mot · H5023899 · 2017-10-05 00:00:00 — 10 000 fler poliser till 2025 Kraftfull satsning på höjda polislöner och bättre arbetsvillkor Attacker mot blåljus- och sjukhuspersonal Avrapporteringssystemet och tekniska hjälpmedel Stärk polisens förmåga snabbt Synliga poliser i brottsutsatta områden En polis knuten till varje skola Arbetet mot barnprostitution och människohandel ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetsvillkor och lön för poliser i yttre tjänst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kompetensutveckling inom polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisiär forskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för attacker mot vitala samhällsfunktioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda fler alternativa vapen till polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp att poliser i yttre tjänst har tillgång till skyddsutrustning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrad brottsuppklaring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att renodla polisens uppgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en effektiv avrapportering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens tekniska arbetsverktyg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att snabbt stärka polisens förmåga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fördubbla insatsstyrkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sociala utfallskontrakt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta krafttag mot vardagsbrottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens kontakt med skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra beredskapspolisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationellt samarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens arbete mot barnprostitution och människohandel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en ”forced marriage unit” enligt brittisk modell bör inrättas och tillkännager detta för regeringen. ska vara ett tryggt land att leva i, oavsett om man bor på landsbygden, i en stad eller i en förort. En av statens viktigaste uppgifter är att genom ett väl fungerande rättsväsende upprätthålla tryggheten. Polisens roll i det brottsförebyggande arbetet är central. Att förebygga brott och tidigt upptäcka barn och unga som löper risk att hamna i brottslighet är av största vikt. För att lyckas med detta behövs en politik med ett helhetsperspektiv på barn och ungdomar. Det behövs en stödjande familjepolitik, en bra skola, satsningar på ungas uppväxtmiljö och en offensiv kriminalpolitik. Svensk polis är hårt ansträngd. Att uppgifter som härrör från flyktingkrisen och den förhöjda terrorhotnivån läggs till de uppgifter och utmaningar polisen står inför är några av orsakerna till det alltmer pressade läget. Utmaningarna att bekämpa mängdbrottslighet, bostadsinbrott, grov organiserad brottslighet och gängkriminalitet kvarstår. Polisen genomgår en stor omorganisation där syftet är att få mer resurser till lokalpolisområdena. Det är angeläget att syftet med omorganisationen uppnås. Att polisen kommer när den behövs och har förmåga att beivra brott och lagföra brottslingar är centralt för att upprätthålla lag och ordning i samhället. Men ett väl fungerande polisväsende betyder mer än så. Att samhället reagerar när en människa utsatts för våldsbrott, rån, sexuella trakasserier eller inbrott i sitt hem är en förutsättning för upprättelse för brottsoffren och för att värna medborgarnas tillit till centrala samhällsfunktioner. ser vi hur den tilliten hotas när människor utsätts för brott. Som enskild ska man alltid kunna lita på att polisen har de resurser som krävs för att klara av sin uppgift: att förebygga, förhindra och beivra brott. Ett rättsväsende som står upp för de mest utsatta är en förutsättning för ett gott samhälle som håller samman. vill ha fler poliser i brottsutsatta områden. Internationell forskning visar att ökad direkt patrullering i områden med hög brottslighet fungerar brottsförebyggande. Fler poliser på gator och torg är mycket viktigt för att ungdomsgäng inte ska få känslan av att ha kontroll över vissa bostadsområden och för att öka tryggheten för övriga boende i området. /16 tillkännagav för regeringen vikten av att polisen arbetar lokalt. I den nya polisorganisationen ska så kallade medborgarlöften leda till en starkare och tydligare samverkan mellan polis, myndigheter och civilsamhälle. Det är viktigt att detta följs och utvecklas, så att verksamheten når upp till de förväntningar som finns. I en annan kommittémotion utvecklar vi vår syn på brottsoffer. Brottsoffers situation är central för . Bemötande och omhändertagande av brottsoffer genom hela rättsprocessen behöver förbättras. I motionen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet redovisas våra budgetsatsningar på polisen. 