mot · H5023747 · 2017-10-05 00:00:00 — Likaså skulle en samordnad moms underlätta för dem som bokför konferenser och andra evenemang, inte minst för köpare från andra länder. Detta bör ses över och ges regeringen till känna. Besöksnäringen som jobb- och integrationsmotor Besöksnäringen är den snabbast växande näringen i och sysselsätter hundratusentals människor, inte minst unga och människor som är födda utomlands. av alla som är sysselsatta i besöksnäringen är födda utomlands och 6 av 10 företag drivs av människor som är födda i utlandet. Det är betydligt högre andelar än i någon annan bransch. Dessutom är under . I Åre har man utvecklat en praktisk utbildning för hotell- och restaurangnäringen, kallad , med träning i 300 branschord på svenska, vilket gör att ett antal nyanlända mycket snabbare fått arbete, egen bostad och inkomst. Det finns några sådana exempel runtom i där man utvecklat egna metoder för att lösa problematiken med att företag söker arbetskraft och människor behöver arbete. Kanske matchningsproblematiken inte skulle vara så svår heller för andra branscher om fler hittade gemensamma praktiska lösningar? Inom besöksnäringen finns en stor innovationskraft i bryggeri- och musterinäringen. Svensk produktion av vin, cider och öl har utvecklats i snabb takt. Vingårdar, musterier och mikrobryggerier växer och konsumenternas intresse för närproducerat och alkoholhaltiga drycker i mindre upplagor är stort. En stor efterfrågan och innovativa producenter skapar nya arbetstillfällen. Arbeten som är av stor vikt för landsbygdsutvecklingen. Frågan gällande gårdsförsäljning av lokalproducerad alkohol i små volymer är inte något som rent principiellt motsätter sig utan ståndpunkten är istället att Systembolagets detaljhandelsmonopol måste kunna värnas. Om gårdsförsäljning skulle visa sig vara förenligt med Systembolagets monopol så skulle vi vara positiva till ett sådant införande. Där är vi dock inte . Frågan har utretts , senast av den statliga utredningen 2010:98 som konstaterade att om enbart svenska tillverkare får sälja sina produkter direkt till konsument på tillverkningsstället är det diskriminerande samt strider mot . Detta med anledning av att ett enskilt land inte får diskriminera utländska producenter eller produkter. står för en solidarisk och restriktiv alkoholpolitik. De utredningar som redan gjorts gällande gårdsförsäljning och Systembolagets monopol är underlag som gör att det inte i nuvarande situation är möjligt med gårdsförsäljning eftersom det inte är förenligt med Systembolagets monopol. Det är dock viktigt att titta vidare på vilka möjligheter som kan stå till buds för att lokalt producerad alkohol ska kunna säljas, med ett bevarat systembolag. En möjlighet som har underlättat avyttringen av gårdarnas produkter är Systembolagets utvidgade service. Det går numera att beställa en gårds varor till närmaste Systembolagetbutik. Varorna levereras fritt för såväl kund som leverantör. Lokala produkter har numera särskild hyllmärkning i butiken och såväl sortiment som försäljningsvolym har utökats . Den stora frågan handlar om att ifall svenska alkoholtillverkare får sälja alkoholhaltiga drycker direkt till konsumenter i detaljhandeln, skulle det innebära att svenska produkter favoriseras och att importerad alkohol diskrimineras. Det strider mot förutsättningarna i Franzéndomen . är det enda EU-land som inte tillåter gårdsförsäljning. ska fortsatt värna detaljhandelsmonopolet, men det bör på nytt utredas huruvida gårdsförsäljning kan bedrivas inom ramen för monopolet. Den största koncentrationen av vingårdar och vinproducenter finns i . Där finns även en hel del cider- och ölproducenter. Turistnäringen är redan stor och gårdsförsäljningens potential för landsbygdsutvecklingen långt ifrån uppnådd. Många unga och nyanlända får sina första jobb inom någon del av tjänstesektorn. Därför är det viktigt att tjänstemarknaden får möjlighet att fortsätta vidgas. En viktig del i branschen är hushållstjänster. av