mot · H4023730 · 2017-05-03 00:00:00 — Ytterligare en utgångspunkt för Liberalerna är att målet för det finansiella sparandet inte i sig ska kunna medföra utgiftsreformer som i sin tur medför ett ökat tryck på transfereringssystemen. Långsiktiga utmaningar för de offentliga finanserna Den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning och en ökande försörjningsbörda, särskilt i kommuner utanför storstadsområdena, ställer stora krav på prioriteringar och genomtänkta reformer för att finansiera framtidens välfärd i hela landet. Till detta kommer ett betydande finansieringsbehov, , inom flera av de mest centrala områdena av statens verksamhet, såsom försvaret och rättsväsendet. I det läget får inte symbolprojekt och missriktade reformer tränga ut finansieringen av välfärdens och rättsstatens kärna. Tyvärr bedriver regeringen en politik där flera centrala utgiftssatsningar inte bidrar till att lösa angelägna problem. Regeringen för en ineffektiv arbetsmarknadspolitik där stora summor pengar satsas till resultatet av mycket få nya jobb, som inga strukturella reformer vidtas för att öppna fler dörrar in till arbetsmarknaden och förhindra framväxten av en ny underklass. Traineejobben, en av regeringens viktigaste reformer, kan endast betecknas som ett fiasko. I stället för reformer av hyressättning och tillräckligt långtgående reformer av plan- och byggregler för att stimulera byggandet av fler bostäder satsar regeringen på bostadssubventioner. Dessa subventioner har kritiserats av både branschen och forskningen och innebär stöd till bolagen utan att fler bostäder kommer till. Inom klimatområdet läggs skattepengar på kortsiktiga och snedvridande subventioner och administrativt krångliga stöd med begränsad klimatnytta. Beskattning av miljöskadlig verksamhet är mer effektivt än subventioner och bidrar dessutom till finansieringen av viktiga reformer. I stället krävs långsiktiga satsningar som grön skatteväxling och goda och stabila villkor för icke-fossila energislag som vindkraft och kärnkraft. Liberalerna menar att rejäla prioriteringar kommer att behövas. Ineffektiva reformer måste slopas och välfärdens kärna stärkas. Det är viktigt att finansieringen av välfärden är legitim och långsiktigt hållbar, och inte missgynnar arbete, innovation och företagande. Vi behöver ett skattesystem som uppmuntrar människor att arbeta hårdare, inte mindre. Liberalerna menar att behöver en genomgripande skattereform. Liberalerna kommer att kraftigt motsätta sig regeringens planerade skattehöjningar på jobb och företagande. Särskilt allvarliga är höjningen av de så kallade 3:12-reglerna, flygskatten och höjda marginalskatter. Inriktning på en ny skattereform är ett land med stora välfärdsambitioner. Därför behöver vi ha ännu större sysselsättnings- och tillväxtambitioner. Skattesystemets huvudsyfte är att finansiera de offentliga åtagandena, men i sin utformning bör det gynna strävsamhet, flit, ambition och risktagande. motverkas i stället det som bygger välstånd. Dagens skattesystem tar inte heller i tillräcklig grad hänsyn till det internationella konkurrens- och omvandlingstryck som globaliseringen för med sig. Kombinationen av arbetsmarknad med högre kunskapsintensitet och en arbetskraft där alla inte har hög produktivitet riskerar dessutom att driva på tudelningen mellan dem som har ett jobb och dem som inte har det. Detta syns i att en ny underklass av personer utanför arbetsmarknaden håller på att växa fram mitt under pågående högkonjunktur. Skattesystemet måste beakta detta. Fastighetsbeskattningen behöver reformeras i riktning mot ökad rörlighet på bostadsmarknaden som skattepolitiken bör bidra till att dämpa och stabilisera en exceptionell prisutveckling. Klimatkrisen ökar behovet av beskattning av det som bidrar till ett allt varmare jordklot och en alltmer ogästvänlig miljö för djur, växter och människor. Därför behöver nu en ny genomgripande skattereform. Vi redogör här för vår syn på vilken inriktning och vilka bärande delar