ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H502277 · 2017-09-26 00:00:00 — Behovet av förvaltande allmän jakt på säl ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en förvaltande allmän jakt på säl och tillkännager detta för regeringen. Naturens resurser bör brukas och förvaltas på ett ansvarsfullt och uthålligt sätt. En resurs som inte nyttjas på ett sådant sätt är sälen. jagades säl och samhället bistod t.o.m. med skottpengar på säl , då sälarna i fridlystes. Med undantag för epidemier har sälstammarna i nu vuxit till sig ordentligt och tillväxten i stammen beskrivs av vissa som närmast explosionsartad. Det stora och växande antalet sälar äter stora mängder fisk. Därigenom uppstår en konkurrenssituation om tillgången på fisk som allvarligt hotar det småskaliga och kustnära svenska yrkesfisket. Enligt en utredning gjord inom beräknades enbart knubbsälarna på äta upp lika mycket ål som motsvarar hela det svenska ålfisket. En art, ålen, som kan anses hotad om inte förvaltningsåtgärder genomförs, äts alltså i stora mängder upp av sälar, som är fridlysta men är utrotningshotade. Vi kan kalla det en målkonflikt. Självklart har både sälen och det småskaliga kustnära svenska yrkesfisket ett existensberättigande. För att möjliggöra en samexistens av säl och yrkesfiskare, kommer vi till slutsatsen att en allmän och för stammen förvaltande jakt på säl bör tillåtas. Förbudet mot allmän jakt på säl, som utfärdats av (Helcom) 1974, saknar numera relevans. Skyddsjakt är tillåten men bekymret är att den som yrkesmässigt utövar fiske sällan även är jägare. Av det skälet borde tillståndet att bedriva skyddsjakt på säl utvecklas till att inom ordnade former uppmuntra till en för sälstammen förvaltande allmän jakt på säl. Med stöd i det ovan anförda bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en förvaltande allmän jakt på säl.
mot · H502279 · 2017-09-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utvärdering och översyn av EBO-lagstiftningen för att motverka trångboddhet och svarthandel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner ska ha möjlighet att granska att lägenheter för asylsökande och nyanlända som ordnar eget boende uppfyller minimikrav på bl.a. boyta och tillkännager detta för regeringen. Bristen på bostäder drabbar främst de unga, barnfamiljer och nyanlända. Trots ett bostadsbyggande som ännu går på högvarv är det många grupper som har mycket svårt att etablera sig på bostadsmarknaden varaktigt och till schyssta villkor. Många bostadsbolag beskriver en situation med trångboddhet och svarthandel med ”kontrakt” på bostäder som inte existerar, eller är i närheten att kunna kallas för en fullvärdig bostad. Det finns en omfattande kritik mot de delar i EBO-lagstiftningen som gjort detta möjligt och det finns anledning att se över och förändra lagen och stärka kommunernas rätt och möjlighet till insyn. Utgångspunkten bör alltid vara att alla människor ska kunna bosätta sig fritt och göra egna val. Men de praktiska problemen som uppstår både i form av att personer skriver sig på brevlådor och enorm trångboddhet i vissa lägenheter måste hanteras mycket bättre. Vissa kommuner erbjuder ett dåligt boende för att sedan hjälpa nyanlända att flytta till andra kommuner. Och för andra uppstår problem när ett tiotal familjer kan ha skrivit sig i en lägenhet men sedan inte alls kommer till kommunen. Kommuner där ett betydande antal asylsökande bosatt sig med stöd av EBO önskar kompenseras genom minskning av den kommunplaceringskvot dessa förväntas tillgodose. Lagstiftningen om EBO handlar bara om asylsökande men den stora gruppen är de som flyttar efter asyltiden. Det är där de flesta svartkontrakten och annat uppstår. Det mesta av det tas bort genom att vi lägger kommunplaceringen redan vid dag ett – om man placeras för att bo i en kommun försvinner mycket av incitamenten att flytta vidare. För asylsökande och nyanlända som vill skaffa ett eget boende ska kommuner ha möjlighet att granska att lägenheten uppfyller minimikrav på bland annat boyta per person och andra grundläggande krav på samma nivå som det boende erbjuder. Om boendet inte når upp till den nivån ska ersättningen till de nyanlända kunna sänkas eller dras in.