de sysselsatta hos dessa företag är , av alla anställda är utlandsfödda och saknar gymnasieutbildning. Förutom den positiva arbetsmarknadseffekten av att dessa utsatta grupper får jobb inom hushållstjänster innebär det ett stöd för exempelvis tidspressade barnfamiljer och äldre i behov av hjälp. RUT- och ROT-avdragen har öppnat nya marknader och skapar förutsättningar för nya företag och jobb. Avdragen är en succé som har skapat omkring 21 000 nya vita heltidsjobb i branscher som tidigare haft stora problem med svartjobb. Att regeringen valt att nedmontera dessa avdrag är ett slag mot alla människor och småföretag som vågat ta steget att verka inom den hushållsnära tjänstesektorn. Inte minst för personer med utländsk bakgrund eller för personer med arbetshinder inom till exempel arbetsintegrerande sociala företag som till stor del erbjuder tjänster inom RUT-området. Själva idén med skattereduktion för hushållsnära tjänster ska vara att det är vardagsnära servicetjänster som många i samhället kan ta del av, om kostnaderna vore mindre. Enskilda och familjer med barn eller föräldrar med funktionsnedsättningar har kunnat nyttja RUT-avdraget som en avlastning för en rimlig kostnad. Många småföretag har kunnat utveckla verksamheten och anställa fler. Effekterna av försämrade RUT-avdrag såväl för enskilda som för samhällsekonomin i stort blir därför negativa. RUT-avdraget ska utvecklas så att fler jobb med enklare kvalifikationer blir möjliga. Därför vill Alliansen tredubbla taket i till per person och år samt vidga till att också omfatta flyttjänster, tvättjänster och trygghetstjänster. Dessutom bör möjligheten att bredda ytterligare för de ses över. avsätter totalt för att återställa och utvidga RUT-avdraget 2018. Regeringen har halverat taket för RUT-avdraget för personer . Anledningen, sa man, var att ”med ett lägre tak för RUT-avdraget riktas avdraget mer till vanliga familjers behov av hushållsarbete och förbättrar avdragets fördelningsprofil”. Då känner man kanske inte till att RUT-avdraget har gjort att barnfamiljer och enskilda haft råd att nyttja tjänster som gett avlastning i hemmet. Äldre är bland de flitigaste användarna av RUT-avdraget. har de ofta knappa resurser. Det finns därför anledning att utreda om avdragsrätten för äldre personer ska höjas från . Det skulle öka äldres möjlighet att köpa RUT-tjänster, som ofta hindras av begränsade resurser. RUT-avdraget förändrades av regeringen i flera hänseenden, dels sänktes maxbeloppet, men man tillförde också nya tjänster för vilka avdrag gjordes möjligt, t.ex. flytt. RUT-branschen omsatte ca , vilket var en ökning mot året innan. En ökning med 1 i jämförelse med första året, 2007. var tidigt ute med den idé som är RUT-avdrag och som av många används för att göra livet lite lättare i vardagen. Med förslag om ett jobbskatteavdrag för föräldrar ökar utrymmet för fler att köpa tjänster inom . Det kan leda till att fler får möjlighet att få avlastning i hemmet och ”köpa sig tid”, som nya jobb kan skapas då efterfrågan ökar. Om ett tvätteriföretag fick erbjuda RUT-tjänster för att plocka upp tvätten vid dörren, ta den till tvätteriet och sedan lämna tillbaka den tvättad, struken och vikt skulle den tjänsten bli möjlig för många fler än . Detta skulle både skapa arbetstillfällen och ge en välkommen avlastning till stressade familjer. Detta skulle öppna upp för de som står långt från arbetsmarknaden, eller har svårt att komma in på arbetsmarknaden pga. hinder. De flesta har varken tid eller möjlighet att tvätta sina egna mattor, än mindre möjlighet att transportera sina mattor till ett tvätteriföretag. De bostäder som har heltäckningsmattor har också särskilda behov av professionell hjälp, eller bostadsrättsföreningar med entrémattor. Genom att kunna erbjuda avdrag för att hyra in hjälp med mattvätt av någon som utför den tjänsten i bostaden, eller hämtar och lämnar efter tvätt, utökas antalet företag inom . Detta föreslår vi i vårt budgetalternativ och är