10 000 fler poliser till 2025 har för få poliser och för få av dem är ute på gator och torg. Med dagens antal poliser är det svårt för dem att bekämpa de gäng som tagit över i vissa utanförskapsområden och att vara närvarande i små orter där polisen är nästan helt frånvarande . För att åtgärda detta och se till att polisen kan vara närvarande i hela landet föreslår att ska ha 30 000 poliser 2025. Över hälften av regeringens budgetsatsning på 7,1 miljarder till polisen går till att täppa igen hål. Det är en följd av att regeringen satsat för lite på polisen . Det har lett till att polisen lånat pengar till att anställa fler poliser och polisanställda. Regeringen saknar svar på hur ska få 10 000 poliser till 2025. I vårt budgetalternativ matchar vi regeringens satsning, men till skillnad från regeringen preciserar vi hur pengarna ska användas. Totalt vill vi anställa 10 000 fler poliser. Hälften av dessa ska gå nuvarande polisutbildning och resterande 5 000 på en ettårig utbildning. För dessa införs en ny polisanställningsform, där både kommun och stat finansierar tjänsterna men där är huvudman. Detta förslag syftar till att öka polisens effektivitet och förstärka tryggheten i hela landet. Det brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet prioriteras långt ned. bedömer att det finns en stor efterfrågan från kommuner att ha en stark lokal polisförankring och att många kommuner är villiga att vara med och betala för det. Många kommuner köper in tjänster från vaktbolag. av kommunerna som svarade på en undersökning uppger till att de inte anlitar väktare. Tanken är att kommunerna istället ska kunna använda en del av de pengar de lägger på väktare till att i stället anställa poliser. Dessa polistjänster ska finansieras med både kommunala och statliga medel och staten ska stå för hela utbildningskostnaden. Det statliga ansvaret kvarstår således. Poliserna utbildas på under statligt huvudmannaskap, men vi vill införa en kortare utbildning än dagens polisutbildning, som dock är betydligt längre än väktarutbildningen. Den nya polisutbildningen ska vara ettårig, kunna finansieras av kommunerna och ingå i den statliga polisorganisationen. Den kommun som bidrar ekonomiskt ska ha inflytande över och dialog med den lokala polischefen om vad poliserna ska prioritera. Svensk polis har en mycket ansträngd situation. Den nya organisationen har inte gett de resultat med effektiviseringar och större lokala resurser som det fanns förhoppningar om och vilket var syftet med omorganisationen. Tvärtom är polisen i kris med anställda som säger upp sig på grund av dålig lön och missnöje med ledning och arbetsförhållanden. Det är naturligt att omorganisationer är krävande och ansträngande för de inblandade men måste skutan vändas för att polisen på allvar ska kunna ta tag i de stora och viktiga trygghetsfrågorna. Utvecklingen i vissa särskilt brottsutsatta områden beskrivs som nästintill förlorad. Blåljusfordon som hindras att komma fram av stenkastande ungdomar, bilar som sätts i brand, parallellsamhällen på framväxt. Den här utvecklingen måste stoppas. Ett givet sätt att bryta utvecklingen och återta kontrollen över de särskilt utsatta områdena som polisen återfår sin närvaro i glesbygden är att öka antalet poliser. Kraftfull satsning på höjda polislöner och bättre arbetsvillkor Det behövs fler poliser, men det räcker inte som lösning på problemen inom svensk polis. Den stora utmaningen är att få de som arbetar som poliser att stanna kvar i yrket. Många poliser känner stor frustration och otillräcklighet i en allt tuffare arbetsmiljö. Det krävs åtgärder som förbättrar arbetssituationen för svensk polis och höjer attraktiviteten för yrket så att inte fler poliser väljer att sluta. Därför avsätter som en särskild lönesatsning. Utan kraftiga tillskott på lönerna kommer vi inte att nå målet om 10 000 fler poliser till 2025. menar att det finns poliser, exempelvis i yttre tjänst, som har halkat efter i löneutvecklingen, och därför avsätter vi medel som skulle räcka till en rejäl lönesatsning för dem med lägst löner. Det är angeläget att en lönesatsning riktar sig till de poliser som arbetar i kärnverksamheten, det vill säga till poliser i yttre tjänst och utredare. Om de medel vi avsätter skulle användas till en lönehöjning för de poliser som halkat efter skulle det räcka till extra per polis i yttre tjänst. I vår lönesatsning finns utrymme för ökad OB-ersättning, vilket