mot · H50228 · 2017-09-14 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att ett demokratiernas förbund inrättas, och detta tillkännager för regeringen. Världssamfundet som vi känner det formades efter . bildades med syftet att undvika ett tredje världskrig, och därför var det viktigt att alla länder fanns med, oavsett om de var demokratier eller diktaturer. Utmaningarna de kommande hundra åren är dock inte samma som de var 1945 och världssamfundet bör förändras därefter. Vid FN:s bildande fanns det ett tjugotal välfungerande demokratier. rankas ett nittiotal länder som fria. Världens demokratiska länder är planetens överlägset mäktigaste. Demokratierna är de mest ekonomiskt utvecklade länderna, de besitter en militär styrka som överstiger diktaturernas och det ger ett mycket stort politiskt inflytande. De har dessutom en gemensam värdegrund, baserad på folkstyre och med respekt för mänskliga rättigheter. Inte heller krigar demokratierna någonsin med varandra. För att accelerera den positiva utveckling som demokrati för med sig, och för att minska diktaturernas inflytande och skadeverkningar, måste världens demokratiska länder samarbeta i en helt egen organisation, ett demokratiernas förbund. ska vara en organisation för fullvärdiga demokratier med tre huvudsakliga syften: 1) Öka ekonomiskt välstånd, bland annat genom frihandel mellan medlemsländerna. 2) Möta gemensamma säkerhetspolitiska utmaningar. 3) Säkra och utveckla demokrati i de egna länderna och sprida demokrati till länder som ännu inte har det. Förbundets organisation bör likna den som finns i många internationella organisationer. Ett sekretariat med en generalsekreterare, permanent representation från medlemsländerna och återkommande möten med regeringschefer, ministrar eller andra företrädare för medlemmarna. En demokratirevision kommer att spela en viktig roll och vara världens ledande center för kunskap om demokrati. Den ska utvärdera demokratin i både medlemsländer och icke medlemsländer och peka på brister, utvecklingsmöjligheter och brott mot mänskliga rättigheter. Förbundets militära roll ska i huvudsak vara att hindra folkmord, och förbundet kommer därför att självständigt kunna fatta beslut om sådana ingripanden. FN:s säkerhetsråds agerande hindras ofta av diktaturernas vetorätt. En uppgift för förbundet kommer att vara att reformera FN och att få den organisationen att agera mer utifrån de överenskommelser om mänskliga rättigheter som medlemsländerna ingått, men syftet är inte att ersätta FN. Om ett demokratiernas förbund bildades skulle organisationen ha ett sjuttiotal medlemmar, men troligen kunna öka ganska snabbt och bli runt nittio stycken. Det skulle omfatta nästan hälften av jordens länder och cirka tre miljarder människor. Ett sådant förbund skulle ha större påverkan på planetens framtid än någon annan organisation i världshistorien. Bekämpandet av fattigdom, förtryck och svält skulle bli kraftfullare än och kraften att verka för välstånd, ekonomisk tillväxt och mänskliga rättigheter oöverträffad.
mot · H502280 · 2017-09-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om framtid och tillkännager detta för regeringen. är en av landets mest tuktade älvar. Älven kan därför betraktas som död. Det finns inga möjligheter för laxen att vandra upp i älven och alla lekbottnar är torrlagda. När EU:s vattendirektiv nu skall tillämpas i svensk lag så vore det på sin plats att direktivets ambitioner blev styrande även för förvaltning. Det finns exempel på att man med ett, i sammanhanget, väldigt litet fritt flöde kan skapa såväl lekbottnar som vandringsvägar. Staten äger genom sitt företag samtliga kraftverk och regleringsdammar i och har därför full förfoganderätt över hur älven skall förvaltas. Självklart skall EU:s vattendirektiv inte bli ett verkningslöst papper utan ett dokument som har tydlig påverkan. Det är därför rimligt att regeringen beslutar om de åtgärder som erfordras för att skall förvaltas på ett sätt som är i överrensstämmelse med den europeiska miljölagstiftningen. bör ge regeringen till känna denna ståndpunkt som sin egen.
