mot · H5023421 · 2017-10-05 00:00:00 — Ny medicinteknik och nya målstyrda läkemedel ska kunna nå cancerpatienter snabbare i hela landet. Cancerpatienters rättigheter behöver skärpas. Patienternas rättigheter i är i ett internationellt perspektiv relativt svaga och outvecklade. Alla cancerpatienter ska få välja slutenvård. Det krävs skärpta krav på och uppföljning av att patientlagen verkligen införs överallt i vården. har genomslaget varit svagt. [26] Därtill måste förbättringar ske vad gäller information om patienternas rättigheter. Ta fram och uppgradera ny samlad nationell cancerstrategi. Skärp cancerpatienternas rättigheter inom patientlagen och patientsäkerhetslagen. Genomför utvärdering av Regionala cancercentrums, RCC, förutsättningar och uppdrag. Stimulera och samordna digitaliseringen En stor möjlighet som inte tagits tillvara tillräckligt väl i handlar om digitalisering av hälso- och sjukvården. ligger inte i framkant när det gäller att använda de digitala möjligheterna. En av de främsta utmaningarna handlar därför om att möjliggöra mer av ett metodiskt, samordnat och strukturerat användande av digital teknik och modern informationshantering i vården. Dagens patienter har stora förväntningar gällande att få service och information om var i vårdprocessen de befinner sig. Det finns redan förväntningar hos en del att kunna skriva i sin egen journal och lämna egna uppmätta värden om blodtryck, ekg och annat som kan skickas in digitalt. Kan material som är känsligt för den enskildes integritet hanteras korrekt och säkert via banker så ska det också kunna fungera så inom vården. Dagens lagstiftning som påverkar möjligheterna att digitalisera mer av vården behöver ses över. Personlig integritet måste alltid vägas mot öppenhet gällande information som kan förbättra patientens vård och stärka patientsäkerheten. Möjligheten för alternativa vårdgivare att få tillgång till digital information bör underlättas. Ytterligare en stor utmaning är att uppgifter om patienters läkemedel är utspridda på många olika informationskällor i olika delar av vården samt i de register över recept och uthämtade läkemedel som förs av . Det behövs därför en nationell läkemedelslista för att stärka patientsäkerheten i vården. En nationell läkemedelslista ska kunna länkas samman med journalsystemen. Om patienten kan använda sin egen dator, smarta telefon eller läsplatta i kontakter med vården kan användningen av tid och resurser effektiviseras för såväl vården som patienterna. Vården bör därför kunna flyttas närmare patienterna genom fler virtuella vårdrum samt distansteknik. Digitala vårdbesök ska ersättas på ett sådant sätt att utvecklingen mot virtuella lösningar stimuleras, inte förhindras. Det ökar tillgängligheten och medför möjligheter till effektivare och snabbare vård. Slutsatsen är tydlig i genomförda utredningar att det finns ett växande behov av mer nationell samordning gällande digitalisering. [27] Det är en betydande utmaning att 21 regionala och 290 lokala huvudmän agerar självständiga beställare av digitala system. Den nationella samordningen gällande digitaliseringen av vård, omsorg och apotek behöver därför stärkas. Stimulera, stärk och samordna digitaliseringen inom vård, omsorg och apotek. Se över och reformera lagstiftningen gällande digital patientinformation. Den ska ta sin utgångspunkt i individen, inte vilken organisation som registrerar informationen. Inrätta en nationell samlad läkemedelslista. Se över och utveckla system för att ersätta digitala vårdbesök på ett sådant sätt att utvecklingen av virtuella lösningar stimuleras, inte hindras. Digitalisering av vård ska hanteras på ett effektivt och patientsäkert sätt. Styr vården med kvalitet – tillsyn, generell tillståndsplikt och uppföljning Det finns ett tydligt behov av mer nationell tillsyn och uppföljning. Det ska vara ordning och reda i välfärden. En generell tillståndsplikt kombinerad med ägarprövning och ledningsprövning är centrala delar i arbetet för att stärka och