ett gemensamt förslag med övriga allianspartier. Fortsatt utveckling av och I enlighet med allianspartiernas förslag inom ramen för migrationsöverenskommelsen som slöts med regeringen har RUT-avdraget breddats till flyttjänster, trädgårdstjänster och it-tjänster. RUT-avdraget bör dock breddas ytterligare för att omfatta fler enkla och hushållsnära tjänster. föreslår att en översyn ska göras för att inkludera fler och något bredare tjänster i RUT-avdraget. Vi vill se ett omsorgs-RUT, ett avdrag för matlagning och ytterligare ett avdrag för så kallade fixartjänster som många kommuner erbjuder för äldre. Men, vi vill även se mer flexibelt ROT-avdrag. ROT-avdraget har skapat både fler företag och fler jobb. Avdraget har kommit och gått i det svenska skattesystemet . Den nuvarande formen av ROT-avdrag infördes , för att mildra den dåvarande ekonomiska krisen och för att minska incitamenten att anlita svart arbetskraft. föreslår en utökning av arbetet med omsorg och tillsyn av en person, till att i högre grad omfatta ledsagning och avlösning genom att ge tillgång till RUT-avdrag för denna tjänst där även personer ska kunna köpa denna tjänst till sina syskon, inte endast till sina föräldrar. Genom att kunna köpa dessa tjänster enligt fastställt regelverk där taket på reglerar det antal timmar som går att köpa, skulle ett avdrag på kostnaden för denna tjänst leda till att fler har möjlighet att få hjälp med ledsagning och avlösning, som det skulle skapa fler arbetstillfällen. Detta är ett komplement till de timmar som anslås av kommunerna. Att möjliggöra RUT-avdrag för denna tjänst skulle utöka möjligheterna för fler anhöriga att arbeta utanför hemmet eller i alla fall få det andrum som behövs för att ge den omsorg man önskar. Att ge både barn och syskon chansen att finansiera en extra insats för sin anhörige, är något som behövs för många . RUT-avdrag för matlagning, inköp och leverans föreslår en utökning av arbetet med omsorg och tillsyn av en person, till att även omfatta inköp och leverans av mat, samt matlagning i hemmet där även syskon ska kunna köpa denna tjänst, inte bara till sina föräldrar. I budgetpropositionen föreslog regeringen att matlagning inte ska omfattas av RUT-avdraget. Enligt uppgifter från var det drygt 900 personer som köpte RUT-tjänster för matlagning . föreslår således en återställning av RUT-avdraget för tjänsten matlagning i hemmet samt att man kompletterar detta med hjälp av inköp och leverans. föreslår en utökning av området underhåll inom RUT-avdraget genom att omfatta även ”fixartjänster” – lättare servicetjänster i hemmet. Många kommuner (2013) erbjuder så kallade fixartjänster till ingen eller låg kostnad, till pensionärer och/eller personer med funktionsnedsättningar. I första hand handlade dessa tjänster vid införandet om att förebygga fallolyckor i hemmet och de är ej behovsprövade. vill istället omvandla dessa tjänster till att ingå i RUT-avdraget så att fler företag kan erbjuda tjänsterna och därmed anställa fler. Ju fler som kan få en reguljär anställning desto bättre. Detta förbättrar den enskildes ekonomi såväl då pengar också tjänas in till framtida pension och skatt betalas – något som inte görs när det handlar om bidrag. Här är ett gott exempel på tjänster där fler skulle kunna få jobba av sin förmåga. Vidare anser att ROT-avdraget bör breddas och att ett installations-ROT bör utredas. Många nya svenskar har ett hantverkskunnande och skulle kunna komma ut i arbete snabbare. Detta borde ha varit ett incitament för regeringen att inte inskränka ROT-avdraget. föreslår därför att kunder som köper material till åtgärder som berättigar till skattereduktion enligt såsom installation och byten, ska få göra avdrag genom att köpa kompletterande tjänster från samma företag. Detta kallar vi installations-ROT. Försäljning av byggmaterial sker genom den svenska byggmaterialhandeln. Branschen är en etablerad del av den svenska handeln och av hushållens detaljhandelskonsumtion går till denna