mot · H4023618 · 2017-02-15 00:00:00 — För att göra det möjligt vill vi se förenklade regler som underlättar möjligheterna att få ut viltkött till privatpersoner, butiker och restauranger men också förenkla regler kring distribution och försäljning av vildsvinskött. Alla hälsopåståenden, s.k. ”claims”, på livsmedelsförpackningar är reglerade via EU-lagstiftning och tolkas sedan av ansvarig myndighet. Mycket mervärden från svenska livsmedel och livsmedelsindustri skulle kunna kommuniceras via dessa hälsopåståenden men lagstiftningen anses vara alltför rigid, vilket kräver politiskt engagemang för att förändra. Exempelvis finns det hälsofördelar med att konsumera fil och yoghurt då dessa produkter innehåller nyttiga bakterier som är bra för magen, men detta får inte längre kommuniceras. Ett annat exempel är när ett företag lyckas med en minskning av salt- eller sockerhalten i sin produkt och ändå inte har möjlighet att kommunicera detta om inte sänkningen är på i ett svep. Vi anser att regelverket för hälsopåståenden kan förbättras, utan att riskera att det urvattnas, för att öka trovärdigheten för högkvalitativa livsmedel med hög säkerhet. anser att behöver en nationell handlingsplan för folkhälsa med verktyg för att främja en hållbar och hälsosam kost. Det är politikens ansvar att förse konsumenter med information och verktyg att själva ta aktiva beslut, men för att det ska vara möjligt behöver arbete på nationell nivå ske som underlättar detta i konsumentled. I takt med ökande folkhälsosjukdomar och därmed också samhällskostnader behöver politiken ansvara för att möjliggöra ett förebyggande arbete, genom en handlingsplan för folkhälsa. 2.2 Prioriterat etappmål till 2020: Livsmedelskedjans sårbarhet vid kris minskar är svensk livsmedelsförsörjning mycket sårbar för förändringar i omvärlden. Skulle isoleras skulle hälften av vår mat, dvs. den del vi importerar, vara slut . skulle många enskilda hushåll ha tömt sina matlager, och i butikerna skulle hyllorna gapa tomma medan centrallagren klarar sig i mellan tre och . Men även vid mindre förändringar såsom kraftiga snöfall påverkas varuleveransernas möjlighet att distribuera mat. Det är därför viktigt att stärka livsmedelsberedskapen och minska sårbarheten genom hela livsmedelskedjan. Det handlar inte om att bygga upp centrala livsmedelslager, utan om att se livsmedelsförsörjning ur ett systemperspektiv, bygga bort risker och få såväl privata som offentliga konsumenter att tänka över sin livsmedelsberedskap. Det är viktigt att det finns en grundläggande service som kan tillgodose konsumenter i hela landet med mat. tillsatte i alliansregeringen en utredning om lanthandlare i glesbygd, vilket den rödgröna regeringen gick vidare med. Att säkerställa att det finns lanthandlare i glesbygd och att varudistributionen i hela landet fungerar på ett tillfredsställande sätt är därför centralt för att säkerställa tillgången på mat vid händelse av kris. På samma sätt ser att det finns ett samhälleligt värde i att kunna bedriva lantbruk i hela landet. Riktade insatser mot områden i där klimat och avstånd gör det svårare att bedriva produktion måste därför behållas. Med tanke på rådande säkerhetsläge i världen, men även sett till att ett förändrat klimat kan ändra förutsättningarna för produktion, förädling och distribution av livsmedel, ser att det är prioriterat att arbeta med att kartlägga och minska sårbarheten i den svenska livsmedelskedjan. Prioriterade åtgärder för att nå etappmålet är: Ett första steg är att utreda hur sårbar livsmedelskedjan är och hur bristerna kan minimeras. Med förslag om att öka självförsörjningen inom förnybar energi och fossilfria maskiner inom lantbruket ökar t.ex. primärproduktionens motståndskraft eftersom den blir oberoende av import av olja och fossila drivmedel. har ansvar för nationell samordning när det gäller kris- och beredskapsplanering av livsmedelsförsörjning i leden efter primärproduktionen. Dock saknar myndigheten ansvar för beslut och genomförande. Något helhetsansvar för hela livsmedelsförsörjningen har dock ingen myndighet . Därför måste ansvarsfördelningen tydliggöras. Det är också angeläget att frågan om livsmedelsförsörjning blir en viktig parameter i