mot · H502281 · 2017-09-26 00:00:00 — beslutar att införa ett totalt rökförbud i . ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett totalt rökförbud i och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Antal som avlider av några utvalda orsaker i : 300 dör i trafiken 400 dör av narkotika 1 500 dör av suicid 4 500 dör på grund av alkohol 12 000 dör av tobaksrökning. För var och en som avlider i trafiken dör 40 personer av tobaksbruk. Det kan man inte tro när man ser hur vi fördelar preventiva resurser. Under socialutskottets studieresa till besöktes bland många andra intressanta institut i . Där lyssnade vi till doktor . Han hade läst på om situationen i och ansåg att den enskilt viktigaste åtgärd vi kan vidta för att nå längre i arbetet med att minimera tobaksanvändning är att göra vårt eget riksdagshus fritt från tobak. Signalvärdet från makthavare som röker, kör stora bensinslukande bilar, flyger mellan möten och äter med stort koldioxidavtryck är inte obetydligt. För väljarna och medborgarna blir sådana makthavares folkhälsopolitik och klimatpolitik inte trovärdig. Därför är ett totalt rökförbud i den starkaste signal som kan sändas om att den politiska bedömningen är att folkhälsomålen kräver att rökning i princip upphör. Den rökbalkong som finns intill kammarfoajén förpestar kammarfoajén för oss som inte röker. De rökkurer som finns på några ställen i skäms jag för när besökare upptäcker dem och frågar om särskilda regler gäller för makthavarna. Riksdagshusen har tillräckligt med ventilationsproblem för att vi ska kunna hävda att det inte är rimligt att därutöver bekosta särskilda ventilationslösningar för att möjliggöra rökning. Det finns därför både praktiska, tekniska och signalpolitiska motiv att föreslå ett totalt förbud mot rökning i . Rimligen förfogar själv över beslut om rökförbud skall införas i eller inte. Jag kan inte kompetensfördelningen mellan styrelse, talmannen och själv. Av den anledningen har jag föreslagit tre olika beslutsformuleringar och hoppas att någon av dem skall överensstämma med den kompetensfördelning som kan råda i en sådan här fråga. Mitt förslag är att i första hand själv tar ett beslut om totalt rökförbud i andra hand uppdrar åt talman att göra det och i sista hand föreslår styrelse att besluta om ett totalt rökförbud i byggnader.
mot · H502285 · 2017-09-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fastigheter bör signalera framåtskridande genom att förses med modern solenergiteknik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att byggnader ska utstråla framåtanda och modern teknik genom att så långt möjligt förses med solenergiteknik och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. När jag började i 2004 kom jag direkt från , och det mest naturliga för mig var att i det läget lyfta upp frågan om varför det saknas solvärme- och solelanläggningar på riksdagshusens tak. Mina idéer stoppades av kulturvårdare som hävdade att de K-märkta byggnaderna under inga omständigheter skulle kunna förstöras på det viset. har jag nåtts av rykten att det planeras för solceller på det och hoppas då att det motstånd som tidigare funnits har minskat så att även kan komma i fråga för solenergiteknik. Många parlamentsbyggnader runt om i världen har försetts med solenergiteknik i olika former. Mest spektakulärt är kanske den tyska förbundsdagen i . För att visa att vi tar energiomställningen på allvar och gå före så är det rimligt att inte bara byggnader utan även regeringens alla byggnader förses med solenergiteknik i framkant. Barn gör som vuxna gör, inte som vuxna säger att