mot · H4023730 · 2017-05-03 00:00:00 — Liberalerna har därför presenterat en modell med startjobb med lägre lön, låg skatt och avskaffade arbetsgivaravgifter. Liberalerna hade i första hand önskat att startjobben skulle ha kommit på plats genom avtal mellan arbetsmarknadens parter. Eftersom det inte har skett föreslår Liberalerna att lagstiftar om startjobb. Bakgrund: brett forskningsstöd för att lägstalönerna är ett problem Flera organisationer och expertmyndigheter menar att de svenska ingångslönerna är ett problem för arbetslösheten eller integrationen. Bland dessa kan nämnas , , , och . menar uttryckligen att nya typer av jobb med lägre löner måste till. Forskningsläget om effekterna av höjda lägstalöner i är inte, som ibland påstås, blandat. Samtliga sex studier på svenska data visar att höjda lägstalöner har negativa effekter på den sammantagna sysselsättningen eller på sysselsättningen i redan utsatta grupper. Dagens insatser är otillräckliga Det finns flera insatser för att hjälpa unga och utrikes födda in på arbetsmarknaden. I debatten hänvisas ofta till instegsjobben som ger en betydande lönesubvention på . Det är dock en stödform som är förknippad med mycket administration. Den kan bara ges efter att personen fått uppehållstillstånd, den kräver att personen är inskriven som arbetssökande via arbetsförmedlingen och att hen läser SFI samt att avtal sluts med det lokala facket. Det innebär också att kollektivavtalade försäkringar ska betalas. Färre än 5 000 personer omfattas av instegsjobb, och en anställning på heltid kan maximalt vara . Det är sammantaget en åtgärd som visat sig mindre framgångsrik. Yrkesintroduktionsanställning (YA) är på samma sätt en stödform som vänder sig till unga . Arbetsgivaren får där stöd motsvarande arbetsgivaravgiften samt för handledning. Lönen motsvarar den kollektivavtalade nivån, men en del av arbetstiden kan avsättas till en ej betald utbildning. Arbetsgivaren kan bara få stöd . Cirka 700 personer har ett YA-jobb. Nyanlända omfattas i landet, liksom långtidsarbetslösa, också av de s.k. nystartsjobben. Ersättningen här motsvarar mellan hela och två gånger hela arbetsgivaravgiften beroende på hur länge personen varit frånvarande från arbetsmarknaden. Dessa och motsvarande subventioner har varierande framgång. Medan volymen på nystartsjobben har växt, mycket tack vare dess relativa enkelhet, är antalet personer i YA-jobben och instegsjobben få. Återkommande kommentarer från företagen är att anställningsformerna upplevs som komplicerade och att långsiktigheten är begränsad. Det handlar exempelvis om krav på hur handledningen ska vara utformad, hur utbildningsplaner ska läggas upp och att det finns krav på att gå via Arbetsförmedlingen. Ytterligare kritik riktas mot att det i flera fall ställs krav på kollektivavtal eller kollektivavtalade försäkringar, vilket ökar kostnaderna och begränsar antalet företag som kan använda sig av anställningsformerna. En ny anställningsform: startjobb Liberalerna tar nu det ansvar som arbetsmarknadens parter borde ha tagit. Vårt förslag är att lagstifta om en ny anställningsform där lönen är lägre, inkomstskatten låg och arbetsgivaravgifterna avskaffade. Vi väljer att kalla den för vad den är: ett startjobb. Den nya anställningsformen ska vara enkel och rättighetsstyrd. Den ska inte kräva godkännande av Arbetsförmedlingen eller arbetsmarknadens parter. Av det följer att kollektivavtal inte behövs. Vi avser att i lag reglera att arbetstagarens och arbetsgivarens rätt att använda sig av anställningsformen inte går att förhandla bort genom kollektivavtal. Startjobbet ska vara en väg in på den svenska arbetsmarknaden. Den nya anställningsformen ska omfatta personer eller nyanlända efter det första beslutet om uppehållstillstånd. I ett startjobb ska månadslönen vara . Inga arbetsgivaravgifter ska utgå och kollektivavtalade försäkringar ska inte behöva betalas. Det innebär att arbetsgivarnas kostnad för startjobben kan halveras jämfört med en motsvarande