framför allt träffar poliser i yttre tjänst. Detta är en viktig satsning för att fler poliser ska stanna i yrket. Eftersom lönebildning är en fråga för arbetsmarknadens parter överlåter vi utformningen av vår lönesatsning till dem. Med vårt tillskott får i förhandling med komma överens om innehållet i satsningen för att förbättra polisers löner och arbetsvillkor. Arbetsvillkoren är tuffa och det behövs satsningar på bättre arbetsmiljö, bättre skyddsutrustning och fler alternativa vapen. Vi tar den oro som finns inom på största allvar. Det är helt nödvändigt att regeringen och polisledningen tar allvarligt på de orossignaler som skickas. slutade omkring 70–90 poliser i åldern , 2015 var antalet hela 121 och det ökade till 200 stycken 2016. Orsakerna bakom kan säkert variera men återkommande lyfts arbetsförhållandena och löneläget upp i debatten. Berättelser om poliser som slutat och fått avsevärt högre lön när de anställts av andra statliga myndigheter eller återanställts av som civilanställda beskriver hur situationen ser ut för många poliser. Det är en oacceptabel utveckling. Lönefrågan är i första hand ett ansvar för arbetsmarknadens parter. Att poliser i yttre tjänst, med betydande risk i sitt arbete, hamnar efter i löneutvecklingen i förhållande till kollegor med andra arbetsuppgifter och personal på andra statliga myndigheter behöver åtgärdas. Det är därför en kraftfull satsning på höjda löner och förbättrade arbetsvillkor är så angelägen. De strukturella problemen inom behöver åtgärdas. Därför krävs ett förstärkt ledarskap inom myndigheten. Vi har tidigare föreslagit att rikspolischefen ska ersättas med en chef med polisiär erfarenhet. Det är viktigt. Minst lika viktigt är det att stärka det lokala ledarskapet. Lokalpolisområdescheferna har inte mandat att fatta beslut som rör den egna verksamheten. Lokala polischefer ska ges ett starkare mandat över verksamheten. De ska förfoga över sin egen budget och fatta anställningsbeslut och därmed bättre kunna möta de behov som finns lokalt. Vi avsätter 50 miljoner för kompetensutveckling. Vi föreslår också att ett nytt organ inom polisen inrättas, . Vi avsätter till den verksamheten. Polisnära forskning är avgörande för att mäta effekten av olika polisiära taktiker och tillvägagångssätt och att utveckla arbetsmetoder. Det finns bara en handfull polisforskare i . För att utveckla svensk polis krävs mer kompetensutveckling och mer forskning på hur polisens arbete kan förbättras. Det bör ges regeringen till känna. Attacker mot blåljus- och sjukhuspersonal Våld mot poliser, personal inom räddningstjänsten samt hälso- och sjukvården är helt oacceptabelt och ska stoppas. Det handlar både om att skydda personer som har samhällsviktiga uppgifter och om att erkänna respekten för rättsstaten. Rättsstaten får inte stå handfallen när respekten för den urholkas. Därför måste reaktionerna på angreppen vara tydliga. I en alliansgemensam motion har vi föreslagit att straffen för våld mot tjänsteman tydligare än vad de gör ska återspegla allvaret i brottet. Den som hindrar polis eller annan blåljuspersonal från att fullfölja sina viktiga uppgifter skadar hela samhället. behandlas hot mot tjänsteman och våld mot tjänsteman i samma straffstadgande. Straffet för våld mot tjänsteman blir ofta cirka en månads fängelse. ersätts fängelsestraffet av samhällstjänst. Våld mot en polis i tjänst är ett allvarligare brott än ett muntligt hot. För att fånga upp allvaret i den här brottsligheten bör våld mot tjänsteman få en egen brottsrubricering där straffet ska vara minst sex månaders fängelse. Personal i räddningstjänsten och hälso- och sjukvården omfattas inte av samma skydd som till exempel poliser eftersom de inte utövar myndighetsutövning. Detta bör ändras så att våld eller hot mot personal inom räddningstjänsten och hälso- och sjukvården straffas lika hårt som våld eller hot mot poliser. Därför bör det införas ett nytt brott – våld mot alarmeringstjänstpersonal – där det inte uppställs något krav på att angreppet sker mot någon i dennes myndighetsutövning. riktas skadegörelse direkt mot polisbilar och andra utryckningsfordon. Vi ser också fall då polisen lockas in i områden för att sedan angripas med stenkastning, så kallad fishing. När angreppen riktas mot sådana väsentliga samhällsfunktioner bör detta anses vara försvårande när straffet bestäms – oavsett om det rör sig om skadegörelse, våldsamt upplopp eller någon annan brottstyp. vill därför tillsammans med Alliansen införa en särskild straffskärpningsgrund som innebär att alla brott som innefattar ett angrepp mot viktiga samhällsfunktioner leder till skärpta straff. Detta bör