civilförsvarsplaneringen. Ett sätt att säkra logistiken och mattillförsel är att lyfta fritidsodlingens och stadsodlingens betydelse. I storstäder fyller bl.a. koloniträdgårdar med sin närhet en viktig roll för mattillförsel om transportvägar skulle kapas och de geografiska avstånden till större livsmedelsproducenter är långa. Fritidsodlingen är viktig för försörjningsberedskap med en potential att producera upp till ätliga grödor. Historiskt har koloniområden och villaträdgårdar i tätorter haft en mycket viktig roll för livsmedelsförsörjningen under kriser. I beredskapssyfte är fritidsodlarnas odlingskunskap och vård av odlingsbar jord i staden av fortsatt stor betydelse. 2.3 Prioriterat etappmål till 2020: Svensk matexport och matturism ökar Svensk livsmedelsindustri är nästa största exportindustri sett till produktionsvärde med ett exportvärde på 2014. Jämfört med snittet av alla industrier är exportandelen inom livsmedelsindustrin lägre, av omsättningen jämfört av omsättningen 2014, vilket innebär att är den största marknaden för svenska livsmedelsproducenter. Produkter från har dock kvaliteter som är önskvärda i flera andra delar av världen. Vi har mycket låg användning av antibiotika, god djurhälsostatus och mycket låg förekomst av salmonella. Det borde således finnas en stor potential för svenska livsmedel att hitta en marknad utanför gränser. Turismen och exportvärdet kopplat till turism, dvs. det värde som turister konsumerar för när de besöker , ökar. ökade livsmedelskonsumtionen från utländska besökare till totalt . Räknar man in annan konsumtion såsom hotellnätter och aktiviteter stod utländska besökare för en total konsumtion på 2014, vilket är så mycket som exporten av bilar. Det finns således mycket stora möjligheter för genom att profilera sig som ett besöksmål för matturism. Målgruppen matintresserade resenärer ökar och en satsning på mat-, dryckes- och måltidsupplevelser kan skapa nya affärer, tillväxt och arbetstillfällen i hela landet. Att säkerställa att verkligen tar till vara den potential som svenska livsmedel innehar när det gäller export och matturism bör därför vara ett prioriterat område . Prioriterade åtgärder för att nå etappmålet är: I har vi högkvalitativa livsmedel med hög säkerhet, miljökrav och gott djurskydd. Det är mervärden som intresserar svenska konsumenter men kan i högre utsträckning även intressera konsumenter på andra marknader. En bättre marknadsföring behövs av vår låga antibiotikaanvändning i djurproduktionen i förhållande till övriga EU-länder i och med att det kan vara en stark konkurrensfördel som bidrar till ökad livsmedelssäkerhet. Med mer export har vi en möjlighet att stärka lönsamheten inom det svenska lantbruket, och det bedöms vara en viktig väg framåt för att skapa nya marknadsmöjligheter, vilket också inkluderar att få intäkter för alla produktdelar. (SOU 2015:15) har fastslagit att ökad export är nödvändigt för att öka lönsamheten inom svensk förädlingsindustri men då behöver vi också öka tillträdet till nya marknader både inom och utanför . är mer känt för kockexport än matexport. Vi anser därför att marknadsföringen av svenska livsmedel och mervärden behöver prioriteras vid export och utlandsbesök. Livsmedel faller under både och , vilket gör det svenska myndighetsansvaret något splittrat i förhållande till andra framgångsrika länder. budgeteras medel för att främja export i regleringsbrev till Business , men detta behöver tydliggöras genom ett exportfrämjande myndighetsansvar. För att kunna exportera livsmedel och jordbruksprodukter till länder utanför EU är grundförutsättningen för ett handelsavtal att lands- och anläggningsgodkännanden finns. För animaliebaserade produkter krävs ofta tredje landsgodkännanden, vilket innebär att det exporterande landets produkt godkänns av det importerande landet. Förhandlingar om godkännande kan ta , ibland år. Både och har i uppdrag att arbeta för fler landsgodkännanden och anslagen för detta har ökat kraftigt när satt i regeringen. Det har resulterat i flera nya exportmarknader. Men menar att ökade resurser är nödvändiga för att minska handläggningstiderna, för att upprätthålla dagens exportmarknader och för att kunna arbeta mer proaktivt med