mot · H5023215 · 2017-10-05 00:00:00 — Därför behövs insatser för att stärka möjligheterna till såväl nationell som internationell adoption. Stärk rättsskyddet för barn som blivit till genom surrogatmoderskap Alla familjer ska kunna vara trygga i oavsett hur de har bildats. Det finns många barn runt om i landet som är födda genom surrogatmoderskap utomlands. Bland dessa finns också hbtq-familjer. Dagens lagstiftning är inte anpassad för de omständigheter som surrogatmoderskap utomlands medför, och familjerna möts av en lång rad svårigheter gällande till exempel rättsliga oklarheter kring vårdnadshavare, rätt till föräldrapenning samt vad som gäller vid sjukdom eller olycksfall. Familjerna riskerar att hamna i utdragna och oklara processer som innebär oro och otrygghet. De möjligheter som redan finns i andra länder att bilda familj genom surrogatmoderskap innebär att fler barn i kommer att vara födda på detta sätt. Lagstiftningen bör ändras i takt med samhällsutvecklingen och anpassas efter den verklighet som människor lever i. Barnen finns här . De bor med sina familjer och växer upp tillsammans med sina vänner. De går i förskolan eller skolan och deltar i olika fritidsaktiviteter. handlade 29 kommuner i ungefär 100 ärenden med barn som tillkommit via surrogatarrangemang utomlands. Denna takt har därefter troligen ökat ytterligare . har mottagit ungefär ett nytt ärende avseende svenskt medborgarskap gällande barn som tillkommit via surrogatmoderskap i andra länder. I betänkandet Olika vägar till föräldraskap uttrycks det bland annat att inte kan anses ha något ansvar för barn som tillkommit utomlands om de inte är svenska medborgare. Vi delar inte den uppfattningen. Barn som tillkommer via surrogatarrangemang utomlands ska ha rätt till samma trygghet och rättssäkerhet som andra barn. Det ställer tydliga krav på ansvarstagande. I sitt remissvar på utredningen gör en annan analys jämfört med utredningen och drar andra slutsatser. De menar att barn som tillkommit utomlands genom surrogatmoderskap har gjort det för att svenska medborgare och andra personer med hemvist i försökt finna alternativa vägar att få barn. uttrycker att de här barnen har en stark koppling till och att den svenska staten bör ta ett visst ansvar för vad medborgare gör utomlands. Det genomförda surrogatarrangemanget har till syfte att de tilltänkta föräldrarna ska ta med sig barnet till hemlandet. drar slutsatsen att inte kan frånsäga sig ansvaret för dessa barn. uppmanar regeringen att återkomma med hur lagstiftningen kan förtydligas för att de familjer med barn som tillkommit genom surrogatmoderskap och finns i ska få en bättre rättslig situation och samma självklara trygghet som alla andra familjer. Utredningen om olika vägar till föräldraskap har landat i slutsatsen att surrogatmoderskap inte ska tillåtas i . Det är olyckligt att utredningen när det gäller altruistiska surrogatmoderskap till betydande del argumenterar som om dessa i huvudsak liknar och fungerar som kommersiella surrogatmoderskap. Det är även en brist i utredningen att erfarenheterna av altruistiskt surrogatmoderskap från andra länder inte redovisats i slutbetänkandet. Det handlar exempelvis om och . I finns studier som täcker in i stort sett samtliga personer som genomgått altruistiskt surrogatmoderskap från och med när det blev tillåtet enligt lag . Vi har tilltro till att människor kan fatta välgrundade och avvägda beslut och ta ansvar för dessa. Vi menar vidare att beslut om surrogatmoderskap inte kan antas vara beslut som präglas av att de fattas snabbt och oöverlagt under tidspress, utan att beslut av denna natur mellan närstående fattas i ömsesidig respekt, närhet och kärlek. Vi tror att det finns många som skulle uppskatta friheten att kunna hjälpa en nära vän eller anhörig att skaffa barn. är öppna för att altruistiskt surrogatmoderskap bör tillåtas i . Detta skulle också förbättra förutsättningarna för hbtq-personer att bilda familj och få denna familjebildning erkänd av samhället. Vi hyser stor respekt för komplexiteten i frågor som rör assisterad befruktning, inte minst surrogatmoderskap. Ett tillåtande av surrogatmoderskap kräver att centrala frågor om föräldraskap besvaras. Det finns också svårigheter med risker för påtryckningar mot kvinnor om surrogatmoderskap skulle tillåtas. Det är avgörande att säkerställa att påtryckningar och tvång inte får förekomma i . Rätten till självbestämmande och informerat samtycke är grundläggande. Det informerade samtycket ställer krav på att en människa