anställning på den reguljära arbetsmarknaden. En vanlig ingångslön motsvarar en total kostnad, inklusive arbetsgivaravgifter och kollektivavtalade försäkringar, på . Det lönespann som föreslås för startjobben är högre än eller motsvarar minimilönen i länder vi ofta jämför oss med. De är exempelvis högre än de lägsta tillåtna lönerna i , och . För den enskilde innebär lönenivån en månadslön efter skatt på ca med dagens beskattning. Vi är beredda att ytterligare sänka beskattningen vid dessa inkomstnivåer inom ramen för en samlad skattereform. Inkomsten är pensionsgrundande eftersom staten täcker upp inbetalningarna. Sammanhållningen i samhället stärks när fler kommer i jobb. Enligt motsvarar startjobbens nettolön en högre månadsinkomst än vad 2,1 miljoner svenskar har . Lönen för startjobben är alltså betydligt högre än de inkomster som studenter, många pensionärer och andra har. Lönen är relativt låg, men den går att leva på. Startjobben ska innebära ett minimum av regleringar och administrativa bördor. Däremot ska inte nya startjobbsanställningar få ingås på arbetsplatser som sagt upp personer på grund av arbetsbrist . Det ska alltså inte vara möjligt att ersätta befintliga jobb med startjobb. Vi uppskattar att 70 000 personer kan få ett startjobb. De offentligfinansiella konsekvenserna tar framför allt formen av dels, för statens del, ökade kostnader för skattereduktioner, men å andra sidan av minskade kostnader för arbetslöshetsersättning, dels, för kommunsektorn, ökade skatteinkomster när fler kommer i jobb. Nettoeffekten kommer att bli att statens finanser 2018 försvagas med ca . Fullt utbyggd beräknas reformen innebära en årlig kostnad på 3,5 miljarder och ha en sysselsättningseffekt på ca 70 000 personer. En kunskapsskola för alla Utöver de Liberalerna tillförde skolområdet tillkommer i denna vårbudget ytterligare en satsning på skolan. Det är en skolmiljard ämnad att höja kunskapsmålen och bryta segregationen. Liberalerna satsar följaktligen nästan mer på skolan 2018. Förbered införandet av ett skriftligt ordningsomdöme och stärk arbetet för ökad studiero Skolan har stora brister när det gäller studiero i klassrummen, och det måste lyftas högre upp på den politiska agendan. Vuxna i skolan måste ha befogenheter och kunna ta ansvar för att skapa ordning, studiero och trygghet. När oordning och stök tillåts i klassrummen sänder det signalen att det som sker i skolan inte är så viktigt. Att få studiero i skolan är ett gemensamt ansvar som eleven delar med vårdnadshavarna, skolan och det politiska systemet. Liberalerna vill införa ett stöd till utsatta skolor som kan sökas av huvudmännen för att långsiktigt verka för ökad studiero. får i uppdrag att fördela bidragen. Som ett led i att öka studieron i skolan vill Liberalerna även att ska få i uppdrag att förbereda införandet av ett skriftligt ordningsomdöme. Ordningsomdömet ska inte finnas med i slutbetyget utan ska ges terminsvis i ett separat dokument och vara frivilligt för skolorna att införa. Till bidraget för det förebyggande arbetet för ökad studiero och förberedelse för införandet av ett skriftligt ordningsomdöme avsätts . Ge rektorerna mandat att skapa ”superteam” i utsatta områden För att uppmuntra lärare och rektorer att söka sig till tjänster i skolor i utanförskapsområden ska de få bättre löne- och arbetsvillkor. Liberalerna vill utöka antalet förstelärare, men också göra en särskild satsning på karriärtjänster i de mest utsatta utanförskapsområdena. De skickliga lärarna ska ledas av de skickligaste rektorerna. För att det ska vara möjligt måste rektorerna kunna bilda dessa ”superteam” vid sidan av dagens organisation och tjänstebefattningar. För karriärtjänster och möjligheten till bildandet av ”superteam” i utanförskapsområdena avsätts . Liberalerna vill påbörja en digitalisering av de nationella proven och gå mot digitala centralt rättade prov. Svenska elever har god datorvana och därför borde det vara enkelt att snabbt digitalisera de nationella