man skall göra. I stort sett tror jag denna sanning även gäller i relationen politik–medborgare. Om inte vi politiker lever som vi lär så lyssnar inte väljarna. har dessutom ett omfattande arbete framför sig som handlar om underhåll, ombyggnader och renovering som skall genomföras . Solenergi borde vara en självklar komponent i det arbetet. byggnader borde börja användas för såväl utprovning och visning av modern solenergiteknik som för permanenta solenergilösningar för energiförsörjning av husen. Det bör handla dels om solvärmesystem som solceller för elproduktion men även för modernare och spektakulära lösningar. Att exempelvis leda in solljuset med optiska fibrer direkt in i byggnaderna kanske inte är ekonomiskt konkurrenskraftigt men skulle kunna vara ett sätt att likt tekniken i den tyska förbundsriksdagen visa på vad modern teknik kan åstadkomma. skulle det vara ett sätt att lyfta fram svensk teknik på spetsnivå. Eftersom är självständig från regeringen så kanske det är fel att i denna fråga tillkännage önskemålen för regeringen att åtgärda. För säkerhets skull väljer jag dock att ha en traditionell förslagsformulering som ett möjligt alternativ om det av formella skäl krävs. Det naturliga är dock att själv tar beslut om hur önskar att den egna styrelsen agerar när det gäller egna byggnader och solenergiteknik. Den andra yrkandepunkten är därför utifrån mitt eget sätt att se på rollfördelningen det rätta sättet att hantera frågan. Om riksdagsförvaltningen behöver ett utökat investeringsanslag så är det en andrahandsfråga som styrelsen är bäst insatt i att hantera. Mitt önskemål är därför att beslutar enligt förslagen på formellt lämpligast sätt.
mot · H502286 · 2017-09-26 00:00:00 — Förbud mot tunga oljor i ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbud mot tunga oljor i och tillkännager detta för regeringen. Albedoeffekten är en av de stora faktorerna som påverkan takten med vilken klimatet förändras. När varmt avloppsvatten når recipienten så höjs temperaturen i det vatten som tar emot städernas avlopp. Följden blir att isarna lägger sig senare och smälter bort tidigare än normalt. av solinstrålningen reflekteras från ett islagt vatten så fort det ligger lite snö på isen. av energin absorberas. En öppen sjö absorberar däremot av den instrålande solenergin. Motsvarande problem har vi med sotpartiklar som landar på snö och is. När dessa partiklar gör ytan mörkare så ökar absorptionen av solenergin. Mer partiklar ger en mörkare yta och en större absorption. I har sotpartiklar och klimatet redan varit en aktuell fråga. Tjockolja eller tungolja som ofta används av fartyg på internationella vatten innehåller stora mängder svavel och ger bland annat på grund av detta stora mängder svarta sotpartiklar. har danska redare gått samman med ett krav på att sådana bränslen borde vara förbjudna i de mest känsliga områdena, nämligen i . De svarta partiklarna blir som värmeelement direkt på isen. Redarna konstaterar att prisskillnaden gör användningen av tunga oljor så lönsam att man inte kan få bort dem utan ett globalt förbud genom IMO. Utan ett globalt förbud kommer konkurrensen mellan bolagen att slå ut de som väljer att värna miljön och klimatet. bör stödja initiativet från de Danska redarna och verka för ett totalförbud mot tunga oljor i rederiverksamhet i . Nytt till årets motion är att de norska redarna nu antagit samma krav som de danska. Regeringen bör inte bli än mer frånåkt i denna fråga utan lyfta frågan dels i , dels i EU men även i förhandlingar inom IMO. Detta bör ge regeringen till känna som sin tydliga önskan.