säkra kvalitet i alla delar av hälso- och sjukvården. Detta står inte i motsättning till att minska detaljstyrning och öka inslagen av tillit till vårdens professioner. Kvalitetsuppföljning är en viktig del av själva kvalitetsutmaningen. Uppföljning, utvärdering, tillsyn och analys ska alltid ingå som redskap i styrning av vård och omsorg så att samlad kunskap finns om resultat och måluppfyllelse. Hur resultaten uppnås är också en viktig del i uppföljningen av kvalitet. är en viktig åtgärd som syftar till att få fram ännu tydligare samlade data för bättre resultat i vården. Det handlar exempelvis om en ständig utveckling av kvalitetsindikatorer, register, öppna jämförelser i vård och omsorg samt brukarundersökningar. Alla patienter och anhöriga ska få ta del av mer öppna redovisningar av såväl uppnådd kvalitet som rådande tillgänglighet till vård. En generell tillståndsplikt införs för alla utförare i välfärden, oavsett driftsform. Tydliga krav på och prövning av ägare och ledning i välfärden. Prövning om krav på ekonomisk uthållighet i syfte att säkerställa långsiktighet i alla verksamheter. Stärk tillsyn och uppföljning av hälso- och sjukvården. Stärk vårdkedjan – mödravård, förlossningsvård och eftervård Att bli förälder och bilda familj ska vara en lycklig och positiv del av livet. Ingen ska behöva känna sig otrygg eller osäker inför mötet med mödravården eller förlossningsvården. Tyvärr är det inte så . Den svenska förlossningsvården har blivit gradvis otryggare. Fler nyförlösta måste återinskrivas akut, andelen förlossningsskador ökar och en större andel barn mår sämre efter förlossningen. Enligt ligger högt över snittet när det gäller förlossningsskador. Det är även stora regionala skillnader. I återinskrivs av andelen mammor akut, i . –2014 var det fem gånger så vanligt att mammor drabbades av förlossningsskador i (3,) som i (0,). Sambanden mellan mödravård, förlossningsvård och eftervård har inte utretts . Dagens vårdkedja med dess olika delar hänger inte samman på det sätt som är nödvändigt. Därtill är patientlagens genomslag bristfälligt vad gäller möjlighet till valfrihet och delaktighet. [28] Det är därför bra att Kommuner och Landsting tagit initiativ till att analysera sambanden mellan mödravård, förlossningsvård och eftervård. Det räcker emellertid inte. Mer måste göras nu och fler perspektiv ska beaktas. har därtill kartlagt hur vården efter förlossning ser ut inom svensk hälso- och sjukvård. bedömning är att det finns tydliga brister och behov av förändringar i vården efter förlossning. Det avser såväl vården på sjukhus som efter hemgång från sjukhuset. Många brister inom vården till kvinnor efter förlossning är av strukturell karaktär och kräver bland annat organisatoriska förändringar i landsting och regioner för att kunna genomföra en mer patientcentrerad, patientsäker, tillgänglig och jämlik vård för alla patienter oavsett bostadsort. Det handlar exempelvis om att sjukhusvården behöver utformas mer utifrån patienternas behov. Det är otydligt vart kvinnor ska vända sig vid behov av stöd och eftervård när sjukhuset inte längre har ansvar för vården. Därtill behöver uppföljning och tillgång till vård efter förlossning utvecklas. Kontinuitet i vårdkedjan gällande den personal kvinnor möter i samband med såväl graviditet, förlossning och eftervård behöver stärkas. Det råder därtill brist på erfarna barnmorskor. Fram beräknas bristen omfatta ungefär 1 300 barnmorskor. [31] ökade tillgången till barnmorskor . [32] Vi ska ha en säker förlossningsvård i . Det handlar om kvinnors hälsa och nyföddas trygghet. Välutbildade barnmorskor behövs. Antalet barnmorskor behöver öka. Stärk vårdkedjan mellan mödravård, förlossningsvård och eftervård. Stärk patientlagen gällande mödravård, förlossningsvård och eftervård. Utöka antalet utbildningsplatser för barnmorskor. Skärp straffen gällande hot och våld mot vårdpersonal Den bristande respekt och hot och våld som förekommer mot personal inom svensk hälso- och sjukvård är