ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H50288 · 2017-09-18 00:00:00 — Bygget av järnvägstunnel i ställer sig bakom det som anförs i motionen om tunnelbygget i och tillkännager detta för regeringen. Då det genom mätningar framkommit att det är hälsofarligt att genomföra tunnelprojektet i tätort bör man stoppa projektet och hitta ett alternativ utan djupborrning. Mätningar i både nya och gamla provtagningsbrunnar visar att man med bred marginal överstiger de riktvärden som visar på fara för människors hälsa. Structor miljö väst AB, som varit med och gjort mätningarna, har även kommit fram till att vid projektet kan det även skapas nya dräneringsvägar för föroreningar i grundvattnet, vilket kan skapa allvarliga hälsorisker. Området där projektet ligger visar sig även efter undersökningar innehålla höga halter av klorerande lösningsmedel som med bred marginal överstiger hälsoriskbaserade värden. Av ren miljöhänsyn måste projektet ses som skadligt, och en eventuell sanering skulle troligtvis bli mycket kostsam så man bör både av miljöanledning och ekonomiska anledningar arbeta fram ett annat alternativ för projektet.
mot · H50289 · 2017-09-18 00:00:00 — Ta bort tillståndskravet för att ta jordbruksmark ur produktion ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort tillståndskravet för att ta jordbruksmark ur produktion och tillkännager detta för regeringen. krävs tillstånd för att ta jordbruksmark ur produktion. års allt sämre lönsamhet i jordbruket tillsammans med en usel jordbrukspolitik har lett till att många tidigare jordbrukare tvingas lägga ner och ställa om marken till något med bättre lönsamhet. Dock krävs det tillstånd för att ta jordbruksmark ur produktion, vilket man ansöker om hos . Tillstånd tar att få, ibland längre. Det är orimligt att man som ägare av mark ska tvingas ansöka om förändringar av användandet av marken, dessutom hela marken kan användas till något mer lönsamt och tas ur jordbruksproduktion. En förändring, så att man endast har en skyldighet att informera och inte söka tillstånd borde vara mer rimligt. Att en enskild jordbrukare kan tvingas fortsätta bruka olönsam jordbruksmark strider mot äganderätten och sunt förnuft.
mot · H5029 · 2017-09-12 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en särskild straffskärpningsgrund vid angrepp mot viktiga samhällsfunktioner och tillkännager detta för regeringen. Sjukhus är och ska vara en frizon. Till och med i krig är det en fredad zon. Den senaste tidens utveckling i bryter dock mot denna hävd. Våldsattackerna mot sjukhus ökar och det markant. Hot mot vårdpersonal i samband med vård av skottskadade ökar på sjukhus i flera större städer runt om i . Det visar en kartläggning som har gjort av 15 av största sjukhus. Undersökningen visar att det inte bara är i de tre storstäderna , och som de hotfulla situationerna ökar. Även på sjukhus i , , och ökar problemen. Vårdpersonal på i berättar att de har hotats till livet i situationer som rör gängrelaterat våld och i säger att hotfulla situationer uppstått vid sju tillfällen . Problemen inträffar bland annat när anhöriga och vänner till den skadade samlas i väntrummen. Personer inom gängrelaterad miljö besitter i regel stort våldskapital och är väldigt lättkränkta. tillbaka låser sjukhuset entrén in till själva akutavdelningen, en förändring som gjordes för att öka säkerheten. Men det är svårt att få en samlad bild över hur många incidenter som är kopplade till skjutningar och kriminalitet vid landets sjukhus. Många sjukhus redovisar inte dessa händelser på något specifikt sätt i sin uppföljning jämfört med andra typer av hot och kan därför inte svara på hur många de är. Däremot uppger flera av sjukhusen att deras bild är att problemet ökar. I en artikel i framkommer att personalen vid ett sjukhus försöker att undvika att vara ensamma inne på ett rum där en skottskadad vårdas. I normala fall är de två, medan en tredje väntar vid dörren för att kunna kalla på vakter om något händer. Tyvärr saknas ofta de personalresurserna, vilket leder till att personal tvingas vara ensam med patienten. Hot och våld inom vård och omsorg leder till psykiska, fysiska och ekonomiska konsekvenser för den drabbade, arbetsplatsen och samhället. Både vårdtagare och anställda kan uppleva oro för att utsättas för våld i vården. Det är ett allvarligt både vård- och arbetsmiljöproblem. Sjukhusen måste fredas från gängen. Samhället måste markera allvaret i dessa brott och det bör också tydligare speglas i straffsatserna. Det är dags att införa en särskild straffskärpningsgrund, som ska gälla vid hot och skadegörelse på sjukhus och vårdcentraler. Det är viktigt att brott som innefattar ett angrepp mot viktiga samhällsfunktioner leder till skärpta straff.