mot · H502289 · 2017-09-26 00:00:00 — Lagstiftning om penningenhet i grundlag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flytta formuleringen om penningenheten från riksbankslagen till grundlagen och tillkännager detta för regeringen. Brexit är nu verklighet och EU:s valutaunion är i en än djupare kris. Lösningarna som presenteras handlar om ”en allt fastare union”. I Barrosos öppningstal på i slog han fast att ”den nuvarande utformningen av euroområdet bara är tillfällig, eftersom alla medlemsstater utom två är avsedda att bli fullvärdiga medlemmar i i enlighet med fördragen”. Uttalandet är ett hot mot svensk demokrati. har inget formellt undantag och irritationen i är stor över att inte redan gått in i valutaunionen, trots att vi i stort sett är det enda land som uppfyller villkoren för medlemskap. Att svenska folket har sagt ett rungande nej till euron i folkomröstning spelar ingen roll i . Kommissionen försöker med alla medel rädda valutaunionen. Den oro eller det kaos som brexit förorsakar bland många i riskerar innebära att kraven på att träder in i euron ökar. Förslag om ytterligare maktkoncentration till haglar. En summering visar att kommissionen nu kräver inte mindre än fyra nya unioner: en bankunion, en fiskal union, en politisk union och en social union. Det är inte konstigt att frihetsälskande britter som lyckats hålla sig utanför euron röstade för utträde. Det pågår ett intensivt arbete i kommissionen för att skapa ”en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union”. Projektet har fått namnet EMU 2:0 för att förmedla en bild av modernitet. Men svenska folket röstade alltså nej till euron mot . ledamöter var varken då eller är nu representativa för svenska folket i denna fråga. var för euron . är det oklart hur ledamöter de facto ställer sig men av folket är mot enligt opinionsmätningarna. Och kan med enkel majoritet föra in i valutaunionen. För att undvika att en för folket icke representativ riksdag, i just denna fråga, med enkel majoritet kan ta ett beslut i frågan om penningenhet, bör beslut av den digniteten föras in i grundlagen. Detta kan ske genom att en mening från riksbankslagen överförs till grundlagen, RF 9 kap. 14 §. Den lyder: ”Penningenheten i kallas krona och delas i etthundra öre”. Beslut om ett eventuellt svenskt inträde i valutaunionen skulle då kräva två på varandra lika beslut med mellanliggande val. Det garanterar en demokratisk hantering av frågan om vår valuta. bör därför ge regeringen till känna som sin uppfattning att beslut som rör formuleringen om penningenheten flyttas från riksbankslagen till grundlagen.
mot · H502290 · 2017-09-26 00:00:00 — Tillgång till litteratur för synskadade ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att arbeta för ett snabbt genomförande av inom EU, inklusive ett svenskt godkännande, och tillkännager detta för regeringen. är ett internationellt som redan trätt i kraft i stora delar av världen, men än så länge inte i EU. Avtalet innebär att vissa upphovsrättsbestämmelser och handelsrestriktioner undantas för litteratur som publiceras för blinda och synskadade. Det kan handla om punktskrift, stor stil och ljudböcker. Inom finns över 30 miljoner blinda och synsvaga men trots det är det enbart av den litteratur som sprids i som publiceras i någon av formerna punktskrift, stor stil eller som ljudböcker. Det känns verkligen märkligt att ligger efter länder som exempelvis , , och . har godkänt avtalet om litteratur för blinda och synskadade men det går trögt för länderna att godkänna. Det är en fråga för rådet, och där går det trögt. bör därför ge regeringen en stark signal att detta avtal är prioriterat. Påtryckningar på de länder som motsätter sig att godkänna och ett snabbt svenskt godkännande är viktigt.