sektor. I branschen finns 600 företag som sammanlagt sysselsätter närmare 18 000 människor. Genom att utöka möjligheten i byggmaterialhandeln för personer med erfarenhet av praktiska yrken kan fler komma i arbete. Goda villkor för företagande och Alliansen hade i regeringsställning haft budgetar för ett starkare . Synen på skapandet av fler jobb kan för den enskilda människan vara helt avgörande, men fler i arbete betyder även mer resurser till vår gemensamma välfärd. Det är i de små företagen som de flesta jobben skapas. Att inte behöva ha kontakter med många olika myndigheter för ungefär samma saker, är ett önskemål från många småföretagare. Ett annat önskemål är enklare och tydligare regler och lagar. vill införa en garanti att företag bara behöver lämna en uppgift en gång till myndigheterna och uppgiften slussas sedan vidare till aktuell myndighet. Det skulle påtagligt minska tiden som företag behöver lägga på administration och öka tiden de kan lägga på sin kärnverksamhet – att skapa värde och jobb. Vi avsätter därför 2 miljoner –2020, utgiftsområde 24, anslag 1:5 för minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagare och matchar därmed regeringen. inrättades som ett led i regeringens arbete med regelförenkling för företag. Erfarenheter från andra länder visade att en oberoende granskning av tillkommande regler minskar onödigt regelkrångel. uppgift är att granska och yttra sig över kvaliteten på konsekvensutredningar till författningsförslag som kan få effekter av betydelse för företag. 2015 ändrade dock den rödgröna regeringen och sammansättning från att vara en statlig kommitté till ett beslutsorgan inom . yttrar sig endast över konsekvensutredningarnas kvalitet. Av de 198 konsekvensutredningar som har yttrat sig över har 71 konsekvensutredningar sammantaget bedömts uppfylla förordningskraven medan 127 inte har bedömts uppfylla kraven. Detta motsvarar en andel på som uppfyllde förordningens krav , vilket är samma andel som uppfyllde kraven . Sämst var där 26 av sammanlagt 37 konsekvensutredningar inte bedömdes uppfylla kraven. Allvarligt kan tyckas, då just det departementet handhar frågor av ekonomisk karaktär som skatter och avgifter som i högsta grad har stor betydelse för speciellt småföretagare. Det samlade utfallet av granskning av konsekvensutredningar visade särskilt stora brister i analysen av påverkan på företagens kostnader och konkurrensförhållanden för företag. konstaterade att dessa aspekter är av stor betydelse för företagens förutsättningar att arbeta och växa och att regeringen har uttryckt som målsättning att kostnaderna till följd av regler ska minska. anser därför att uppgift och ställning ska stärkas genom att bli obligatoriskt remissorgan för förslag, så nya lagar och regler såväl som förändringar i befintliga blir så ändamålsenliga som möjligt. Harmonisera trygghetssystemen för egenföretagare En viktig del i att förbättra förutsättningarna för start av företag eller för generationsskiften, är möjligheten att få behålla sina förmåner inom socialförsäkringssystemet . Nya generationer företagare med hemmavarande barn måste känna att steget från en anställning till eget företagande är tryggt. var med i alliansregeringen och genomförde en rad förbättringar i trygghetssystemen för företagare, men det krävs att vi fortsätter stärka tryggheten för dem. som väljer företagsformen enskild firma eller handelsbolag har rätt till ett uppbyggnadsskede . Det innebär att företagaren får uppskatta hur stor den totala nettointäkten kommer att bli . fastställer sedan sjukpenningen utifrån den beräknade nettointäkten. Det betyder att företagaren får en sjukpenning likvärdig med en anställd. Detta gäller inte för aktiebolag, utan där är det den totala lönesumman som ligger till grund för sjukpenningen. Den som inte tar ut någon lön ur sitt företag får därför ingen sjukpenning och/eller föräldrapenning. vill därför utreda möjligheten för personer som startar egna företag, oavsett företagsform, att