proven med gott resultat och därmed lätt kunna jämföra provresultaten med de faktiska betygen. Det räcker dock inte om man vill ha ett heltäckande system för att garantera eleverna en likvärdig betygssättning, eftersom det inte förekommer nationella prov i alla ämnen. De återkommande internationella kunskapsproven och Timss görs helt digitalt i . Att låta genomföra egna årliga datoriserade PISA-mätningar i alla teoretiska ämnen som inte har nationella prov med ett begränsat urval av elever på våren i årskurs 9 skulle koppla betygssättningen till kunskapsnivån. Det skulle vara ett effektivt sätt att minska betygsinflationen och få likvärdiga betyg. För att påskynda digitaliseringen av de nationella proven och införa PISA-tester i övriga teoretiska ämnen avsätts . Ge nyanlända förutsättningar att nå kunskapsmålen De nyanlända som kommer till klarar sig ofta förhållandevis bra i skolan. För de nyanlända som kommer till är förutsättningarna betydligt sämre. De får en alltför i skolan och hinner därmed kanske inte nå kunskapsmålen i basämnena. Liberalerna har föreslagit att skolplikten ska kunna förlängas för de elever som har anlänt till i övre tonåren, att undervisning ska kunna ges under delar av sommarlovet och enligt en ännu mer anpassad studieplan än . Nyanlända ska ha rätt till modersmålsstöd, studiehandledning och modersmålsundervisning. Genom den anpassade studieplanen ökas antalet lektioner i svenska som studiehandledning ska ges i övriga ämnen. Ett snabbspår för att rekrytera fler studiehandledare bör införas. Ett särskilt preparandår inrättas för nyanlända elever som siktar på att snabbt börja på gymnasiets teoretiska program. Elever som bedöms klara gymnasieprogram på engelska ska kunna läsa det och läsa in svenska på grundskolenivå. För statsbidrag till införandet av snabbspår för studiehandledare och det särskilda preparandåret avsätts och framåt. Liberalerna har föreslagit flera åtgärder för att motverka bristen på lärare. Höjda löner, fler karriärvägar, förändringar av lärarutbildningen och förbättrade arbetsvillkor är några av de förslag som har presenterats. Det behövs också fler vägar in i läraryrket. Liberalerna föreslår en ny form av verksamhetsförlagd utbildning där lärarstudenterna arbetar som lärarassistenter i en mer strukturerad form under ledning av handledare som blir en ny form av karriärtjänster för lärare. För att göra det möjligt för lärare att arbeta kvar eller lockas tillbaka till läraryrket efter pensionsåldern ska den höjning av arbetsgivaravgiften för anställda som regeringen införde 2015 justeras så att de kan anställas till en lägre kostnad. Till förberedelse för införandet av en ny struktur av den verksamhetsförlagda utbildningen avsätts . Vi kommer att presentera en fullständig budgetmotion där vi lägger fram fler nya reformer. De reformer som vi presenterar för finansieras krona för krona. Det statsfinansiella läget kräver detta. Vi vill dock redan i vår avisera följande nya reformer för stärkt finansiering: Liberalerna är kritiska till att anställningsstöden byggs ut till både omfång och antal. Vi vill slå samman dagens breda flora av anställningsstöd till en ny anställningssubvention. Liberalerna säger också nej till traineejobb, extratjänster och särskilda statliga beredskapsjobb eftersom det finns en risk att de inte skapar varaktig sysselsättning. Arbetsförmedlingen är en myndighet som dras med låg effektivitet och lågt förtroende. Myndigheten kostar mycket men förmår inte ens göra av med de pengar som den har blivit tilldelad. Arbetsförmedlingens uppdrag har blivit komplexare till följd av att den svenska arbetsmarknaden har blivit tudelad. Det är uppenbart att en och samma myndighet inte kan hålla ihop ansvaret för så olika målgrupper. Liberalernas långsiktiga mål är att lägga ned Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form och ersätta den med en ny myndighet som kan fokusera på att stödja den allt större andelen av de arbetslösa som står långt från