mot · H50290 · 2017-09-18 00:00:00 — Tillåt dikning av skogsmark ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta att få tillstånd för markavvattning och tillkännager detta för regeringen. Dikning, eller så kallad markavvattning, av skogsmark är i vissa fall ett mycket effektivt sätt att öka produktionen, minska översvämningsrisken och minska körskador i modernt skogsbruk. Dikning av skogsmark är dock något som är förbjudet i , men kan bevilja undantag om det finns särskilda skäl. Det är både dyrt och krångligt att ansöka om särskilda skäl, därför undviker många att ens försöka att ansöka, vilket får till följd att produktiv skogsmark blir mindre produktiv och körskadorna i skogsmarken ökar. I ”Rapport 5 2009 Skogsproduktion i stormområdet”, Kan man läsa följande: I stormområdet har ett specifikt stormrelaterat problem dykt upp. Många dikessystem är svårt skadade av rotvältor och körskador. I många fall så mycket att det blir svårt att tala om dikesrensning utan det blir mer en fråga om att rekonstruera ett dikessystem där de nya dikena är lämpliga att lägga ungefär där de gamla låg eller i några fall kanske även på nya platser. Lagstiftningen är inte konstruerad efter denna situation utan förutsätter ett i grunden oskadat dikessystem som rensas. I regeringsuppdrag om dikesrensningens regelverk har frågan uppmärksammats och slutsatsen är att det bör vara tillåtet att rekonstruera diken på ungefär samma plats där de har legat men om diken placeras på en helt ny plats så jämställs det i lagstiftningen med ny markavvattning. Utredningen kommer att föreslå förändringar i detta avseende men även under de bästa förutsättningar kommer processen fram till ett nytt regelverk att ta fler år. Trots detta finns förbudet fortfarande kvar. Anledningen till att det är förbjudet att anlägga ny markavvattning är att försumpad skogsmark har en stor miljönytta, om det är rätt typ av mark och rätt typ av skog. Den typ av skog som har ett högt miljövärde eller där dikning inte beräknas ge ett bra produktionsresultat ska givetvis av miljöskäl inte dikas alls. Dock drabbar detta förbud även marker där diken skulle vara till nytta för både produktionen och miljön. Det finns även studier som visar på möjligheterna att begränsa översvämningar genom att göra olika förberedande åtgärder. En av de saker som främst hindrar att sådana förberedande åtgärder görs är svårigheterna att få tillstånd, tillsammans med okunskap och kostnaderna. Genom att göra det lättare att få tillstånd, till exempel genom samråd liknande de vid dikesrensningar, kan man få möjligheten att göra förberedande åtgärder mot översvämningar . Det kan röra sig om att man tillåter markavvattning av ett område mot att en uppsamlingsdamm grävs i anslutning till markavvattningen eller att ett dike görs medvetet längre än det har varit, för att på så sätt fördröja vattnets väg. Alla möjligheter att påverka genom dikning låses tyvärr i praktiken av det förbud som finns och att införa lättnader i förbudet, för att på så sätt kunna bibehålla bra produktion, en bra miljöhänsyn och minskad översvämningsrisk, är gynnsamt för alla parter inom modernt skogsbruk.