behålla sina förmåner inom trygghetssystemen genom att omfattas av regelverket för SGI , särskilt för familjeföretagare med hemmavarande barn. Regeringens och uppgift är att stifta lagar kring arbetsrätt, besluta om skatter som direkt påverkar företag, teckna frihandelsavtal, bygga ut infrastrukturen och förbättra utbildningssystemet. På dessa områden har förslag på förbättringar och utvecklingsmöjligheter för industrin i . Industrin sysselsätter direkt cirka 650 000 personer i . I takt med att industrin utvecklas och fokuserar sin verksamhet har tjänster inom bland annat administration, produktutveckling, it och logistik lagts ut till företag som är specialister på detta. Inom industrinära tjänsteföretag arbetar 350 000 personer. Totalt sysselsätter industrin i därmed omkring en miljon personer, vilket är av arbetskraften, enligt Teknikföretagen. Stora steg framåt när det gäller innovation framhålls som en grundbult. Att genomföra en konkurrensanalys av alla förslag till ny lagstiftning är en av åtgärderna som nämner särskilt. fastställde regeringen ”Smart industri – en nyindustrialiseringsstrategi för ”. Strategin ska bidra till att stärka företagens omställningsförmåga och konkurrenskraft och har även en handlingsplan. ska konkurrera med digital och hållbar produktion samt utvecklade eller nya produkter. Häri ligger möjligheten för en svensk nyindustrialisering, säger man, vilket kräver insatser på alla nivåer. välstånd bygger i grunden på en framgångsrik industri som kan konkurrera på världsmarknaden. Därför gäller det för att vara attraktivt för investeringar i industriell verksamhet inom alltifrån forskning och utveckling av produkter till hela tillverkningsprocessen och kringliggande affärstjänster. Genom detta kan företagen fortsätta att bidra till arbetstillfällen, tillväxt och välfärd i . Konkurrenskraftiga tillverkningskostnader, flexibilitet i omställning när efterfrågan av produkter och tjänster ändras och att man är aktiv på nya marknader är nödvändigheter för såväl små som stora industriföretag. Industriföretagen kan själva medverka till att utveckla sina organisationer till att bli mer innovativa, delta i internationellt standardiseringsarbete, samverka med skolor, högskolor och universitet samt att tillsammans med fackliga parter förhandla fram konkurrenskraftiga löneavtal. För att industrins konkurrenskraft ska kunna upprätthållas krävs ytterligare investeringar i infrastruktur och en större förståelse för den regionala tillväxtlogiken. Att åstadkomma färre men starkare regioner skulle underlätta för industrin, liksom för ekonomin i sin helhet, genom att t.ex. infrastruktursatsningar, kompetensförsörjning, samverkan mellan näringsliv och akademi bättre organiseras. Behovet av infrastruktursatsningar är stort, inte minst vad gäller bostäder, järnvägar, vägar, men det behövs även stabila villkor för elförsörjning och energieffektiviseringar. Där har bidragit till lösningar för energiförsörjningen för elintensiv industri genom energiöverenskommelsen som slöts mellan fem av åtta partier . En framgångsrik industri måste också ha tillgång till en kvalificerad arbetskraft och kontinuerlig kompetensförsörjning. Den ökande internationaliseringen av produktionen och ökad konkurrens behöver inte vara ett hot mot verksamheter i , om man ser till att även svenska företag fullt ut kan utnyttja den internationella ekonomins möjligheter. Men det finns naturligtvis exempel på dålig offshoring. Företag har ibland flyttat verksamheter med förhoppningen om att sänka sina kostnader och i efterhand har det visat sig att andra oförutsedda kostnader gjort affären mindre lönsam. Utan arbetskraftsinvandring kommer och många länder i att lida av en minskande eller stagnerande arbetskraft; men genom att tillvarata de personer som kommer hit och får uppehållstillstånd, kan industrin och näringslivet i stort berikas. Dock behöver utbildningssystemet med validering av individers kompetens, snabbare undervisning i svenska