ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5022204 · 2017-10-04 00:00:00 — Rätten för ofrivilligt barnlösa att få fler möjligheter till assisterad befruktning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erbjuda ofrivilligt barnlösa flera möjligheter till assisterad befruktning så länge det finns medicinska möjligheter till ett lyckat resultat och tillkännager detta för regeringen. Att vara ofrivilligt barnlös är ofta förenat med sorg, livskris och medför ibland depressioner och andra negativa hälsotillstånd. erbjuds olika antal behandlingsmöjligheter beroende på var i landet vården utförs. Villkoren och väntetiden för behandling är också varierande. När det gäller insemination gäller mellan 3 och 6 försök och vid IVF-behandlingar gäller mellan 1 och 3 försök. För personer som inte lyckas bli gravida vid dessa få behandlingar återstår endast möjligheterna till att bekosta kommande behandlingar själva i eller, som allt oftare sker, i utlandet. Enligt WHO, , är ofrivillig barnlöshet att betrakta som sjukdom. Som sjukdom skall ofrivillig barnlöshet behandlas därefter. Detta efterlevs endast i begränsad omfattning. Detta är en sjukdom som bör behandlas så länge det finns möjligheter till lyckat resultat. Behandling bör erbjudas på likvärdiga villkor oavsett var man bor och vara tillgänglig för såväl olikkönade par som samkönade par och ensamstående kvinnor.
mot · H5022205 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att överväga ytterligare åtgärder för att öka säkerheten i domstolarna och tillkännager detta för regeringen. Kameraövervakning i domstol är ett värdefullt verktyg för att kunna upprätthålla ordningen, göra säkra ingripanden och förebygga brott. Den möjligheten bör finnas även inne i rättssalarna. I rättspraxis har dock fotograferingsförbudet i 5 kap. 9 § RB ansetts hindra att tillstånd ges till kameraövervakning. I domstolarnas förhandlingssalar finns två olika larmsystem. Det ena är möjligheten att kalla på vakt, vilket innebär att ett larm går till domstolens vakter i byggnaden. Möjligheten att kalla på vakt används i första hand vid mindre störningar som kan upp utan att polis kallas till platsen. Det andra innebär att larmet går både till domstolens vakter och till en larmcentral som kontaktar eller, i vissa större städer, direkt till . Detta är främst avsett att användas i överfallssituationer och vid allvarligare incidenter. Om överfallslarmet aktiveras sänds ljudet från rättssalen automatiskt ut till domstolens reception för att de ordningsvakter och polismän som ska gå in i salen ska kunna bilda sig en uppfattning om situationen. och domstolarna har framfört önskemål om att man även ska få överföra bilder från salen om överfallslarmet aktiveras. En bildupptagning i eller en bildöverföring från rättssalen får enligt dagens regler ske endast om det följer av lag (5 kap. 9 § RB). Sådana lagregler finns i bl.a. 6 kap. 6 § och 6 kap. 6 a § RB och tar som regel sikte på domstolens behov av att kunna ta upp bilder för att dokumentera ett förhör som lämnas i bevissyfte. Det finns däremot inte någon bestämmelse som tillåter att bilder tas upp och överförs från en rättssal om överfallslarmet aktiveras.
mot · H5022206 · 2017-10-04 00:00:00 — Myndighetsutbildning – kristna konvertiter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga uppdra åt berörda myndigheter om särskilda utbildningsinsatser i tro och religion för att bättre klara av asylärenden med konvertiter, för att förbättra kompetensen, och tillkännager detta för regeringen. konstaterade att måste göra en bedömning av riskerna innan en konvertit till tro kan utvisas för att inte bryta mot de mänskliga rättigheterna. Hur detta påverkar sätt att utreda liknande ärenden vet inte myndigheten. När utvisar konvertiter riskerar att bryta mot artikel 3 och artikel 9 om förbud mot tortyr i meningen att ingen får utsättas för tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning samt att tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet ska råda. Anledningarna till att asylsökande konverterar till kristendomen är många. Vissa har blivit kristna redan i sina hemländer och flytt för att de riskerar livet på grund av det. Andra har gjort det för att de vill lämna islam. Många som lämnar sin religion och blir kristna kommer från och . Att vara förföljd på grund av sin religion kan ge asylskäl. har det även uppmärksammats att testar religionskunskaperna hos asylsökande från bl.a. som hävdar att de är kristna konvertiter samt att detta påverkar utslaget. Frågorna har beskrivits som komplicerade teologiska och har bl.a. kritiserats av Kristna Råd. Generaldirektören på myndigheten har utlovat att denna typ av frågor ska upphöra samt att det ska till en särskild utbildning av personalen i tro och religion vilket i sin tur kräver särskild kvalitetsuppföljning. Det känns uppenbart att kompetensen på myndigheten för att hantera denna typ av frågor behöver förstärkas. behöver följa denna fråga och överväga uppdrag om utbildningsinsatser för att berörda myndigheter ska ha bättre kompetens och därigenom klara sina uppdrag på bästa sätt. Det bör sammanfattningsvis övervägas om möjligheterna om att överväga uppdra åt berörda myndigheter särskilda utbildningsinsatser i tro och religion för att bättre klara av asylärenden med konvertiter, för att förbättra kompetensen, och tillkännager detta för regeringen.