mot · H502295 · 2017-09-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en lagändring när det gäller krav på tillstånd vid användning av övervakningskameror i syfte att motverka skadegörelse, olyckor och stölder vid tillfälliga arbetsplatser samt för viltövervakning och tillkännager detta för regeringen. Stora problem med skadegörelse, förluster och stölder finns för många entreprenörer, lantbrukare och skogsmaskinföretagare. Problemen med stölder och skadegörelse innefattar såväl bränsle som maskiner och delar från maskiner. Ett sätt att minimera dessa problem och minska skadegörelsen och stölderna kan vara att tillåta användning av övervakningskameror på aktuella arbetsplatser. Arbetsplatserna är för dessa entreprenörer och yrkesgrupper väldigt många och skiftar från dag till dag. Stilleståndskostnader är en betydande kostnad för nämnda yrkesgrupper, lantbrukare eller entreprenörer, ibland beroende på att man som på skogssidan arbetar i huggarlag med flera maskiner inom ett arbetsområde. Om en av maskinerna blir obrukbar eller stulen så står hela arbetslaget stilla. Vildsvinens utbredning och till följd därav skador orsakade av vildsvin ökar i vårt land. Vi eftersträvar därför en effektiviserad jakt på vildsvin i syfte att minska de olägenheter som en växande vildsvinsstam medför. I syfte att öka jägarens kunskap om viltet finns tillgång till viltövervakningskameror. Det har blivit vanligt att jägare och markägare skaffar sig viltövervakningskameror. Dessa kameror används bland annat vid åtelplatser, där foder i syfte att locka till sig vildsvinen läggs ut. Syftet med dessa kameror är att ge både jägare och markägare kunskap om vildsvinens dygnsrytm och vilka individer som besöker platsen, så att de kan bedriva en korrekt och förvaltande avskjutning. Denna användning av övervakningskameror sker alltså i syfte att möjliggöra en effektiv jakt på vildsvin i vårt land. Det finns ytterligare aspekter som gäller annan viltövervakning. I mårdhundsprojektet, och andra projekt relaterade till invasiva arter, används ofta viltkameror. Här måste det införas regler så att det effektivt går att använda kameror i syfte att upptäcka invasiva arter. Vi har även rovdjursstammar som sprider sig söderut i landet, och det är problem med inventering när snötäcket är dåligt. Även för detta ändamål behövs en översyn och lagändring för att effektivt kunna inventera de stora rovdjuren. Självklart måste allmänheten upplysas genom utmärkning av att maskinen/området övervakas med kameror på samma sätt som sådana upplysningar finns på t.ex. en bensinmack. Gällande lagstiftning för användande av kameror på det sätt som beskrivs ovan ställer krav på tillstånd för kameraövervakning på allmän plats. Bestämmelsen avseende kameraövervakning på allmän plats har till syfte att minimera intrånget i vår personliga integritet. De ovan beskrivna exemplen tydliggör att det finns ett stort behov av en lagändring vad gäller användande av övervakningskameror.
mot · H502296 · 2017-09-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gårdsförsäljning av öl och vin ska införas på försök och tillkännager detta för regeringen. har tagit ett första steg mot gårdsförsäljning. har ett system där gårdsförsäljning kombineras med såväl ett statligt alkoholmonopol som EU-lagstiftning. borde också våga prova gårdsförsäljning av öl och vin. Lokala bryggerier och vinproducenter är bekymrade över de regler som gäller i för försäljning av alkoholhaltiga drycker. Vi anser att måste göra det lättare för den gårdsbaserade småskaliga dryckesproduktionen. nordiska grannländer klarar av att kombinera gårdsförsäljning med både EU-medlemskap och en strikt alkoholpolitik. har utrett frågan om gårdsförsäljning av öl och vin. Vi vill gå vidare med dessa förslag och vill åtminstone se försöksverksamhet i exempelvis tre pilotlän. Allt fler turister väljer att komma till . Antalet övernattningar har ökat stadigt . var de 53,8 miljoner, att jämföra med 52,7 året innan. Många besökare kommer till för att uppleva de smaker som finns i landetsmat och dryck. Att också kunna besöka den gård där maten producerats eller där druvan vuxit och köpa med sig lite hem är för många en självklarhet. Särskilt när etiketten påförpackningen annars är enda kopplingen till produktens ursprung. har länge velat se möjligheter till gårdsförsäljning av öl och vin i . Som ett första steg vill vi införa det på prov i åtminstone tre län, förslagsvis , och . Om det fungerar bra, vilket vi har stora förhoppningar om att det ska göra, ser vi inte varför inte skulle kunna införa gårdsförsäljning i hela landet.