mot · H50291 · 2017-09-18 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att planera för en ny järnvägssträckning mellan och och tillkännager detta för regeringen. Flera orter längs i saknar järnvägsförbindelse. Det har gjorts några utredningar och däribland även utredningar som betalats av kommunerna. En ny järnvägssträckning längst E4:an som förbinder med och då ger orterna , , och bättre och betydligt snabbare förbindelse med och förhoppningsvis även , är något som efterfrågas och som även skulle kunna avlasta dagens sträckning från och norrut. Nya järnvägsförbindelser tar ofta att planera, så att ta med denna sträckning i framtida planer för utbyggnad borde vara prioriterat ur ett samhällsperspektiv.
mot · H50292 · 2017-09-18 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra bankkontonummer flyttbara och tillkännager detta för regeringen. högst konkurrensbegränsande faktum är att ett bankkontonummer normalt är knutet till en bank. Om en bankkund vill byta bank, så tvingas man också byta kontonummer med allt vad det innebär. Ofta finns mängder med tjänster knutna till bankkontot, så som autogirobetalningar, kontokort, löneutbetalningar, värdepappersutbetalningar och pensionssparande. Det blir ett konkurrenshinder att det helt enkelt blir så krångligt att byta, att många avstår enbart på grund av det. Något som skulle underlätta avsevärt är om kontonumret kan flyttas med till den nya banken, på ungefär samma sätt som mobilnummer flyttas mellan telefonbolagen. Då hade konkurrensen ökat mellan bankerna, och kunderna hade fått det lättare att använda sin konsumentmakt. finns bankgironummer som kan flyttas mellan bankerna, så ett system med flyttbara bankkontonummer bör vara möjligt att bygga upp. Flera banker, bl.a. Forex och , har också påtalat behovet av att detta styrs upp för att öka konkurrensen mellan bankerna.
mot · H50293 · 2017-09-18 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla barn ska använda cykelhjälm och tillkännager detta för regeringen. Det finns en lag som säger att barn skall bära cykelhjälm. Dock upphör hjälmtvånget i samma stund som barnet blir straffmyndigt, det vill säga . Det finns ingen anledning att dagens 14-åringar, som måste använda cykelhjälm, ska ta av hjälmen . Istället bör hjälmtvånget förlängas, i taget, . På så sätt kommer samtliga barn att inom vara ålagda att bära cykelhjälm, vilket givetvis har mycket positiv effekt om det efterföljs.
mot · H50294 · 2017-09-18 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en övergång till öppen källkod och öppna standarder inom den offentliga sektorn och tillkännager detta för regeringen. Användandet av öppen källkod och öppna standarder inom det offentliga börjar nu ta allt mer fart, och riktningen är tydligt utpekad genom exempelvis E-delegationen, som i sitt arbete skall ”sträva efter att offentlig förvaltning, i så stor utsträckning som möjligt, ska bygga sina lösningar på öppna standarder, använda sig av programvara som bygger på öppen källkod samt sträva efter lösningar som stegvis frigör förvaltningen från beroendet av enskilda plattformar och lösningar.” En sådan utveckling skulle inte bara medge möjliga kostnadsbesparingar, även om just möjligheten till kostnadsbesparingar är en av de största drivkrafterna för att välja öppen källkod, utan jämväl bättre möjlighet till tjänsteutveckling, förbättring av programvarans tillförlitlighet och ökat inflytande för användarna. Genom att använda öppna standarder, och inte slutna filformat/protokoll, blir man även mindre beroende av specifika leverantörer samt slipper kräva att medborgare ska tvingas införskaffa licenser från vissa företag för att kunna kommunicera med den offentliga sektorn. Största hindret till en övergång är i regel den bekvämlighet som finns, då man sitter fast i ett stort beroende till enskilda leverantörer och licenskontrakt där en övergång är förenad med mycket arbete. En sådan förändring sker inte i en handvändning, men det är viktigt att bestämma i vilken riktning man vill gå och att göra ett principiellt ställningstagande som är vägledande kring användandet av öppen källkod samt öppna standarder.