mot · H5022207 · 2017-10-04 00:00:00 — Totalöverblick för att ingen ska hamna mellan stolarna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att en översyn genomförs för att undersöka hur en totalöverblick och tydlighet i ansvar för individen kan nås, så att ingen riskerar att hamna utanför trygghetssystemet vid sjukdom, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge i uppdrag till och Arbetsförmedlingen att arbeta fram samma definition på arbetsförmåga och tillkännager detta för regeringen. Det saknas en totalöverblick över våra trygghetssystem. Alla myndigheter har olika uppdrag som går tvärs över gränserna, eller förväntas göra det utan en tydlighet kring hur det ska göras. Detta leder ibland till att vissa individer faller mellan stolarna. Det gäller inte minst kopplat till och Arbetsförmedlingens arbete. När en person är sjukskriven men av bedöms ha arbetsförmåga och nekas sjukpenning, men inte kan återgå till sitt ordinarie arbete eller saknar ett arbete, hänvisas hen till Arbetsförmedlingen. Eftersom bedömer att samma person inte kan stå till arbetsmarknadens förfogande, på grund av sjukdom, faller individen plötsligt utanför trygghetssystemet. Det ena problemet är att ingen av myndigheterna tar ansvar för personer som hamnar i den situationen. Det andra är att myndigheterna inte har samma definition av arbetsförmåga. Problemet uppstår ofta i samband med att den sjukskrivnes arbetsförmåga bedöms i förhållande till normalt förekommande arbeten på arbetsmarknaden, det vill säga i en sjukperiod för de med anställning och från första sjukdagen för arbetslösa. Både och Arbetsförmedlingen tillämpar de regelverk som finns. Deras enskilda uppdrag är ganska tydliga utifrån olika målsättningar för varje myndighet. Men eftersom ansvaret för individer, som hamnar i en situation som beskrivs ovan, inte alls är lika tydligt hamnar dessa i ett mycket utsatt läge både ekonomiskt och psykiskt. Hur kan tryggheten säkras för individer som faller utanför myndigheternas uppdrag, som inte får sjukpenning och inte kan återgå i arbete? finns det dessvärre inte något system för det. Det behövs olika åtgärder för att fånga upp dessa individer. Det är dels viktigt att myndigheterna har samma definition av arbetsförmåga. En annan åtgärd skulle kunna vara att personer som inte klarar av sina egna arbetsuppgifter, men som skulle kunna klara ett annat arbete efter en omställning, får stöd att ställa om. Detta skulle kunna förenkla övergången avsevärt och skapa större trygghet. Det kan även behövas en lagändring som innebär att ansvaret för den som är sjukskriven, individen, tydliggörs så att alla kan känna trygghet och ingen riskerar att bli ännu mer utsatt vid sjukdom. Genom att genomföra en översyn skulle man kunna ta fram vad som skulle krävas för att skapa en totalöverblick, där även förslagen i motionen övervägs, så att ingen faller mellan och Arbetsförmedlingens regelverk och blir utan ekonomisk ersättning samt stöd vid sjukdom.