en sådan framtida reform behöver ha. Inriktningen på en ny skattereform ska vara att de skatter som håller jobben och sysselsättningen tillbaka sammantaget tydligt sänks. vill vi som liberalt parti ha ett så lågt skattetryck som möjligt. ser vi inte förutsättningar att sänka det totala skattetrycket . Därför behöver skattesänkningarna i en reform vara fullt ut finansierade. Vi ser i första hand att skattesänkningar på arbete bör finansieras genom höjningar av skatt på konsumtion, inte minst miljöskadlig sådan. Sänkt skatt på arbete för att utbildning ska löna sig Jämfört med nästan alla andra länder har höga marginalskatter redan vid medelhöga inkomster, som vi har de högsta marginalskatterna på de allra högsta inkomsterna. Detta bidrar mycket starkt till att utbildningspremien i är låg. Höga marginalskatter bidrar även tydligt till ett mindre effektivt skattesystem där de arbetade timmarna hålls tillbaka. Marginalskatten vid medelhöga och höga inkomster ska bli lägre. Därför ska värnskatten avskaffas, brytpunkten tydligt höjas och nivån på det första steget i den statliga skatten sänkas. De högsta marginalskatterna bör närma sig snittet i . En del av finansieringen av denna skattereform behöver fasas in . Därför är det rimligt att också delar av sänkningen av den statliga inkomstskatten sker successivt. Sänkt skatt för en breddad arbetsmarknad Sänkt skatt på arbete är ett led i att bryta den svenska arbetslöshetens struktur med betydande sysselsättningsproblem för ungdomar med låg utbildning, utlandsfödda och personer med funktionsnedsättning. Höga arbetskraftskostnader begränsar särskilt den del av tjänstesektorn som skulle kunna fungera som en språngbräda in på arbetsmarknaden för dessa grupper. Vi bör bygga ut sådana avdrag och riktade skattesänkningar som breddar arbetsmarknaden med fler lågtröskeljobb. Inkomstskatten och den totala beskattningen av de lägsta inkomsterna ska sjunka för att möjliggöra högre sysselsättning. Ytterligare skattesänkningar som breddar arbetsmarknaden ska genomföras. Bolagsskatten är en central skatt för svensk konkurrenskraft och för tillväxten hos företag i vårt land. Bolagsskatten är också en av de faktorer som avgör var globala företag väljer att etablera verksamhet. har stegvis sänkt den formella bolagsskattesatsen, och det har också våra konkurrentländer gjort. Medan vi hade en bolagsskattesats som var tydligt lägre än snittet i EU och är vår bolagsskattesats nu på en genomsnittsnivå jämfört med vår omvärld. Det ökar risken för att företag väljer att investera i andra länder än . En lägre bolagsskatt bör bl.a. bidra till högre sysselsättning, högre kapitalstock, högre utländska direktinvesteringar och högre BNP. Detta prioriterar vi framför sänkt kapitalinkomstskatt. Kapitalinkomstskatten bör däremot ta steg mot ökad enhetlighet. Bolagsskatten ska fortsätta att sänkas i syfte att säkra den svenska konkurrenskraften. Enhetligheten i kapitalinkomstbeskattningen ska öka. Skatter som möjliggör snabbväxande s.k. startups har flera framgångsrika s.k. startups: unga, snabbväxande företag inom teknik- och internetområdet. Att kunna göra medarbetarna till delägare genom personaloptioner är svårt i eftersom beskattningen är så hög, dessutom innan något verkligt värde skapats. För jobb, tillväxt och snabbväxande företag behöver erbjuda attraktiva villkor för personaloptioner. Möjligheten att erbjuda personaloptioner gör det enklare att locka till sig och behålla arbetskraft, som annars ofta skulle gå till utländska konkurrenter. bra blir det fler än bara ägarna och investerarna som tjänar pengar, och erfarenheterna från andra länder visar att detta leder till fler investeringar i nya, snabbväxande företag. Åtgärder mot ökad skuldsättning Hushållens skuldsättning kopplat till ökade bostadspriser har fått allt större uppmärksamhet bland oberoende experter. Det önskvärda läget är att bostadspriserna planar ut, annars riskerar framtida kraftiga prisfall få stora realekonomiska konsekvenser i form av