exportsatsningar. och framhåller vikten av erfarenhetsutbyte och nätverksbyggande för att underlätta exporten. Livsmedelsattachéer har visat sig vara effektiva för att stärka marknadsföringen och bedöms vara viktiga för att öka tillträdet till nya exportmarknader. Livsmedelsattachéer vid prioriterade ambassader kan påskynda landsgodkännanden och export genom att de har god kännedom såväl om den svenska marknaden och det svenska samhället som om det aktuella landet, dess kultur, marknad och myndighetsstruktur. finns det ett lantbruksråd vid ambassaden i som bedöms vara en strategiskt viktig exportmarknad. Enligt (SOU 2015:15) bedöms utplacering av livsmedelsattachéer på strategiskt viktiga marknader kräva resurser motsvarande en årsarbetskraft per marknad och bör kunna rymmas genom omprioritering inom befintliga ram. Business (före detta ) är den nationella aktören för svensk export. Ett problem som försämrar effektiviteten är att medel anslås till Business enbart på årsbasis, vilket hindrar långsiktig planering. Om medel skulle anslås i taget skulle det kunna innebära att Business i högre utsträckning kan planera insatser och styra strategiskt för att exportera livsmedel. Det skulle också underlätta företags planer för internationalisering. För att ytterligare främja arbetet med livsmedelsexport på Business behöver kompetensen inom livsmedelsnäringen öka på myndigheten. Arbetet behöver gå åt två håll: höjning av den interna kompetensen och förståelse för näringens behov och vägar ut på den internationella marknaden, men Business bör även tillhandahålla information och utbilda i tillvägagångssätt för industrin och företag för att möjliggöra export till befintliga marknader. upplevs detta som ett problem och många företag vet inte hur förfarandet går till trots att det finns högkvalitativa produkter med stor efterfrågan på en internationell arena. Vi har stor potential att öka förädlingsvärdet och Business bör arbeta med att skapa en efterfrågan på svenska livsmedel och mervärden liksom att arbeta för att möta den framtida globala efterfrågan och utbudet. Svenska kockar är internationellt mycket kända, mer än den svenska maten. Vi skulle vilja att marknadsföringen av förbättras och där alla mervärden förknippade med mat kan lyftas, såsom kända kockar, välrenommerade restauranger och produktionsanläggningar som blir besöksmål. Med satsningar på svenska livsmedel kan fler jobb skapas, turism och upplevelser kan utvecklas och vi kan se fler olika former av verksamheter på landsbygden. På grund av förbud mot gårdsförsäljning har svenska vin-, öl- och fruktvinsproducenter halkat efter i utvecklingen om man jämför med gårdar som säljer exempelvis ost, saft eller sylt. Detta trots att det är produkter som i likhet med vin tillverkats på den egna gården av egna råvaror – en verksamhet som har gynnat landsbygdsekonomin och gårdarna har kunnat nyanställa och utvecklas vidare. Vingårdar och små bryggerier kan också bli fantastiska besöksmål. Många besökare kommer till för att uppleva de smaker som finns i landets mat och dryck. Företrädare för olika tillverkare av alkoholdrycker har samstämmigt uppgett att konsumenter i samband med studiebesök och liknande arrangemang med anknytning till de tillverkade produkterna genomgående efterfrågar möjligheten att köpa med sig någon flaska vid besökstillfället. Gårdsförsäljning av alkohol skulle därför kunna vara ett sätt såväl att skapa arbetstillfällen på landsbygden som att stödja besöksnäringen. vill därför att det ska bli tillåtet med gårdsförsäljning hos de små lokala bryggerierna. För att gårdsförsäljning ska kunna införas får det dock inte äventyra de alkoholpolitiska målen, som t.ex. folkhälsa. Utöver gårdsförsäljning finns möjligheter att koppla samman produktionsenhet med besöksdestination för att skapa nya turistattraktioner. Jämföras kan göras med vingårdar i , chokladfabriker eller ostfabriken i eller Guinness Storehouse i , . Guinness lockade 1,5 miljoner besökare och utsågs i samma veva till ledande turistattraktion. I där produktionen i huvudsak sker på landsbygden kan man utveckla dessa produktionsenheter till att också skapa attraktiva besöksmål, vilket skulle kunna främja hela orten i form av ökade övernattningar