och investeringar av den statliga transportinfrastrukturen, föreslår glädjande nog att byggandet av Norrbotniabanan mellan och ska påbörjas under kommande planperiod åren 2018–2029. innebär förslaget att det enbart är delen –som avses samt att endast av de totalt som krävs för detta avsnitt ryms . Detta innebär att utbyggnadstakten blir utomordentligt långsam och ett färdigställande av Norrbotniabanan i sin helhet mellan och riskerar att skjutas fram mot perioden –2040. Detta leder till en uppenbar risk att kuststråket –inte kommer att kunna ha en sammanhållen och funktionell järnväg som tillgodoser näringslivets behov av snabba och robusta person- och godstransporter, som i sin tur stärker både nationens och de berörda regionernas konkurrenskraft. Under många årtionden har infrastrukturen försummats och det har blivit allt mer tydligt. har halkat efter och det kommer att bli både kostsamt och dyrt att bygga upp vägar och järnvägar till de nivåer som är nödvändiga för både befolkningens och näringslivets behov av transporter. En mycket viktig satsning för och dess näringsliv är att slutföra byggnationen av de olika beståndsdelarna i den Botniska korridoren. Norrbotniabanan är en del av denna korridor och Norrbotniabanan är också definierad som en flaskhals i EU:s stomnät för järnväg, vilket tillkom efter en ansökan från alliansregeringen. Genom att Norrbotniabanan ingår i EU:s stomnät för järnväg finns också goda möjligheter att söka medfinansieringsmedel från EU:s särskilda fond för detta, ”Connecting European Facility”. har detta resulterat i att EU godkände en ansökan om medfinansiering med för att färdigställa järnvägsplanerna för den första delsträckan av Norrbotniabanan – delen mellan och . Resterande 100 miljoner medfinansieras via de regionala transportplanerna i och . Detta är en extremt viktig faktor och framgång vad gäller tillskott av medel. När beslut om byggande och finansiering av Norrbotniabanan väl fattats kan man ansöka om medfinansiering på av planeringskostnaden och av byggkostnaden. Vi räknar med att det ska finnas framtida möjligheter till medfinansiering via EU. Enskild förhandlingsperson – en nödvändighet Det finns en mycket stark vilja att förverkliga Norrbotniabanan i både Norr- och och det gäller såväl offentliga institutioner, näringsliv som vanliga medborgare. För att samla regionen bildades ett särskilt bolag – . Motivet var att ge det fortsatta arbetet en tydlig juridisk och organisatorisk plattform, men också för att markera allvaret gällande de berörda länens ambition och engagemang för att genomföra projektet. När förslag väl följts upp genom fastställande av nationell plan för transportsystemet 2018–2029, som innebär att påbörjar en utbyggnad av Norrbotniabanan, bör därför inriktningen vara att Norrbotniabanan i sin helhet ska genomföras så snabbt som möjligt. Detta bör bland annat ske genom att ges ett särskilt uppdrag av regeringen att forcera genomförande av nödvändiga planinsatser. Vidare bör regeringen utse en särskild förhandlingsperson i syfte att finna finansieringslösningar som innebär upplåning av investeringsmedel till en långsiktigt stabil räntesats. Detta kan ske genom flera olika alternativ, varav möjligheten till upplåning via allmänna pensionsfonder bör vara ett av alternativen som prövas. Motivet att pröva möjligheten till en finansieringslösning för Norrbotniabanan och andra viktiga infrastruktursatsningar via de statliga Allmänna Pensionsfonderna är logisk. Detta då fungerande långsiktigt hållbara transporter är en mycket viktig förutsättning för ekonomisk tillväxt. Därför bör AP-fonderna tillåtas placera sina pengar även i svenska systemutvecklande infrastrukturprojekt. Ett argument i sammanhanget mot lånefinansiering av transportinfrastruktur brukar vara att detta låser upp handlingsfriheten för kommande generationer. Men det omvända argumentet är rimligtvis lika rimligt; att uteblivna långsiktigt hållbara transportlösningar minskar kommande generationers möjlighet till tillväxt, god miljö och säkerhet. Detta bör ge regeringen till känna.