arbetsmarknaden. Vi menar att det går att göra betydande effektiviseringar av Arbetsförmedlingen. Statens resurser måste allokeras på ett effektivare sätt för att nå dem som behöver allra mest stöd. Som ett led i införandet av en ny anställningsform, startjobb, minskar Liberalerna Arbetsförmedlingens anslag och anslagen för arbetsmarknadspolitiska program och insatser med , utöver de minskade anslagen för arbetsmarknadspolitiken i höstens budgetmotion. En skattepolitik för miljön Skatten bör sänkas på arbete och höjas på konsumtion, inte minst miljöskadlig sådan. Det är huvudprincipen för en grön, liberal skatteväxling. För att styra konsumtionen mot mer återvinning och förnyelsebara råvaror vill vi införa en plastpåseavgift om totalt per plastbärkasse. Genom att göra det dyrare att köpa bärkassar av fossilplast hoppas vi minska användningen av plastbärkassar vid vardagsinköp, vilket skulle vara till nytta för miljön och stärka statens finanser med 2018. Utöver det står vi fast vid miljöskatterna , som bl.a. läckageskatt, beskattning av dieselbränsle och differentierat reseavdrag. Sammantaget förstärker dessa skatter statens finanser med . Frihet måste försvaras – liberala vägval för att öka tryggheten, ge elever studiero och göra fler människor självständiga I höstens budgetmotion föreslog Liberalerna bl.a. satsningar för ökad rättssäkerhet och stärkt integritetsskydd genom höjda anslag till JO och Datainspektionen. Vidare gjordes vissa begränsningar av höjningen av anslaget till länsstyrelserna för att möjliggöra andra prioriterade satsningar, och vi avvisade regeringens planer på att utöver statens stöd till lokalt brottsförebyggande samarbete också ge länsstyrelserna ett samordningsansvar på regional nivå. De huvudsakliga prioriteringarna i budgetmotionen är fortfarande desamma och utgör ett underlag i Liberalernas pågående utvecklingsarbete. Terrordådet i får aldrig leda till ett mindre öppet samhälle. Arbetet mot terrorism behöver gå hand i hand med det långsiktiga och förebyggande arbetet mot radikalisering och våldsbejakande extremism, som främst förekommer inom den islamistiska våldsbejakande miljön, den vänsterautonoma miljön samt den högerextrema vit-makt-miljön. Regeringen har varit alltför passiv med att säkerställa att arbetet mot våldsbejakande extremism verkligen fungerar och att beslutade åtgärder verkligen genomförs. Det är därför hög tid att ansvaret för arbetet mot våldsbejakande extremism flyttas till och samordnas med insatserna mot terrorism. Vi står fast vid vår tidigare framlagda ståndpunkt om att det behövs ytterligare anslagsökningar för att möjliggöra nödvändiga satsningar. Arbetet mot våldsbejakande extremism kräver även mer av samarbete mellan demokratiska länder. Utöver de frågor som ligger inom ramen för detta utgiftsområde anser Liberalerna att det krävs även skärpt lagstiftning och ökat internationellt samarbete mot våldsbejakande extremism. Vår syn på rättsväsendets arbete redovisas även under utgiftsområde 4. Liberalerna vill samla integritetsfrågorna hos en myndighet med ett brett mandat. Vi vill också att alla lagförslag ska granskas ur ett integritetsperspektiv, på samma sätt som deras effekter för bl.a. ekonomin eller jämställdheten analyseras. Även integritetspåverkande lagar som redan antagits ska utvärderas regelbundet. I detta sammanhang vill Liberalerna också uppmärksamma att regeringen i vårändringsbudgeten föreslår att Datainspektionen ska få ökade anslag för sitt arbete (prop. 2016/17:99 s. 44). Liberalerna har inga invändningar mot detta förslag, men noterar att denna resursförstärkning är direkt föranledd av de nya och utökade uppgifter som Datainspektionen fått med anledning av EU:s dataskyddsförordning (2016/679). De nya medel som tillförs kan därför inte anses vara en generell förstärkning av Datainspektionens medel för att fullgöra sitt tidigare uppdrag. Liberalerna anser att det ska inrättas ett nationellt organ för de mänskliga rättigheterna i enlighet med