totalt oacceptabelt. Vårdpersonalen måste ha ett ordentligt skydd. Vårdens medarbetare ska kunna känna sig säkra och trygga på jobbet. Det är helt grundläggande. Alltför många inom vården har känt sig utsatta för hot och våld av händelser relaterade till deras yrkesutövning . Därför ska straffen skärpas för våld och hot som riktas mot dem på grund av deras arbetsuppgifter. Hoten inträffar exempelvis i samband med att det förekommit grov våldsbrottslighet där ett eller flera offer transporteras till ett sjukhus akutmottagning. Där fortsätter oroligheterna och personalen blir extra utsatt. De allra vanligaste formerna av hot och våld uppstår emellertid när någon är missnöjd med sin egen eller en anhörigs behandling och bemötande inom vården. Detta är emellertid tyvärr inte något nytt. Den kraftiga ökning av hot och våld inom vården som skedde har stannat kvar på en hög nivå alltsedan dess. Det förekommer dock betydande variationer beroende på vald studie hur vanlig denna utsatthet av hot och våld är inom vården. Studier visar att allt från en av tio till sex av tio inom vårdpersonalen varit utsatta för hot eller våld . Hot och våld mot vårdpersonal är aldrig acceptabelt. Därtill riskerar dessa oacceptabla beteenden att leda till att vården får ännu svårare att behålla och rekrytera personal. Hot och våld mot vårdens personal medför allvarliga konsekvenser såväl för den drabbade som för hela arbetsplatsen. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att det bör införas en särskild straffskärpningsgrund som innebär att alla brott som innefattar ett angrepp mot viktiga samhällsfunktioner, såsom den samlade hälso- och sjukvården eller , leder till skärpta straff. Våld och hot om våld mot vårdpersonal är attacker mot livsviktiga samhällsfunktioner. Personalen inom vården ska aldrig behöva acceptera att hot, trakasserier och våld blir en del av deras vardagliga arbetsmiljö. Inför en särskild straffskärpningsgrund och skärp straffen gällande angrepp, hot och våld mot vårdens personal i deras yrkesutövning. Prioritera insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Vi vill prioritera insatserna och skyddet mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att man bör fullfölja insatserna mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. Nationell samordning och uppföljning är väsentliga inslag i ett strukturerat arbete för att fortsätta bekämpa smittsamma sjukdomar som sprids snabbt över världen. Det behövs en ny uppgraderad nationell strategi för bekämpning av hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. Ny uppgraderad nationell strategi för bekämpning av hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. Stärk äldres rätt till ett värdigt liv Vi vill stärka äldres rätt till ett värdigt liv. Det handlar bland annat om att försöka bryta äldres ofrivilliga ensamhet. Ensamhet leder till utanförskap och isolering. Nära sex av tio äldre uppger att de känner sig ensamma. [34] Ofrivillig ensamhet kan göra att människor känner sig olyckliga och det är ovärdigt ett välfärdssamhälle som ska ta hand om sina äldre. Att stärka äldres rätt till värdigt liv handlar i grunden om trygghet och välbefinnande. Ett värdigt liv är rätt till privatliv och kroppslig integritet, delaktighet och möjlighet till självbestämmande, även när man blir äldre och behöver mer av samhällets stöd. Därtill att de insatser som äldre behöver genomförs av äldreomsorgen med kvalitet, kontinuitet och respektfullt bemötande. Att stärka äldres rätt till ett värdigt liv när de har behov av olika former av äldreomsorg bygger på ett metodiskt, målmedvetet och strukturerat kvalitetsarbete. Äldreboenden ska erbjuda goda boendemiljöer i kombination med vård och omsorg av hög kvalitet. ska ske med kontinuitet i bemanning och på avtalade tider. För att möta äldreomsorgens omfattande utmaningar att kunna bidra till att stärka äldres rätt till ett värdigt liv krävs att konkreta reformer genomförs. Vi vill för det första bryta äldres ofrivilliga ensamhet. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att det skyndsamt bör genomföras en strukturerad satsning. Äldre som vill ska till exempel kunna få komma ut i friska luften och promenera i sällskap. Satsningen ska genomföras i samarbete mellan kommuner, och till exempel Senior alert. För att lyckas bryta äldres ofrivilliga ensamhet krävs att alla inblandade gör sin del av arbetet. Det handlar om kommunernas ansvar att se till att personal inom hemtjänst och äldreboende har utbildning och tid för att möta äldres ensamhet. Viktigast av allt är ett tydligt och engagerat ledarskap. Som uppmuntrar och skapar ett arbetsklimat som tar vara på idéer och uppmuntrar till fler aktiviteter för de äldre. Äldre i behov av mer stöd och hjälp behöver känna gemenskap med andra, meningsfullhet i tillvaron, begriplighet och hanterbarhet i vardagen. Äldre ska ha inflytande över sitt eget liv och exempelvis kunna välja vilken tid de vill äta frukost och kunna ta ett glas vin till middagen. De äldre ska behandlas med respekt. Deras önskemål ska tas på allvar. Närmare 40 000 äldre lider av undernäring i . Det är dessutom mellan 110 000 och 120 000 som riskerar att drabbas av undernäring. I vissa kommuner är mer än var fjärde äldre inom äldreomsorgen undernärd. [35] Detta är en helt oacceptabel utveckling. Att många äldre lider av allvarlig undernäring beror ofta på, förutom måltiders kvalitet, brister på kompetens att kunna göra individuella bedömningar, för lång nattfasta samt att många äldre ges för många och ibland fel mediciner. Det handlar även om att en del äldre har en dålig tandstatus som gör det svårt att tugga och svälja maten. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att det ska genomföras ett måltidslyft i äldreomsorgen. Därför föreslår vi att ett särskilt riktat och sökbart statsbidrag införs. Måltidslyftet bör prövas till exempel i samarbete mellan några intresserade kommuner, och det Senior alert samt forskning som bedriver studier om äldre och matens inverkan på äldres välmående. En stor risk i samband med äldres ofrivilliga ensamhet är undernäring, felmedicinering och att många äldre upplever sig tvingade att genomföra besök på sjukhusens redan hårt belastade akutmottagningar eftersom den nära vården och omsorgen inte är tillräckligt utbyggd och tillgänglig i delar av . Logopeder arbetar aktivt för att öka medvetenheten om logopeders kompetens vad gäller ät- och sväljsvårigheter. Utan logopedisk kompetens finns risk att insatser kring måltid och ätande inte ger förväntad effekt. Om grunden till undernäring hos äldre är ät- och sväljsvårigheter finns risk att åtgärder inte blir så verkningsfulla som de kunnat bli med rätt diagnos och rätt insatser i kombination med sällskap och vällagad mat. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att man bör prioritera insatser rörande äldres ät- och sväljsvårigheter i samband med måltider i äldreomsorgen. Måltidslyftet ska inkludera ett systematiskt arbete med att ställa rätt diagnos och rätt insatser för äldre med ät- och sväljsvårigheter. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att den ska ge Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att sammanställa och analysera projekt och goda exempel som redan finns i kommuner där äldreboenden valt att medvetet prioritera äldres möjligheter att i sällskap komma ut i friska luften, samt kommuner där äldreboenden valt att medvetet prioritera kvaliteten i måltiderna till de äldre. Goda exempel på äldreboenden med hög kvalitet på måltider kan handla om att maten är hemlagad och lagas med närproducerade råvaror. Äldreboendens måltider där detta sker kostar inte mer än maten på andra jämförbara äldreboenden. Det handlar istället om prioriteringar, engagemang och tydligt ledarskap. Socialtjänstlagen ska utformas så att den ger goda möjligheter till förenklad biståndsbedömning bland annat i samband med prövning av äldres rätt till hemtjänst. Valfrihet och mångfald inom äldreomsorg och lagen om valfrihetssystem (LOV) ska utvecklas och stärkas. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att man bör möjliggöra förenklad biståndsbedömning. Förändra socialtjänstlagen så att den tillåter flexibel och förenklad biståndsbedömning. En sådan förenkling i socialtjänstlagen kan se till så att äldre bland annat ges ett snabbare stöd i form av till exempel hemtjänst och trygghetslarm. Därtill kan den tid som personal lägger ned på administration förkortas. Den ändring som alliansregeringen införde i socialtjänstlagen som innebär att äldre par har rätt att fortsätta bo tillsammans när den ena parten behöver ett särskilt boende var ett led i att stärka äldres trygghet. Att försöka säkerställa att äldre ska kunna känna sig trygga med att fortsätta leva tillsammans även när omsorgsbehoven skiljer sig åt. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att Myndigheten för vård- och omsorgsanalys ska ges i uppdrag att genomföra en fördjupad studie av synbara effekter och resultat av den införda parboendegarantin. Den ska ge äldre och deras nära anhöriga ökad trygghet och inflytande över vardagslivet när ork och hälsa sviktar. Alliansregeringen genomförde –2014 ett statligt investeringsstöd omfattande gällande såväl nybyggnation som ombyggnation av särskilda boendeformer för äldre. användes detta statliga investeringsstöd för att färdigställa ungefär 10 000 lägenheter i särskilt boende. Ungefär sju av tio kommuner hade tillräckligt med eller ett överskott av bostäder i särskilda boendeformer för äldre. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att den ska ge i uppdrag att följa upp och utvärdera bedömning och beslut om färdtjänst. Bedömning och beslut om färdtjänst är ett beslut som kraftigt påverkar den enskildes möjligheter att leva ett rörligt liv. Tillgång till färdtjänst kan ges till dem som har långvarig funktionsnedsättning. En nedsättning som medför svårigheter att förflytta sig på egen hand eller att klara av att resa med allmänna kommunikationsmedel. Långvarig eller bestående funktionsnedsättning innebär, enligt lag, att den ska vara bestående . Den enskilde ska ansöka om tillstånd för färdtjänst i den kommun där man är folkbokförd. Det är i färdtjänstlagen som det regleras vem som kan få tillgång till färdtjänst och det är den berörda kommunens utredare som fattar beslut i det enskilda ärendet. upplevs det av många som krångligt att söka och få färdtjänst och bedömningarna skiftar mellan kommunerna. För äldre som exempelvis får svårigheter att gå, har problem med yrsel och därmed balanssvårigheter borde man kunna se över regler, för att underlätta kvarboende hemma. Genomför en strukturerad satsning på att bryta äldres ofrivilliga ensamhet. Genomför ett måltidslyft inom äldreomsorgen. Prioritera insatser rörande äldres ät- och sväljsvårigheter. Ge Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att sammanställa och analysera goda exempel som finns rörande till exempel äldres möjligheter att i sällskap komma ut i friska luften, samt kvaliteten i måltiderna till de äldre. Förenklad biståndsbedömning för äldre genom att förändra socialtjänstlagen. Ge Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att genomföra en fördjupad studie av effekterna och resultaten av den införda parboendegarantin. Följ upp och utvärdera särskilt bedömning och beslut om färdtjänst. Trygga boende för äldre Många äldre trivs bäst hemma och vill bo kvar hemma . De ska erbjudas hjälp och stöd via hemtjänst och hemsjukvård. Men det finns även äldre som är för friska för vårdboende som upplever ensamhet och otrygghet i sitt boende och som inte vill bo kvar hemma. För dem ska det finnas alternativ till att bo kvar hemma som erbjuder mer trygghet och social samvaro. Tyvärr är bristen på olika boenden stor och det behöver byggas många nya former av boenden, däribland vårdboenden. Här finns stort utrymme för kommuner att tillsammans med bostadsaktörer stimulera och utveckla nya former av boenden för äldre som kan erbjuda olika former av