och utbildning i branschkunskap snabbas upp för att fler ska kunna matchas till de arbetstillfällen som erbjuds. Matchningsproblematiken på arbetsmarknaden är ett välkänt problem. Därför satsar extra på yrkesvux 2018–2020. skrev i ”Industristrategi för forskning och innovation” bland annat om att högskolans samverkansuppdrag behöver förtydligas och följas upp, där prestation är kopplat till en resurstilldelning som belönar både vetenskaplig kvalitet och kvalitet i samverkan och nyttiggörande för samhället. Likaså bör forskningsinstituten medverka till att FoU inom näringslivet ökar genom att tillsammans med industrin och universiteten vara sammanhållande för strategiska teknikområden. Forskningskoncernen med sina fem institut är ett exempel, med huvuduppdrag att utifrån vetenskaplig grund leverera forskning och utveckling som stärker konkurrenskraften och skapar nytta för industrin i . För att omsätta kunskap till innovationer inom företagen behövs ett medvetet ledarskap och ett arbetssätt som främjar kreativitet och nyskapande. Företagen behöver också en tydlig metod för att ta hand om och utveckla idéer till nya eller bättre produkter. Där spelar till exempel IUC, industriella utvecklingscentrum, stor roll över landet genom att vara de små och medelstora industriföretagens resurs regionalt att driva utvecklingsprojekt, stöd för processer och kompetensutveckling i modeller och arbetsmetoder. IUC har nära samarbeten med forskningsinstitut och akademi, för att tillföra projekt och innovationer nytänkande och omvärldskunskap, något som bör stödjas finansiellt genom de verksamhetsstöd som har hand om. Konkurrenskraftiga transporter är en överlevnadsfråga för bas- och tillverkningsindustrin. har en kostnadsnackdel gentemot övrig europeisk industri på grund av längre transportavstånd inom landet och till huvudmarknaderna. Branschen upplever att trafikslagen ställs mot varandra istället för att samverka. Basindustrin använder järnvägen när det går men behöver utökad spårkapacitet för att undvika flaskhalsar, vägtransporter i annat fall och transporterna behöver ofta nå hamnar där sjöfarten tar vid. Miljömässig hållbarhet måste kombineras med ekonomiska och sociala aspekter. Rörligheten på arbetsmarknaden hålls också tillbaka av en otillräcklig kapacitet i väg- och järnvägsnätet i storstäderna, främst i . Det handlar både om otillräckligt underhåll och fördröjda nyinvesteringar. Många av pendlarna har problem med tågförseningar och långa bilköer vilket håller tillbaka effektiviteten. Både basindustri och industrinära tjänster framhåller att flygtrafiken behöver utökas. Planer på nedläggning av – som inte har tillstånd att utökas – har också varit och är ett hot mot effektiviteten av företag verksamma i och utanför men också för resten av landet, då är inrikesflygets nav. Likaså att ständigt prövar de regionala flygplatsernas möjlighet till statligt stöd, som även det skapar osäkerhet för framtiden tillsammans med regeringens pågående utredning om flygskatt. Infrastruktur handlar även om väl fungerande elektroniska kommunikationer, för att digitala tjänster ska kunna erbjudas och användas. Datatrafik måste kunna fungera även vid driftstörningar och avbrott; det är alltför kostsamt för industrin när detta inträffar. För att upprätthålla internationell konkurrenskraft är det viktigt att den digitala infrastrukturen fungerar och fortsätter att utvecklas. I har Facebook etablerat sig med en stor datahall med servrar, och flera andra större dataföretag bör överväga som land att etablera sina verksamheter i. Regeringen har utrett frågan om lägre energiskatt på el för större datacenter, vilket instämmer i bör införas. I och har redan elskatten för bland annat datacenter sänkts, och bör finnas med i konkurrensen om nyetableringar. Forskning, utbildning, innovation, produktion och tjänsteutveckling bildar ett väl fungerande sammanhang och utgör en bas för att ska kunna vidareutveckla positionen som en ledande industrination.