dels ska få tillräcklig information, dels ska förstå denna information innan hon eller han lämnar sitt samtycke. Utredningen har tagit fram förslag på hur processen kring surrogatarrangemang i skulle kunna se ut. Dessa utgör en god grund att bygga vidare på. Barnets och de tilltänkta föräldrarnas perspektiv är viktiga. Vid ett förfarande med surrogatmoderskap är det centralt att varje sådant föregås av en omsorgsfull lämplighetsbedömning. Detta gäller både den tilltänkta surrogatmodern och de blivande föräldrarna. Vi menar att regeringen nu efter remissperiodens slut bör se över frågan i syfte att ta fram förslag som möjliggör altruistiskt surrogatmoderskap i . Utred informationsplikten mot bakgrund av ny kunskap och fortsätt arbetet med hivprevention lanserade kunskapsunderlaget Smittsamhet vid behandlad hivinfektion . Där slås fast att risken för att överföra hiv genom sexuell kontakt vid välfungerande behandling och användande av kondom är minimal. I rapporten konstaterar man också att dagens effektiva medicinska behandling mot hivinfektion har medfört en drastiskt minskad sjuklighet och dödlighet hos patienter med hivinfektion. Behandlingen har också visat sig ha en effekt på smittsamheten hos de enskilda patienterna och på smittspridningen på befolkningsnivå. Målet måste vara att arbeta för att ingen smittas av hiv och att alla smittade medicinerar sig. För att åstadkomma detta behöver lagstiftningen uppdateras utifrån rådande kunskapsläge. Mycket talar för att lagen är kontraproduktiv ur ett preventionsperspektiv. Majoriteten av dem som blir smittade med hiv blir det av någon som inte själv vet om att han eller hon bär på hivviruset. Nysmittade är som mest smittsamma, och då känner man ofta inte till sin hivstatus. Det finns därför en del som tyder på att informationsplikten inte löser problematiken. Det viktiga är framförallt att se till att fler testar sig och får behandling så att smittorisken drastiskt minskar. Mot bakgrund av detta menar att informationsplikten förutsättningslöst behöver utredas som annat preventivt hivarbete måste fortsätta vara aktivt och starkt. Låt icke-diskriminering råda vid blodgivning Ofta råder blodbrist i olika delar av landet. Ändå ser reglerna olika ut beroende på sexuell läggning. Detta tar sig uttryck i regelverk för blodgivning som innebär att en heterosexuell blodgivare som har samlag med en ny partner måste vänta han eller hon får donera blod, medan en homosexuell man måste vänta . Vi menar att regler bör fokusera på riskbeteende, inte på sexuell läggning. Sänk åldersgränsen vid juridiska könsbyten och andra åtgärder kopplade till könsbyte Enligt lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall ska den som vill ändra juridisk könstillhörighet i , efter egen ansökan, få fastställt att han eller hon har en annan könstillhörighet än den som framgår av folkbokföringen, om han eller hon upplever att han eller hon tillhör det andra könet, uppträder i enlighet med denna könsidentitet, antas komma att leva i denna könsidentitet även och har fyllt . Många problem har rapporterats för personer som har ändrat könstillhörighet. Bland annat har rapporterat att många upplevt ett stort problem att få nya betyg och intyg med den nya identiteten. Detta bör ses över och åtgärdas. konstaterade för i rapporten och övriga personer med könsidentitetsstörningar att det finns brister inom hälso- och sjukvården i vården och behandlingen av transsexualism och övriga könsidentitetsstörningar. Mycket tyder på att problem fortsatt finns och att åtgärder därför bör vidtas. publicerades ett betänkande från den statliga utredningen för fastställelse av ändrad könstillhörighet (dir. 2014:20). Där föreslås att man ska ersätta den nuvarande könstillhörighetslagen med två nya lagar för att skilja de juridiska och medicinska delarna av den könskorrigerande processen från varandra. Utredningen föreslår även att åldersgränsen för tillståndsprövning gällande ändrad juridisk könstillhörighet och ingrepp i könsorganen och könskörtlarna ska sänkas. Att ändra sitt juridiska kön är en förutsättning för att få tillgång till officiella handlingar som pass och id som också speglar det kön man identifierar sig med. Eftersom man i behöver visa legitimation eller ange sitt personnummer för de mest vardagliga saker kan det leda till betydande problem för den enskilda att inte kunna byta juridiskt kön. anser att frågan är komplex men bedömer att nuvarande lagstiftning behöver bli mer flexibel så att juridiskt könsbyte under vissa