och ökade arbetstillfällen. Strategiskt område – Forskning och innovation 3.1 Prioriterat etappmål till 2020: Svenska företag leder utvecklingen av innovativ mat finns det flera svenska företag som tillverkar ny innovativ mat kopplat till trender som hälsa eller icke-animaliskt protein. Därför tror vi att svenska företag med rätt stöttning kan ta en framskjuten position när det gäller att förse världen med ny, hållbar och innovativ mat. Men det kräver att arbetar mer fokuserat med forskning och innovation kopplat till livsmedel och också satsar på kommersialisering av innovationer för att verkligen få ut nya produkter på marknaden. Tyvärr konstaterar vi att livsmedelskedjan i stort sett lyser med sin frånvaro i den forskningsproposition 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft som regeringen presenterade . Ska inte tappa fart utan kunna vara med och slåss om världens alltmer medvetna konsumenter måste denna fråga dock prioriteras till 2020. Prioriterade åtgärder för att nå etappmålet är: Vi kan tyvärr konstatera att jordbruks- och livsmedelsforskningen i har tappat sedan ett antal företag flyttat sina avdelningar för forskning och utveckling utomlands. Totalt motsvarar företagens utgifter för forskning och utveckling inom livsmedelsområdet av branschens omsättning, vilket är mycket lågt jämfört med andra branscher. Därför är det av stor vikt att stat och näringsliv samverkar för att stärka forskning inom livsmedelskedjans olika delar. Under alliansregeringen gjordes en fyraårig gemensam satsning av staten och livsmedelsbranschen i ett tvärvetenskapligt forskningsprogram för livsmedel, Tvärlivs. är dock denna satsning nedlagd av den rödgröna regeringen, men anser att det behövs fler och mer långsiktiga satsningar som bygger på samfinansiering mellan staten och privata aktörer liknande Tvärlivs. ser också att det är viktigt med tydligt behovsdriven forskning, där hela livsmedelskedjans olika aktörer tydligare tar på sig en beställarroll och det är även viktigt att främja samverkan mellan livsmedelsproducenter, industri, handel och konsument för att bättre möta konsumenternas efterfrågan. Inom Matlandet gjordes även satsningar på innovation och utveckling, men när regeringen lade ned Matlandet försvann även medel och därmed en viktig förutsättning för långsiktighet och kontinuitet i uppbyggnaden av en struktur kring svensk matinnovation. Detta är så klart mycket beklagligt. Krinova Incubation and Science Park är ett bra exempel på affärs- och innovationsstöd till producenter och förädlare, som med fördel kan spridas till andra delar av landet. vill också skapa goda förutsättningar för start-up-företag som kan utveckla nya och innovativa matidéer. Det måste vara lönsamt och attraktivt att investera kapital i företag i tidiga skeden. Vi behöver fler affärsänglar och ett utökat investeraravdrag som gör att fler kan investera eget kapital i växande företag. Beskattningen av personaloptioner behöver också förändras. Det måste bli skattemässigt mer gynnsamt att erbjuda anställda en del av företaget. Växtförädlingens roll för en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i hela framhålls i propositionen om livsmedelsstrategin. Nya tekniska metoder och innovationer bör utnyttjas för att säkerställa tillgång till lokala och regionala sorter samt för att bidra till största möjliga utnyttjande av produktionsresurser och till jordbrukets anpassning till ett förändrat klimat. Intresset från de stora internationella växtförädlingsföretagen att utveckla sorter specifikt för svenska förhållanden är litet. Det är därför viktigt att tillräckliga insatser inom svensk växtförädling kommer till stånd eftersom detta möjliggör en långsiktigt hållbar, konkurrenskraftig och resurseffektiv jordbruks- och trädgårdsproduktion i hela landet som i ett vidare perspektiv skapar värde och bidrar till sysselsättning i hela livsmedelskedjan. För att växtförädling ska ske i små grödor eller för specifika regionala och lokala behov behövs det antingen ett stöd från samhället eller att växtförädlingen genomförs i offentlig regi. I våra nordiska grannländer ger staten stöd till de inhemska växtförädlingsföretagen för att de ska genomföra växtförädling i