minskad konsumtion och minskad rörlighet på bostads- och arbetsmarknaden. Såväl och som () och , rekommenderar att sänka eller helt fasa ut ränteavdragen. Liberalerna har föreslagit långsiktigt nedtrappade ränteavdrag från och sänkt tak från till . För att säkerställa att en sådan nedtrappning inte får effekt på inhemsk konsumtion genom ökat skattetryck kopplas den till sänkt skatt på arbete. Sänkta flyttskatter för ökad rörlighet på bostadsmarknaden Grunden till den ökade skuldsättningen är bristen på bostäder. Därför behöver rörligheten på bostadsmarknaden öka. Den svenska fastighetsbeskattningen präglas av mycket höga skatter vid försäljning och inköp av bostäder. har sannolikt den högsta sammanlagda beskattningen på reavinster från bostadsförsäljningar i hela . Det bidrar bl.a. till lägre rörlighet på bostadsmarknaden och en större bostadsbrist än vad som annars vore fallet. Flyttskatterna ska sänkas, särskilt genom permanent slopat uppskovstak och slopad räntebeläggning på uppskovsbelopp. Alla behöver bidra och alla behöver se fördelarna behöver en skattereform för att skapa grund för högre sysselsättning och mer företagande. Det är dock avgörande för legitimiteten i en samlad reform att alla både bidrar till finansieringen och får del av fördelarna. Därför är det bl.a. centralt att skillnaden i beskattning mellan löntagare och pensionärer inte ökar. Skatteavdrag för barnfamiljer samt ytterligare höjda bostadsbidrag och höjda bostadstillägg kan vidare övervägas för att stärka vissa grupper i ljuset av bl.a. höjda konsumtionsskatter. Sänkta skatter behöver finansieras Prioriterade skattesänkningar behöver finansieras fullt ut. En relativt hög konsumtionsbeskattning var en central del i den senaste skattereformen. Därefter har flera sänkningar genomförts, vilket har urholkat beskattningen av skattebasen. Generella konsumtionsskatter har lägre negativa effekter på BNP-nivå och sysselsättning än andra större typer av skatter. När flera andra skattebaser nu framöver bör beskattas lägre behöver det totala uttaget av konsumtionsskatter bli högre. Vidare har inte högre miljöskatter än vår omvärld, och miljöskatternas storlek i relation till BNP har sjunkit något . Även om enskilda skattehöjningar måste vägas mot deras inverkan på företagens konkurrenskraft och deras effekter i vardagen, finns det möjlighet att både höja flertalet miljöskatter och bredda miljöskatteunderlaget. Att sänka skatten på jobb och företagande kräver finansiering genom motsvarande skattehöjningar. Mervärdesskatten kan därför öka. Det kan åstadkommas genom att de olika momsnivåerna justeras något uppåt eller görs mer enhetliga. Den kommunala fastighetsavgiften kan höjas. Det totala uttaget av miljö- och klimatskatter kan också öka jämfört med . Bland de skattebaser som kan beskattas hårdare finns exempelvis fordon och kemikalier. Liberalerna avser att möta de utmaningar ekonomi står inför med fortsatta strukturreformer. Vår ekonomiska politik bygger på sänkta skatter på arbete, reformer för att företag ska kunna växa, liberaliserad arbetsrätt och nya vägar till riktiga yrkeskunskaper. Vi har föreslagit reformer för att öka byggandet och öka rörligheten på bostadsmarknad. Styrande för den ekonomiska politiken ska vara de mål som sätts upp för den. Vid sidan av de mål som framgår av det finanspolitiska ramverket har målen för sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken en särskilt avgörande roll. Därför är det allvarligt att den nuvarande regeringen i stället för ett mål för sysselsättningen valt att använda ett arbetslöshetsmål som sitt huvudsakliga riktmärke. Mål som fokuserar på delmängder av dem som inte är sysselsatta i stället för att öka antalet sysselsatta har varit ett återkommande inslag i socialdemokratiska regeringars ekonomiska politik. tar detta sig uttryck i att regeringen fastställt att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att når lägst arbetslöshet i EU 2020. Detta mål är långt ifrån att uppnås. Tvärtom halkar