förutsättningar ska vara möjligt även för personer . Förbättra situationen för äldre hbtq-personer vill se en jämlik hälso- och sjukvård. Det innebär att vård och behandling ska erbjudas på lika villkor och med gott bemötande till alla, oavsett bostadsort, ålder, kön, funktionsnedsättning, utbildning, social ställning, etnisk eller religiös tillhörighet eller sexuell läggning. ska främja människors ekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor och aktiva deltagande i samhällslivet. I kartläggningen Äldre hbt-personer och kommunernas vård och omsorg om äldre (2013) skriver följande: I ett femtonårsperspektiv framåt kommer antalet personer i befolkningen som är att öka mycket kraftigt. I de generationer som når höga åldrar , och där behoven av vård och omsorg är stora, förväntas en högre andel än vara öppna med sin sexuella läggning. För att dessa äldre personer ska få de tjänster de har rätt till och ett gott bemötande krävs att kommuner och enskilda utförare som arbetar på kommunens uppdrag skapar en handlingsberedskap för en sådan utveckling. Detta är en fråga som behöver mer uppmärksamhet, inte minst i den hbtq-strategi som vill förlänga och uppdatera. Det kan handla om att identifiera behov och intresse för olika former för att ge vård och omsorg, integrerat eller i särskilda lösningar i större kommuner – däribland hbtq-boenden. Mångfald och valfrihet är här, som i många andra sammanhang, centralt. Kartläggningen visade bland annat att ytterst få samkönade par bor tillsammans i särskilda boenden för äldre. Inte någon kommun eller stadsdel i storstäderna rapporterar att de från verksamheterna fått något klagomål knutet till äldre homosexuellas, bisexuellas, eller transpersoners vård och omsorg. Det resultatet kan tolkas på olika sätt och behöver inte innebära att verksamheten möter de behov som denna grupp har. Det kan istället vara ett tecken på att dessa personer inte öppet vill visa sin sexuella läggning, menar . av landets kommuner har behandlat hbtq-frågor i sin fortbildning eller i information till personalen. Av de kommuner med mer än 50 000 invånare som har arbetat för att motarbeta våld i nära relationer har beaktat äldre hbtq-personer, vilket visar att det arbetet har medfört ett ökat fokus på denna grupp. möjligheten att låta idrottsrörelsen främja inkludering av hbtq-personer Idrottsrörelsen fyller en mycket viktig funktion i samhället. Det är en viktig del av civilsamhället och en av de största folkrörelserna i vårt land. Inte minst är idrottsrörelsen viktig för sammanhållningen i samhället och de värderingar som håller samhället samman. Idrottsrörelsen är viktig för att motverka segregation och kan även vara betydelsefull för att främja att fler människor vågar vara öppna med sin sexuella läggning och könsidentitet. I unga hbt-personer anges att av de unga heterosexuella männen (16–) idrottar i en förening. Bland homo- och bisexuella män var andelen . Av de unga heterosexuella kvinnorna (16–) svarade att de idrottar i en förening. Bland homo- och bisexuella var andelen . har en policy mot sexuell diskriminering och arbetar med att sprida kunskap och information om frågor rörande hbtq. Det gör man bland annat genom information, utbildning och seminarier. Det arbete som idrottsrörelsen gör är välkommet. Möjligheten att stödja idrottsrörelsen i denna funktion bör ses över. Säkerställ att röst för hbtq-personers rättigheter i EU och internationellt är stark Situationen för hbtq-personer är svår i många av världens länder. Samkönade relationer är förbjudna i drygt 70 länder. Tolv länder har dödsstraff för homosexuella handlingar. Genom utrikes- och biståndspolitiken kan spela en viktig roll för att stärka mänskliga rättigheter, frihet och demokrati. vill att ska vara en tydlig röst i världen för hbtq-personers rättigheter. I tider när länder stiftar lagar som kränker människor på grund av deras sexuella läggning måste stå upp för hbtq-personers rättigheter. Vår utrikes- och biståndspolitik måste vara värderingsdriven och våga ta strid för mänskliga rättigheter. Under alliansregeringen anpassades biståndet till en rad länder för att ge starkare stöd och hjälp där hbtq-personer är särskilt utsatta. Dessutom drogs biståndet till in när särskilt omfattande kränkningar av hbtq-personers mänskliga rättigheter förekom. Svensk biståndspolitik måste markera mot kränkningar av hbtq-personers rättigheter. vill även lyfta hbtq-frågorna inom EU. vill att registrerade partnerskap och samkönade äktenskap som ingåtts i erkänns i hela EU.