mot · H5022208 · 2017-10-04 00:00:00 — Lönesättning i statliga bolag ställer sig bakom det som anförs i motionen om lönesättning i statliga bolag och tillkännager detta för regeringen. Lönenivåer för chefer inom statliga bolag når ofta orimliga nivåer. Högst löner har de delstatliga bolagen. Istället för att bolagen på egen hand sätter lönerna borde staten arbeta fram riktlinjer där statsministerns ersättning görs till utgångspunkt. Regeringen beslutade om nya riktlinjer för ersättning och andra anställningsvillkor för ledande befattningshavare i bolag med statligt ägande. Riktlinjerna ersätter de tidigare riktlinjerna som beslutades . De nya riktlinjerna fastslår bland annat att styrelserna ska försäkra sig om att den totala ersättningen är rimlig och väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig samt bidra till en god etik och företagskultur. Den ska inte vara löneledande utan präglas av måttfullhet. Riktlinjerna gör dock ingen jämförelse med statsministerns ersättning. I övriga delar av den statliga förvaltningen tar ledande befattningshavares lön och förmåner sin utgångspunkt i vilket ansvar och arbetsbelastning denne har, jämfört mot regeringschefens ersättning. Det bör övervägas om dessa regler också skulle kunna tillämpas på ledande befattningshavare i statliga bolag.
mot · H5022209 · 2017-10-04 00:00:00 — Förutsättningarna för små glesbygdskommuner ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta ett större grepp kring små glesbygdskommuners förutsättningar och utvecklingskraft och tillkännager detta för regeringen. lyfter fram 23 kommuner i som har störst utmaningar: , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , /, , . Det är välkommet att förutsättningarna för de små kommunerna (befolkningsmässigt) uppmärksammas. De små kommunerna har – precis som hälften av landets kommuner – en vikande befolkningstillväxt. Utvecklingen från jord- och skogsbrukssamhälle till industrisamhälle samt industrins senare rationaliseringar har lett till att många lämnat landsbygden. Befolkningsminskningen är också ett resultat av att fler dör än föds, arbetsför arbetskraft flyttar, unga kvinnor flyttar och det sker ingen påfyllnad varken av födda barn eller inflyttare. Detta är en stor demografisk utmaning som framförallt påverkar kommunens verksamhet gentemot kommunmedborgarna. Få län har så stora utmaningar som . Det är största län och utgör av landyta. Därmed är mest glest befolkade region. Här bor 250 000 människor fördelat på 14 kommuner. , , och tillhör de 4 största kommunerna i . kommun har landets lägsta befolkningstäthet med 0,23 invånare per km². Som en jämförelse har 5 496,4 invånare per km². Få har kunskap om hur verkligheten i en liten glesbygdskommun kan se ut. Alla medborgare, oavsett var du bor i , har behov av samma grundläggande service. Hemtjänst, vård och omsorg, skola, bibliotek, idrottsanläggningar, och så vidare. Skillnaden är att de små kommunerna har svårt att göra samordningsvinster och kostnaderna för exempelvis en gymnasieelev blir markant större. Den offentliga verksamheten är sammansatt av personal som får ha en bred palett av arbetsuppgifter och delade tjänster. Att vara specialist blir omöjligt som nya uppgifter åläggs från stat, eller region – samtliga med ett gott syfte men sällan med insikten hur det drabbar en liten kommun. Ett exempel är statsbidragens utformning, där de små glesbygdskommunerna sällan mäktar med att ta del av bidraget om det är baserat på befolkningsunderlaget. Att exempelvis söka medel för att anställa 0,2 fler lärare blir omöjligt. Tröskelvärden skulle kunna vara ett sätt att underlätta för små kommuner att ta del av statsbidragen. Vi behöver även adressera skatteutjämningen och se över möjligheten att införa tröskelvärden där. En annan utmaning är lagstiftning, däribland tillämpningen av strandskyddslagstiftningen. För att återigen använda som exempel har kommunen 9 573 öar och 8 728 sjöar. Det ger 3 mil strand per invånare. Strandskyddets nuvarande tillämpning hämmar byggnationerna av bostads- och fritidshus och därmed de små kommunernas utvecklingskraft. Det här är några exempel på vilka utmaningar som en liten kommun möter. Om vi menar allvar med att hela landet ska leva så måste staten ta ett större grepp kring de små kommunernas förutsättningar och utvecklingskraft.