Parisprinciperna. En bred parlamentarisk förankring kring institutionens roll och uppdrag är eftersträvansvärd. Ett arbete med denna inriktning har påbörjats i . Liberalernas minoritetspolitik handlar om att stärka individens rätt att använda sitt språk, vara delaktig i sin kultur och förbättra individens tillgång till undervisning, kultur och välfärdstjänster på sitt minoritetsspråk. Under alliansregeringen ökade antalet kommuner som ingick i förvaltningsområdena kraftigt, och rätten till undervisning i minoritetsspråk förbättrades. Liberalerna anser att det är angeläget att förvaltningsområdena ska kunna fortsätta utökas utan att anslutningen av nya kommuner sker på bekostnad av sänkta ambitioner och försämrade förutsättningar för de kommuner som tidigare ingått. Den romska minoriteten har under historiens gång utsatts för omfattande övergrepp och kränkningar, och många romer befinner sig fortfarande i utanförskap. Ett genomförande av den nationella strategin för romsk inkludering kräver långsiktiga och uthålliga åtaganden, vilket Liberalerna prioriterar. Utgiftsområde 2: Samhällsekonomi och finansförvaltning Inom finansmarknadspolitiken är det fortsatt centralt att minska risken för att det finansiella systemet ska drabbas av allvarliga problem. Liberalerna vill se ett stabilt finansiellt system som präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster som det finns ett starkt skydd för konsumenter. Det finns i dessa perspektiv särskilda skäl att överväga vidare åtgärder för att dämpa hushållens skuldsättning. Liberalerna välkomnar ett närmare europeiskt samarbete på detta område. har vi sett en snabb utveckling där det i EU fullt ut etablerades en gemensam tillsynsmekanism för banker, en gemensam resolutionsmekanism för banker och en gemensam resolutionsfond. bör inte ställa sig utanför, utan söka medlemskap i denna s.k. bankunion. Den statliga förvaltningspolitiken ska bedrivas så att den svenska offentliga sektorn fortsätter att vara en av världens mest effektiva. Anslagen för myndigheternas verksamheter höjs i takt med att pris- och lönenivåerna i samhället ökar. För att ge ett ökat effektiviseringstryck och ta till vara besparingsmöjligheter hos myndigheterna föreslår Liberalerna fortsatta reduceringar av denna s.k. pris- och löneomräkning. Liberalerna ser flera möjligheter till fortsatt effektivisering av myndigheternas lokalförsörjning. Som tidigare uppmärksammats finns det besparingspotential i myndigheternas lokalkostnader. () har bl.a. föreslagit en metod för att begränsa anslagsmedlen för de myndigheter som disponerar lokaler i . Metoden innebär att rikthyran för innanför tullarna ska reduceras till av den fastställda rikthyran fr.o.m. ett visst beräkningsår. Metoden bör tillämpas vid första möjliga tillfälle att teckna om avtalet. Det finns myndigheter som av olika skäl inte har möjlighet eller är lämpliga att vara lokaliserade i andra lokaler eller andra områden. Exempelvis museer som eller myndigheter som och föreslås utgöra undantag från den nya beräkningsmetoden. Den allmänna inriktningen är att ESV bör få en starkare roll än i att styra mot kostnadseffektiva lokallösningar. Utgångspunkten ska vara att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras utanför samt att befintliga myndigheter i i fler fall bör överväga alternativa placeringar, exempelvis i närförorter. Utgiftsområde 3: Skatt, tull och exekution En väl fungerande skatteadministration och skatteuppbörd är central i ett välfungerande samhälle. Medborgarnas förtroende för skattesystemet är avgörande för möjligheten att upprätthålla finansieringen av den offentliga sektorn. Regeringens förändringar på skatteområdet riskerar här i flera fall att försämra skattesystemets legitimitet och den långsiktiga skattemoralen. Myndigheterna inom utgiftsområdet ska underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig. Medborgare och företag som kommer i kontakt med myndigheterna ska få en enhetlig behandling, och de ska känna förtroende