ges regeringen till känna. Under mer än har en ny tid av brottslighet etablerat sig i . Det är brott mot utryckningsfordon som brandkår, polis och ambulanser. Det är attacker mot kollektivtrafiken och det är attacker mot och sjukhus. Polisen skriver i sin rapport ”Utsatta områden – Social ordning, kriminell struktur och utmaningar för polisen” att exempelvis hemtjänstpersonal utsätts för trakasserier. Dessutom beskriver de hur utsätts för påtryckningar. Det gäller personalen, enskilda handläggare samt även skadegörelse i form av klotter, bränder och krossade rutor mot byggnader. Angreppen på de vitala samhällsfunktionerna stannar dock inte vid vare sig eller polisen. har en mängd rapporter kommit om angrepp på sjukhus. har gjort en kartläggning av hot mot vårdpersonal vid 15 största sjukhus. Särskilt i samband med skottskador ökar detta, och inte bara i de tre storstäderna. , , och är alla drabbade och rapporterar om ökade problem. Det som sker i är dessvärre en logisk fortsättning på vad som pågått . Det har börjat i socialt utsatta områden med vandalisering i området, fortsatt med stenkastning mot kollektivtrafik, polis och senare fortsatt mot brandkår och sjukvårdspersonal. Den våldsspiralen har tagit sig in på sjukhusen. Sammantaget bidrar allt detta till ett samlat angrepp mot vitala samhällsfunktioner som är allvarligt nedbrytande av grundläggande normer i samhället. Kan inte ett socialtjänstkontor eller sjukhus vara fredat från angrepp finns det snart inga platser i samhället som är det. Det är extra allvarligt när angrepp drabbar de som försöker rädda liv, en grundläggande uppgift för staten. När det gäller organiserade angrepp mot personer som är anställda inom vitala funktioner bör straffen skärpas, särskilt i de fall där de är organiserade. Detta bör ges regeringen tillkänna. Det krävs kraftiga åtgärder för att komma till rätta med problemen, men det är långt ifrån enkelt. Sjukvårdspersonal har naturligtvis erfarenhet av att hantera komplicerade patienter och bråk uppstår i ansträngda situationer. Men det är en sak att ha en besvärlig patient och en helt annan att hantera stora grupper med människor som antingen vill skada en patient eller personalen. Vi föreslår därför ett lagförslag där personer som hotar säkerheten på sjukhus får besöksförbud. Den som är med och stör ordningen, hotar personal och försvårar vård ska inte kunna besöka sjukhus och personer som begår brott mot vitala samhällsfunktioner ska kunna få ett hårdare straff. I 23 särskilt utsatta bostadsområden har polisen svårt att upprätthålla lag och ordning. Det är områden där statens våldsmonopol delvis är satt ur spel. Kriminella gäng och nätverk begränsar de boendes frihet och trygghet, och bristen på framtidstro gör att de har lätt att rekrytera nya yngre medlemmar. Den här negativa spiralen måste brytas. Det måste råda nolltolerans mot upplopp och våld som riktar sig mot polis och annan utryckningspersonal. Samhället får inte svika de familjer som bor i de drabbade områdena. Alla i vårt land ska ha rätt till samma trygghet och frihet. anser att polisen ska få tillgång till alternativa vapen såsom möjligheten att skjuta gummikulor, använda elpistol samt tillgång till vattenkanon vid demonstrationer och stora upplopp. Dessa är vapen som är mindre skadliga än de skjutvapen polisen har och skulle kunna hjälpa polisen att bättre hantera svåra situationer. Detta bör ges regeringen tillkänna. föreslår vidare att polisen ska ha tillgång till skyddade fordon och rätt skyddsutrustning. Bristen på hjälmar och tunga västar behöver skyndsamt åtgärdas. I överenskommelsen om åtgärder mot terrorism drev hårt att poliser i yttre tjänst ska ha tillgång till skyddsutrustning och förstärkningsvapen, samt att polisen ska få egna taktiska övningsplatser. Det gick igenom i överenskommelsen. Att detta kommer på plats i hela polisorganisationen behöver följas upp. Detta bör ges regeringen tillkänna. För att polisen ska kunna utreda fler brott och få tid att synas på gator och torg gjorde alliansregeringen historiskt stora resurstillskott. Trots detta är polisens utredningsresultat fortfarande allt för dåliga och sjunkande. Vi har en nedåtgående trend med färre personuppklarade brott . Personuppklaring innebär att en person knutits till brottet genom åtal, strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse. Polisen bör lägga fokus på de kärnuppgifter som är viktigast: brottsförebyggande arbete, utryckning och utredning. Fler brott ska utredas och leda till fällande dom. Detta bör ges regeringen tillkänna. Genom att renodla polisens arbetsuppgifter och effektivisera avrapporteringssystemet kan personella