små eller nya grödor. Svensk kommersiell växtförädling tar fram nya sorter av stråsäd, foderväxter, vårraps, sockerbetor och konservärt. har intresse för att på nytt förädla proteingrödor också blivit tydligt från Lantmännen som man uttryckt önskemål om att samhället satsar på uppbyggnad av ett för att förnya och utveckla den svenska växtförädlingen där företaget skulle vara berett att delta med insatser. En motsvarande satsning gjordes i när Crop Innovation etablerades och där danska staten och dansk växtförädling bidrar 50/50. Ett för svensk växtförädling skulle kunna leda till att nya teknologier kommer till användning för en utveckling av nya sorter för konkurrenskraftigt jordbruk och trädgård, till att nya kvaliteter förädlas fram, till nya sorter som är anpassade till ett förändrat klimat och med bättre resistens samt till nödvändig kompetensförsörjning. För att få en maximal utväxling på en sådan satsning är det önskvärt att ett sådant planeras och drivs i samarbete mellan branschen och akademin. 3.2 Prioriterat etappmål till 2020: Fler utbildar och söker sig till livsmedelsrelaterade yrken Företag genom hela kedjan påpekar ett skriande behov av personal med rätt kunskaper och kompetenser. Att kunna rekrytera och behålla personal med rätt kompetens är därför avgörande för att svensk livsmedelsproduktion ska kunna öka. Hälften av de svenska livsmedelsföretagen anger att det är svårt att hitta anställda med rätt utbildning. Även många lantbruksföretag vittnar om att det är svårt att hitta rätt kompetens, och många som går naturbruksgymnasieutbildningar får mycket snabbt jobb efter studenten. Det är därför mycket beklagligt att regeringen inte föreslår några konkreta åtgärder för att stärka kompetensförsörjningen i livsmedelsrelaterade företag. vill att svensk livsmedelsproduktion ska vara en attraktiv bransch att vara verksam inom och kompetensförsörjning måste därför vara ett prioriterat område . Prioriterade åtgärder för att nå etappmålet är: Yrkes- och lärlingsutbildningar är viktiga för tillväxten, inte minst för de små och medelstora företagen. För att svara på arbetsmarknadens efterfrågan på duktigt yrkesfolk måste yrkeshögskoleutbildningarna byggas ut ytterligare och gymnasiets yrkes- och lärlingsutbildningar utökas och breddas. Lärlingssystemet måste även kunna erbjudas vuxna, och de som redan har gymnasieexamen eller akademisk examen ska kunna byta karriär och bli lärling. För att kunna tillgodose vissa smala branschers skriande behov av kompetent arbetskraft vill se över möjligheterna att inrätta branschskolor. De ska utformas i nära samverkan med arbetsmarknaden och samla olika yrkesutbildningar under ett och samma tak. Eleven skulle tillbringa delar av utbildningen på branschskolan, övrig tid på praktikplats och på den lokala skola där grundutbildningen genomförs. Forskning och näringsliv bör i större utsträckning integreras och bli mer verklighetsnära. I har man analyserat de 100 viktigaste innovationerna , och av de viktigaste innovationerna står akademin för. I stället var små forskningsintensiva företag samt enskilda uppfinnare och företagare en allt viktigare källa till innovationer. Det ska därför vara lättare och mer förtjänstfullt att gå från forskningsvärlden till näringslivet och vice versa. Studie- och yrkesvägledarna fyller en stor och viktig roll. De bör i högre grad vara en länk mellan skola och arbetsliv. Studie- och yrkesvägledarna ska inte bara hjälpa elever att välja språk och gymnasieskola utan vara integrerade i hela skolans verksamhet. Entreprenörskap, företagande och praktik måste bli en röd tråd i skolans alla år, inte bara som en liten begränsad del i vissa årskurser. På så sätt kan kunskap om möjligheter i livsmedelsbranschen byggas hos barn och ungdomar redan tidigt, och öka attraktiviteten. Detta bör göras i nära samverkan med det lokala näringslivet och ytterligare aktörer. söker allt färre ungdomar till . En anledning är att allt fler högskolor efterfrågar särskild behörighet. Det finns möjlighet att lägga till kurser men det kan ibland vara schematekniskt svårt då kurser krockar. Genom fler utgångar på som stärkt yrkeskompetens, allmän högskolebehörighet eller särskild behörighet kan tilltala fler.