efter och ligger nu på plats 15 i när det gäller låg arbetslöshet. Denna typ av mål har flera inbyggda brister. Exempelvis har regeringen fått kritik både för att de inte meddelat vilka ålderskategorier som avses och för att målet är formulerat i förhållande till andra länder. Om resten av skulle få kraftigt ökad arbetslöshet skulle målet kunna nås även om den svenska arbetslösheten ökar i stället för att minska. En ekonomisk politik som ensidigt formuleras med sikte på arbetslöshetsstatistiken riskerar särskilt att missa avgörande delar i att identifiera och bekämpa utanförskap. Även om sysselsättningen inte skulle växa nämnvärt, sjukskrivningarna skulle öka och fler skulle få förtidspension (sjuk- eller aktivitetsersättning) kommer en regering vägledd av nuvarande mål att kunna hävda att deras politik för närmare målet lägre arbetslöshet. Att människor slutar söka arbete, erbjuds förtidspensionering eller övergår i sjukskrivning och därmed träder ut ur arbetskraften, ska inte kunna registreras som en framgång. Som bl.a. har påtalat riskerar detta att leda till felslut där arbetslöshetsstatistiken förbättras genom politiska reformer som flyttar människor ur arbetskraften. har bedömt att regeringens politik minskar den varaktiga sysselsättningen med 15 000–20 000 personer. leder åtgärderna till att arbetsutbudet minskar med minst 15 000 personer. Politiken måste i stället ha som mål att så många arbetsföra som möjligt ska få bidra och komma i arbete. Därför har Liberalerna föreslagit ett nytt sysselsättningsmål som bör vägleda de nödvändiga reformerna av arbetsmarknad. Liberalernas förslag innebär att regeringens arbetslöshetsmål överges och ersätts med ett sysselsättningsmål. Särskilda delmål för hur många som jobbar bland unga, utrikes födda och äldre ska sättas upp. Detta leder politiken rätt och skapar ytterligare drivkrafter för nödvändiga reformer. Liberalerna anser att målet ska formuleras enligt följande: Sysselsättningen bland hela befolkningen (15–) ska till 2025 öka till . ska vi ha nått halvvägs, till . Sysselsättningen bland unga (15–) ska till 2025 öka till . ska vi ha nått halvvägs, till . Sysselsättningen bland utrikes födda ska till 2025 öka till . ska vi ha nått halvvägs, till . Sysselsättningen för äldre (65–) ska till 2025 öka till . ska vi ha nått halvvägs, till . Liberalernas jobbmål innebär att 240 000 jobb behöver skapas redan till 2020 för att 5,2 miljoner människor då ska vara sysselsatta. Till 2025 krävs det att 485 000 nya jobb skapas för att målet ska nås och av dem behöver ca 200 000 skapas genom höjd potentiell sysselsättningsgrad, dvs. genom reformer som gör att arbetsmarknaden fungerar bättre. Vårt sysselsättningsmål är mer ambitiöst och täcker in större delar av befolkningen än det mål som har gällt sysselsättningen i åldersgruppen 20–. Det målet nåddes redan under alliansregeringen. Genom att utforma politiken utifrån ett sysselsättningsmål och dela upp det i delmål för unga, utrikes födda och äldre kommer vi att leda politiken rätt. Det är unga och utrikes födda som har störst problem på den svenska arbetsmarknaden, och ska vi klara välfärden måste vi dessutom se till att fler människor arbetar längre upp i åldrarna. Den svenska budgetprocessen innebär att tar ställning till riktlinjerna för den ekonomiska politiken och fastställer budgeten. Liberalernas ekonomiska vårmotion är därför inte något heltäckande budgetförslag, lika lite som regeringens vårändringsbudget och den ekonomiska vårpropositionen är det. och framåt aviserar dessa dokument i stället små och ibland större förändringar utifrån den dittills förda politiken. Siffersatta reformer från Liberalerna som inte fanns med i höstens budgetmotion presenteras i avsnittet Nya prioriteringar. Vår politik är dock betydligt bredare än så. Nedan beskrivs därför ett urval av de reformer och budgetförstärkningar som vi gick fram med i höstens budgetmotion och som fortfarande utgör en kärna i Liberalernas ekonomiska alternativ. Även i övrigt