för rättssäkerheten i regelsystemen. Detta ska gälla oavsett exempelvis geografisk hemvist, kön, funktionsnedsättning, religion eller etnisk bakgrund. De regelverk och rutiner som myndigheterna själva ansvarar för ska vara så enkla som möjligt. För att medborgare och företag ska känna stort förtroende för verksamheten är det väsentligt att myndighetsutövningen är enhetlig och rättssäker. Det gäller t.ex. handläggningstider och rättstillämpning. Myndigheterna inom området ska därför fortsätta att prioritera insatser för att ytterligare förbättra enhetligheten och rättssäkerheten. Medborgarens kontakt med myndigheter inom området bör även förbättras genom ett fortsatt arbete för att tillgodogöra sig myndighetsservice på elektronisk väg. Den kartläggning genomfört inom ramen för regeringsuppdraget om jämställdhetsintegrering ligger helt linje med Liberalernas prioriteringar om ett likartat bemötande i myndighetskontakter oavsett kön. Kartläggningen visade att förbättringar kunde ses i riktning mot ett mer jämställt bemötande jämfört med den kartläggning som genomfördes . Viss skillnad mellan kvinnor och män finns dock fortfarande i kontakt mellan medborgare och myndighet i samtal med Skatteupplysningen eller vid besök på servicekontoren. Det är centralt att fortsätter arbetet på detta område. De öppna gränserna och en alltmer globaliserad ekonomi gör att hoten mot befintliga skattebaser ökar. har att förhålla sig till behovet av internationellt konkurrenskraftiga skatter, såväl i utformning som nivåer. De uppmärksammade exemplen på skatteflykt och misstänkta skattebrott accentuerar också behovet av tillräckliga regelverk och resurser för att mota sådana yttringar. Liberalerna har här föreslagit bl.a. en vidare definition av begreppet högriskkund i svensk penningtvättslagstiftning, vilket skulle tvinga banker och finansinstitut att vidta ytterligare åtgärder och kontroller. Det är fortsatt viktigt att myndigheterna inom utgiftsområdet samverkar med andra myndigheter, såväl svenska som utländska. I höstens budgetmotion föreslog Liberalerna en generell förstärkning av anslag. För att bidra till en effektiv brottsbekämpning behöver därutöver brottsbekämpande uppgift förstärkas. I samband med denna förstärkning måste också en översyn göras av regelverket för att säkerställa att tullen kan arbeta effektivt. Liberalerna aviserar därför i denna vårmotion en ytterligare utökning av anslaget till på , vilket öronmärks för den brottsbekämpande delen av verksamheten. Inom tullområdet vill Liberalerna vidare markera vikten av att fullt ut deltar i och aktivt verkar för fler EU-gemensamma lösningar. Den unionstullkodex som började tillämpas är i detta perspektiv mycket välkommen. För ska målet för utgiftsområdet uppnås genom en avvägning av mål. Myndigheten ska eftersträva säkerhet i leveranskedjan och förebygga och bekämpa brottslighet inom tullområdet. Myndigheten ska också verkställa uppbörden av beslutade tullsatser, skatter och avgifter och eftersträva att medborgare och företag känner förtroende för verksamhet. I synnerhet ska tullförfarandet vara enkelt och obyråkratiskt. Utgiftsområde 4: Rättsväsendet Rättsstaten handlar om frihet I denna ekonomiska vårmotion presenterar Liberalerna en bred satsning för att kraftigt förstärka rättsstatens förmåga att bekämpa brott och bidra till trygghet i samhället. I ett samhälle utan fungerande rättsväsende är det bara de resursstarka som kan freda sina intressen. Rättsstaten är en liberal uppfinning som ger varje människa rätt att freda sina intressen. Det finns få saker som drabbar den enskilda människans frihet lika allvarligt som att inte få hjälp när det inträffat ett allvarligt brott. Att veta att polisen kommer när det verkligen behövs, att känna sig trygg i sitt bostadsområde, att inte känna sig tvungen att avstå från en kvällspromenad – allt detta handlar om frihet i vardagen. Jämfört med många andra länder är ett jämförelsevis tryggt land. Men det gäller inte alla som bor här.