tjänster, stöd, gemenskap och aktiviteter. Vi menar att det behövs olika trygga boendeformer som äldre kan välja mellan innan de är i behov av vårdboende. har olika typer av sådana boendeformer utvecklats dels seniorboenden, dels trygghetsboenden. Det är boende i hyresrätts- eller bostadsrättsform som erbjuder olika tjänster och kringaktiviteter, exempelvis olika former av service, personal/bovärd på angivna tider, trygghetslarm, hushållsnära tjänster, gemensamma måltider, sociala aktiviteter, motionsmöjligheter, stimulerande inomhus- och utomhusmiljöer med mera. Det är vår uppfattning att det fortfarande finns stort utrymme för fortsatt utveckling av dessa boenden, exempelvis kan de i högre utsträckning kopplas till olika former av vårdmöjligheter. Det finns seniorboenden där tillgång finns till såväl omvårdnadspersonal som sjuksköterska och läkare, men det är än så länge ovanligt. Vanligast är att de boende i senior- eller trygghetsboenden får omvårdnadsbehov tillgodosedda genom att ansöka om hemtjänst. Vissa seniorboenden driver hemtjänst kopplat till boendet. De boende får även hemsjukvård precis som i en vanlig bostad. Det är vår uppfattning att kommunerna ska stimulera tillkomsten av fler seniorboenden och trygghetsboenden genom mark- och bostadspolitik liksom genom medverkan av och hemsjukvård framförallt för de mest sjuka äldre och multisjuka kroniker. Därtill bör kommunerna stimulera framväxt av fler trygghetsboenden genom aktiva stödsystem som både ställer krav på boendena och underlättar för dem att komma till stånd. Goda exempel bör lyftas fram och spridas av exempelvis Myndigheten för vård- och omsorgsanlys. Kommunerna har en viktig roll både genom att stimulera tillkomst av seniorboenden och trygghetsboenden genom mark- och bostadspolitik liksom genom medverkan av och hemsjukvård. Kommunerna kan komplettera marknaden med bostäder genom tydliga ägardirektiv till kommunägda bostadsföretag om att bygga exempelvis trygghetsboenden. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att de ska ge i uppdrag att följa och utvärdera hur ägardirektiv utformas gällande byggande av fler trygghetsboenden för äldre. Ge i uppdrag att följa och utvärdera hur ägardirektiv utformas gällande byggande av fler trygghetsboenden för äldre. Det finns stora svårigheter att säkerställa kompetens- och personalförsörjningen inom äldreomsorgen. bottnar upplevda brister i kvalitet i äldreomsorgen på dess oförmåga till kontinuitet i bemanning. Den kortsiktiga och långsiktiga förmågan att säkra personalförsörjningen är helt avgörande för äldreomsorgens möjligheter att bedriva verksamhet av hög kvalitet. Fyra av tio undersköterskor saknar yrkesutbildning. –2014 har antalet undersköterskor i kommunerna ökat från cirka 41 500 anställda till ungefär 125 000 anställda. [38] visar att det totalt var 138 000 undersköterskor som arbetade inom hemtjänst, hemsjukvård och äldreboenden . Drygt nio av tio undersköterskor är kvinnor. [39] Prognoser visar att anställningsbehovet ligger runt 10 000 undersköterskor . Det utbildas emellertid omkring mellan 8 000 och 9 000 . Osäkerheten är dock omfattande i dessa prognoser. Det behövs fler undersköterskor. Av landets 290 kommuner svarar över 6 av 10 att de har svårt att rekrytera personal. Därför föreslår vi flera åtgärder för att möta rekryteringsbehovet. Vi vill ta fram och genomföra en gemensam strategi för att säkra den långsiktiga kompetens- och personalförsörjningen inom äldreomsorgen. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att man bör genomföra åtgärder som kan stödja och stimulera att fler undersköterskor anställs inom äldreomsorgen. Därtill att möjliggöra fler utbildningsplatser på program som leder till en examen som undersköterska. Vi föreslår vidare att tillkännager för regeringen att den ska ge i uppdrag att ta fram kompetensutvecklingsmodeller som bygger på stegen baskompetens, fördjupad kompetens och expertkompetens. Detta i syfte att stärka kunskap och kompetens inom äldreomsorgen.