ligger de huvudsakliga prioriteringarna från höstens budgetmotion fast. Liberalerna finansierade i höstens budgetmotion både höjda lärarlöner och fortbildning för lärarna. För att möta integrationsutmaningen satsade vi dessutom på förlängd skolplikt och halverat sommarlov för nyanlända. Fler undervisningstimmar i , fler matematiktimmar i högstadiet och en kommission för ordning och reda var ytterligare några av de förslag som tillsammans utgjorde en satsning på de kommande fyra åren – den största samlade satsningen som ett parti gjort på svensk skola. Det ska löna sig bättre att arbeta. I höstbudgeten prioriterade vi också stora satsningar på att det ska löna sig bättre att arbeta, utbilda sig och ta ansvar. Vi genomförde en kraftig höjning av brytpunkten för statlig skatt, avskaffade värnskatten och återställde jobbskatteavdraget – skattesänkningar på arbete som tillsammans uppgick till . Välfärdsmiljarder ska gå till välfärden. Liberalerna lade i höstbudgeten fram en rad öronmärkta satsningar inom välfärdsområdet för att säkerställa att pengarna kommer välfärden till del i stället för att täcka underskott i misskötta kommuner och landsting. Bland våra förslag märktes särskilt LSS-miljarden (Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS) för att värna dem som behöver samhällets stöd allra mest, då vi menar att regeringens neddragningar är både obegripliga och omänskliga. Vi finansierade också en ny kömiljard för att stärka vårdgarantin och gjorde bl.a. satsningar på fler vårdbiträden och specialistsjuksköterskor samt på ett kraftigt höjt bostadstillägg för pensionärer. Liberalernas budgetmotion var fullt finansierad och stärkte också de offentliga finanserna. Vi föreslog ökad miljö- och klimatstyrning genom skattesystemet, sade nej till regeringens byggsubventioner, avvisade expansionen inom arbetsmarknadspolitiken samt föreslog reformer för att dämpa kostnadsökningarna i transfereringssystemen. Bland övriga budgetförstärkningar fanns också en långsam nedtrappning av ränteavdragen liksom minskade anslag till Arbetsförmedlingen, som vi vill ska lägga mer fokus på sin kärnverksamhet framöver. Nya prioriteringar i den ekonomiska vårmotionen Rättsstaten är en liberal skapelse. Det är endast rättsstaten med dess våldsmonopol som kan upprätthålla lika lagar för alla, och det är endast den demokratiska statens våldsmonopol som värnar den svages rätt mot den starkes. Liberaler har, oavsett hur stort de har velat att det offentliga åtagandet i övrigt ska vara, varit ense om behovet av en stat som kan upprätthålla allas frihet och trygghet. Frihet måste försvaras. Den svenska rättsstaten klarar inte av att upprätthålla friheten och tryggheten för alla människor i . Polisens omorganisation har lett till färre poliser i yttre tjänst och mer byråkrati. Situationen kräver en genomgripande förändring av polisen. Liberalerna satsar mer 2018 för att förstärka och förbättra polisen. Den viktigaste reformen är att antalet poliser måste öka. Liberalerna vill att poliskåren växer från 20 000 till 25 000 poliser under de kommande fem till sju åren. Utbyggnaden måste ske gradvis eftersom det tar tid att utbilda nya poliser. Till utbyggnaden av polisen tillförs , en siffra som stiger gradvis i takt med att antalet polisstuderande ökar och fler får anställning som polis. Men vi kommer aldrig att kunna öka antalet poliser om ingen vill bli polis. är det fler som lämnar polisyrket än vad det finns kvalificerade sökande till polisutbildningen. Liberalerna föreslår en lönesatsning som möjliggör att poliser får en lönehöjning på i snitt . Till lönehöjningen för poliser tillförs och framåt. För att öka attraktiviteten hos polisyrket anslås vidare och framåt till bättre kompetensutveckling. I avvaktan på att fler poliser kan utbildas föreslår Liberalerna att kommunerna får ett statsbidrag för att anställa kommunala ordningsvakter – trygghetsvakter. Trygghetsvakter kan visserligen inte ersätta poliser fullt ut men utgör ett komplement till