resurser användas bättre för att få fler poliser i yttre tjänst, närmare medborgarna. Polisens uppdrag är att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället. Även om tryggheten, enligt den nationella trygghetsundersökningen 2016, NTU, har ökat är polisens utredningsresultat fortfarande för dåliga. Vi har dessutom en nedåtgående trend med färre personuppklarade brott . Polisen måste lägga fokus på kärnuppgifterna: brottsförebyggande arbete, utryckning och utredning. Fler brott ska utredas och leda till fällande dom. Polisen har många uppgifter som inte självklart skulle behöva utföras av polisen utan kunna övergå till andra myndigheter. Exempel på detta är att pröva ansökningar av olika slag, tillsyn av verksamheter, hantera passansökningar osv. Vi välkomnar regeringens förslag att överlåta transporter och handräckning till Kriminalvårdens transportenhet. Det är ett förslag som tidigare lagt fram till . I syfte att renodla polisens arbetsuppgifter tillsatte alliansregeringen en utredning med uppgift att se över vilka verksamheter som kan utföras av någon annan i syfte att frigöra resurser för att förstärka den centrala polisverksamheten. Efter en delredovisning på djurområdet beslöt den nuvarande regeringen att lägga ned utredningen. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att polisens uppgifter bör renodlas i syfte att förstärka utrycknings- och utredningsverksamheten, t.ex. genom att pröva om vissa av polisens uppgifter kan läggas på andra myndigheter. Tack vare Alliansens arbete både i regering och i opposition med tillkännagivanden har den rödgröna regeringen nu äntligen beslutat att ge länsstyrelserna i uppdrag att ta över vissa uppgifter på djurområdet. 2015 beslutade att en ny myndighet med ansvar för jaktfrågor och viltförvaltning skulle inrättas. Detta beslut har regeringen vägrat att följa. Detta är beklagligt av ett flertal skäl. Ett av skälen är att det tagit bort möjligheten att flytta licenshanteringen från till den nya myndigheten. 2015 inkom exempelvis 64 900 vapenlicensansökningar till polisen och skillnaden är stor i hur det tar för ärendena att avgöras; längst är väntetiden i storstadsområdena. Det finns dessutom en tidsbegränsning på vapenlicens för enhandsvapen, vilket ytterligare bidrar till en större arbetsbörda för polisen. Polisen har visserligen lyckats minska handläggningstiderna för vapenlicenser , men vi anser inte att det är en fråga som bäst lämpar sig att skötas på . anser att ska fokusera på sina kärnuppgifter. Vi har tidigare drivit igenom tillkännagivanden som inneburit att regeringen återkommit med åtgärder för att flytta ansvaret för vissa djurfrågor till länsstyrelserna. Polisens uppgifter behöver renodlas ytterligare. Att hantera vapentillstånd är en sådan fråga som lämpligen flyttas från polisen till en ny jaktmyndighet. Att regeringen inte agerar i frågan trots att tillkännagivanden riktats om införandet av en ny jaktmyndighet är anmärkningsvärt. förutsätter att regeringen återkommer med åtgärder för att få till stånd en ny myndighet för jaktfrågor och viltförvaltning och att licenshanteringen läggs på denna. Detta bör ges regeringen tillkänna. Avrapporteringssystemet och tekniska hjälpmedel En viktig del i att förenkla och renodla polisens arbete och på så sätt få ut mer polisiärt arbete per enskild polisman är att komma till rätta med det omoderna avrapporteringssystemet. Det här är ingen ny fråga. Polisen skulle gå över till ett nytt system. Hundratals miljoner investerades i datasystemet Pust . Men detta visade sig inte fungera, utan ratades. I stället arbetar poliser i yttre tjänst fortfarande i det DOS-baserade avrapporteringssystemet RAR, vars första utgåva kom 1987. För att exemplifiera hur arbetet fungerar kan nämnas att användaren inte nyttjar en datormus för att navigera i systemet, utan får sitta och trycka på pilar fram och tillbaka. Det finns heller ingen automatik när namn ska skrivas, utan en polisman kan få upprepa namnet på den misstänkte i samma anmälan, vilket kan ta . Vi kristdemokrater har gjort flera studiebesök för att sätta oss in i problemet. En polisman uttryckte vid ett besök: ”Vi behöver inte bli fler poliser, men låt oss göra vårt jobb! Jag orkar inte sitta med det här.” Polismannen hade då ägnat en hel arbetsdag åt en avrapportering som krävde arbete i olika datasystem som inte var synkade med varandra. har studerat hur poliser i ingripande verksamhet lägger på att avrapportera ärenden. I genomsnitt tog det och från att en patrull kom in för att avrapportera ett brottsärende till dess att de var redo att åka ut igen. Här finns, minst sagt, förbättringspotential.