mot · H5022210 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om livsmedelsindustrins möjligheter till framtida utveckling och tillkännager detta för regeringen. Den svenska självförsörjningsgraden av livsmedel har minskat i landet under . Bland annat på grund av detta tog den socialdemokratiskt ledda regeringen initiativ till en svensk livsmedelsstrategi. var regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin med omkring 40 åtgärder för en konkurrenskraftig livsmedelskedja beslutade och satta i verket. påbörjas arbetet med att uppdatera handlingsplanen med nya åtgärder för en stärkt livsmedelskedja. För svensk livsmedelsindustris utveckling är det nödvändigt med ett kontinuerligt arbete för att stärka industrin och öka vår självförsörjningsgrad av livsmedel. Den nationella livsmedelsstrategin med sikte mot är den första svenska livsmedelsstrategin som omfattar hela livsmedelskedjan. En långsiktig strategi ska bidra till att potentialen för hela livsmedelskedjan nyttjas fullt ut. Det innebär en ökad och hållbar produktion av mat som kan leda till fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Konsumenterna ska ha bättre möjligheter att, oavsett bakgrund, göra medvetna val. Regeringen har på ett kraftfullt sätt tagit tag i frågan om svensk livsmedelsproduktion efter att tidigare regeringar mer pratat än praktiskt agerat. Synen på exempelvis märkning av svenska produkter var ett talande exempel på detta. I har vi en rad stora livsmedelsproducenter. För en lantbruksbygd som vår är närheten mellan de olika producentleden viktig. Här är det nära från ax till limpa. Bonden och livsmedelsindustrin agerar sida vid sida för att stärka den svenska livsmedelsproduktionens konkurrenskraft på en tuff marknad. För den svenska livsmedelsindustrin är det viktigt att de förslag som diskuteras inom arbetet med livsmedelsstrategin blir verklighet. Miljö och transport måste förenas med en hållbar livsmedelsproduktion. En viktig del för utvecklingen av den svenska livsmedelsindustrin är kompetensförsörjning. har branschen haft svårt med rekrytering av utbildad arbetskraft. I de satsningar som görs på ökad yrkesutbildning på såväl gymnasial som eftergymnasial nivå är det viktigt att även de utbildningar som riktar sig till livsmedelsindustrin finns med. Svensk livsmedelsindustri har en stor potential. Med ett samlat arbete kring de strategiska frågorna finns stora utvecklingsmöjligheter.
mot · H5022211 · 2017-10-04 00:00:00 — Verktyg för att stoppa mäns våld ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hela samhället ska ställa upp för att stoppa mäns våld mot kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kan bli ett av verktygen för att ändra attityder och uppmärksamma männen på att ta ansvar och tillkännager detta för regeringen. när den nationella strategin mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck ska implementeras på bred front är det viktigt att hela samhället ställer upp för att nå resultat. Målet för den nationella strategin mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld är att mäns våld mot kvinnor ska upphöra och flickor och pojkar, kvinnor och män ska ha samma rätt till kroppslig integritet. Mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck ska synliggöras, förebyggas och åtgärder ska vidtas inom samhällets alla områden och verksamheter för att nå det jämställdhetspolitiska målet. Syftet med den nationella strategin är att bidra till förbättrad styrning och ökad samordning och samverkan samt medföra att myndigheternas arbete blir mer effektivt och kvalitativt. Insatserna som ska genomföras ska leda till att mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck minskar. Förutom den nya jämställdhetsmyndigheten måste hela det offentliga samhället ställa upp. Naturligtvis kan civilsamhället bidra på många olika sätt för att ändra attityder och beteenden. startade UN Women kampanjen #HeForShe. Den har som syfte att engagera män och pojkar att verka som förespråkare och intressenter, att få dem att höja sina röster och bidra till handling för att åstadkomma jämställdhet. Utgångspunkten för kampanjen är att män och pojkar måste upplysas om sitt ansvar i kampen för att stoppa all form av våld och diskriminering av kvinnor och flickor. Jämställdhet är inte en kvinnofråga, det är en mänsklig rättighet som berör oss alla – kvinnor och flickor, män och pojkar. När kvinnor stärks gynnas hela mänskligheten. Jämställdhet frigör inte bara kvinnor utan även män från förutbestämda sociala roller och könsstereotyper. UN Women – FN: enheten för jämställdhet och stärkande av kvinnors rättigheter bildade UN Women, enheten för jämställdhet och stärkandet av kvinnors rättigheter. UN Women har arbetet mot våld mot kvinnor som ett av sina prioriterade verksamhetsområden. lanserade UN Women det globala initiativet COMMIT, som bl.a. uppmanar stater att leva upp till sina åtaganden gällande att bekämpa våld mot kvinnor och flickor. hade 60 regeringar anslutit sig, inklusive . För att Heforshe ska bli allmänt känt jobbar UN Women nationella kommittén i bland annat med machokulturen. Här har idrottsrörelsen visat stort intresse, fler föreningar borde få chansen att upptäcka hur machokulturen ska stoppas och med den också hindra mäns våld mot kvinnor. För att det ska bli möjligt behövs det resurser engagemang och intresse från samhällets sida att jobba med folkrörelser och civilsamhället i stort.