polisens verksamhet. I exempelvis liberalt styrda har kommunala trygghetsvakter haft god effekt och bidragit till ökad trygghet. Till statsbidraget för kommunala trygghetsvakter anslås och framåt. Liberalerna satsar också på fler civilanställda inom polisen. För att öka antalet civilanställda inom polisen anslås . Av dessa är avsedda för personal som kan ta över uppgifter som utförs av poliser, medan resterande medel är avsedda att förstärka polisens arbete med arbetsuppgifter som helt eller delvis utförs av civilanställda, exempelvis brottsutredningar. Ge bättre möjlighet att bekämpa brott I satsningen på en stärkt rättsstat ingår förutom polissatsningarna också ett tillskott till brottsbekämpande verksamhet. är frontlinjen i det svenska rättsväsendet och spelar en avgörande roll i att upptäcka införsel av olagliga varor såsom narkotika, skjutvapen och handgranater. Till anslås i ytterligare resurser inom utgiftsområde 3. Efter en frihetstid i får vi nu återuppleva en aggressiv militär upprustning i . Putins regim är nyckfull och auktoritär. I stället för att bygga allianser och utveckla den interdependens som fred och välstånd kräver ägnar man sig åt samma geopolitik som raserade . Den säkerhetspolitiska utvecklingen i vår omvärld har ytterligare försämrats. Valet av till president har kraftigt ökat osäkerheten kring framtida utrikes- och säkerhetspolitik. aggressiva beteende i närområdet och annorstädes har fortsatt. För att kunna skydda vår frihet måste Försvarsmakten få mer och tillräckliga resurser. Regeringen har än så länge inte förmått att ge Försvarsmakten detta. Liberalerna valde att ställa sig utanför försvarsbeslutet, liksom den överenskommelse som regeringen slöt med , och om ytterligare till försvaret. Vi kan inte ställa oss bakom en uppgörelse som inte garanterar en tillräcklig finansieringsnivå för försvaret. För Liberalerna är det givet att försvarsförmågan på flera sätt måste öka för att möta den bistra verkligheten. Vi uppmanar regeringen att snabbt ställa om svensk försvarspolitik. Den nationella dimensionen ska prioriteras. Försvaret av måste vara Försvarsmaktens huvuduppgift. måste ansöka om Natomedlemskap. Ett svenskt Natomedlemskap är den bästa garantin för landets säkerhet, trygghet i vårt närområde och det gemensamma försvaret av den västerländska demokratiska samhällsmodellen. Natoländerna har en gemensam målsättning om att lägga av BNP på försvaret. För Liberalerna är det en självklarhet att ska uppfylla det målet. Oavsett om ansluter sig till Nato eller inte är också en höjning av ambitionsnivån i det svenska försvaret avgörande om ska ha ett starkt försvar som kan bidra positivt till stabiliteten i . kommer en sådan uppbyggnad att behöva ske stegvis. Till försvaret anslås i ett första steg . Av höjningen avser två tredjedelar förbandsverksamhet och beredskap och en tredjedel materiel och anläggningar. En nivå på försvarsanslagen motsvarande av BNP, vilket är målet för övriga Natoländer, kommer att uppnås 2026. har i praktiken bland de högsta ingångslönerna i hela EU. Vi har den lägsta lönespridningen i hela , både mätt som de lägsta lönerna i relation till de höga lönerna och de lägsta lönerna i relation till medianlönen. Därutöver är den samlade beskattningen, trots sänkningar, fortfarande alltför hög på jobb med lägre lön. Detta får konsekvenser för hur bred arbetsmarknaden blir. När lönen måste vara hög blir jobben med lägre produktivitet färre. Ett mått på detta är att har lägst andel jobb som inte kräver någon särskild utbildning eller enbart grundläggande sådan av alla länder i EU. Andelen enkla jobb i är mot EU-snittet på . Detta är en delförklaring till att vi har EU:s största sysselsättningsgap mellan inrikes och utrikes födda och en lägre sysselsättningsgrad än snittet i för personer med de lägsta kunskapsnivåerna. selektiva arbetsmarknad lämpar sig främst för personer med flerårig jobberfarenhet och hög utbildning och stänger dörren för dem med lite erfarenhet och låg utbildningsnivå.