mot · H5022212 · 2017-10-04 00:00:00 — Barn med särskilda behovs rätt att avsluta sin utbildning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga hur elever som går i särskola eller särgymnasium ska ges rätt att avsluta den utbildning de påbörjat och tillkännager detta för regeringen. I vänder sig särskolan/särgymnasium till barn med utvecklingsstörning samt elever som fått en betydande och bestående begåvningsmässig funktionsnedsättning på grund av hjärnskada. Barn med autism ska få det extra stöd de behöver inom den ordinarie skolan. Neuropsykiatriska diagnoser är fortsatt under utveckling och grundar sig alltid på en bedömning. Diagnoserna är ibland komplicerade att sätta eftersom människor är olika och utvecklas olika. Det händer att barn som får en diagnos utreds igen och då får en ny eller ingen diagnos. Det förekommer därmed att barn som bedömts ha en utvecklingsstörning i kombination med autism senare i livet bedöms sakna utvecklingsstörning och i och med detta förlorar sin utbildningsplats i särskolan/särgymnasium. För den enskilde kan en sådan förändring skapa stora problem, särskilt om den kommit långt i sin utbildning. Det är heller inte alltid i linje med barnets, eller den unges, bästa att ändra en invand och trygg miljö och ersätta denna med den ordinarie skolans nationella program. Lagstiftningen borde vara mer flexibel och utgå mer från den enskildes behov. Om en diagnos ändras under pågående utbildning borde det inte betyda att personen med automatik förs över från särskola/särgymnasium till ordinarie skolverksamhet. Istället bör det finnas en rättighet att avsluta en påbörjad utbildning och varje fall bör prövas utifrån sina egna förutsättningar. Vad som ovan anförs om att elever med särskilda behov ska ges rätt att avsluta den utbildning de påbörjat bör som sin mening ge regeringen tillkänna.
mot · H5022213 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ge Korrespondensgymnasiet möjlighet att bedriva riksrekryterande distansundervisning på gymnasienivå utan tidsbegränsningar och tillkännager detta för regeringen. Korrespondensgymnasiet i är en gymnasieskola med riksintag. Skolan erbjuder fyra nationella program på distans och har omkring 650 elever. Möjligheten att studera på distans på Korrespondensgymnasiet ger elever, som annars inte hade kunnat fullfölja gymnasiet, en möjlighet att få en examen. Korrespondensgymnasiet är den enda vägen till en examen för elever som av olika anledningar inte kan studera i en traditionell gymnasieskola. Varje examen är en vinst för hela samhället, och för den unga människa som annars hade riskerat att hamna i utanförskap. Möjligheten att bedriva gymnasieutbildning på distans regleras i en särskild förordning (2011:682, tidigare 1992:1261). I samband med antagandet av den nya skollagen gjordes förändringar i förordningstexten, vilket bland annat innebar att verksamheten tidsbegränsades. Den statliga utredning (SOU 2017:44) som presenterades , innehåller regleringsförslag för distansundervisning. Lagförslagen föreslås träda i kraft och utredningen innehåller också ett förslag om förlängd giltighet av nu gällande förordning för intag av elever . Det är synnerligen viktigt att skolan, elever och vårdnadshavare får rimliga och långsiktiga förutsättningar att fortsätta bedriva denna viktiga verksamhet. Vi vill att regeringen överväger hur man på bästa sätt kan möjliggöra för Korrespondensgymnasiet att bedriva riksrekryterande distansundervisning permanent, utan tidsbegränsningar.