mot · H50295 · 2017-09-18 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att varje kommun ska ha rätt till en lagstadgad minimibemanning av poliser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en parlamentarisk utredning bör tillsättas för att utreda om samlade byråkrati kan minskas och organisationen kan göras effektivare, och detta tillkännager för regeringen. Det råder en stor och förmodligen tilltagande otrygghet på landsbygden när det gäller brottslighet som drabbar ensligt boende, ofta äldre människor och näringsidkare, på små orter. Polisen har kartlagt ett 15-tal utländska kriminella nätverk som begår brott i och totalt tror polisen att det handlar om runt 1 500 personer som är aktiva och som begår brott. Cirka 500 av dessa är hemmahörande i , och 300 kommer från . Utöver dessa finns andra mindre grupper från , , och . Alla dessa specialiserar sig självfallet inte på stölder och andra brott på landsbygden, men just glesbygdsbor är särskilt utsatta då polisen kan ha 1–2 timmars resväg vid ett larm, om det överhuvudtaget finns en ledig bil att skicka. Detta är ligorna självfallet medvetna om, varför de blir orädda och sällan bryr sig om huruvida de boende är hemma eller inte. I ett uppmärksammat fall blev ett äldre par brutalt ihjälslagna på sin egen gård, och i ett annat uppmärksammat fall fick en äldre dam med en rullstolsbunden make freda sig och sina ägor med ett bollträ. Att stävja dessa ligor måste få hög prioritet. För ett par årtionden sedan var den lokala polisstationen oftast en självklar del i kommunen. har dock polisens verksamhet allt mer kommit att koncentrera sig kring landets storstadsområden, och på många platser har polisen kontor som endast håller öppet , om det överhuvudtaget finns ett kontor kvar. I mer glesbebyggda kommuner är bemanningen även procentuellt betydligt tunnare än vad fallet är i storstadsregionerna och de större städerna. I hela riket finns kring 20 000 poliser, varav ungefär 17 000 är i tjänst. Resterande är av olika anledningar borta från tjänst, t.ex. på grund av föräldraledighet eller sjukskrivning. Detta innebär att det i genomsnitt finns en polis per 550 invånare, men storstadsregionerna har en högre koncentration av poliser än glesbygdsorter även i förhållande till befolkningsunderlaget. Vi menar att alla medborgare har rätt till en viss nivå av polisbemanning i sin kommun då alla skattebetalare är med och betalar för polisen. Alla skattebetalare har rätt till en grundläggande service gällande poliser så att man har en rimlig möjlighet att få hjälp när man utsätts för brott, oavsett var man bor. Därför bör det införas en lägstanivå av poliser i varje kommun. I väldigt små kommuner löser man då bemanningen genom samarbete med grannkommunen för att få en fungerande enhet. En övervägande del av poliskåren behövs i yttre tjänst och därför behöver polisens uppgifter renodlas och byråkratin måste minimeras. En utredning bör ta sikte på behovet av chefspersonal, administration och dialogpoliser. En parlamentarisk utredning är att föredra.
mot · H50297 · 2017-09-18 00:00:00 — Investera i en framtida sydostkustbana ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inleda en satsning på Sydostkustbanan och tillkännager detta för regeringen. län har under mer och mer framstått som en avfolkningsbygd trots sitt läge i . Befolkningsutvecklingen i län har varit stagnerad , och hade län en befolkning på ca 239 000 invånare. , , har befolkningen sjunkit till drygt 234 000 invånare. Som jämförelse kan grannlänen och nämnas, där befolkningen i ökat från ca 165 500 till ca 187 000 invånare och befolkningen i ökat från ca 188 500 till 342 000 invånare. Givetvis finns det många olika anledningar till den stora skillnaden i befolkningsutveckling, men en stor och bidragande orsak till denna utveckling kan härledas till den skillnad i infrastruktur som råder i de olika länen. I och finns både E4:an och stambanan som passerar genom länen, vilket utan tvivel har haft stor påverkan på utvecklingen. Den absolut vanligaste negativa kommentar som hörs av befolkningen, företagare, organisationer, turister och inte minst politiker i län är de dåliga förbindelserna från och till samt inom vårt län. Detta gäller också i väldigt stor utsträckning för många gotlänningar och turister som väljer att resa med färjan mellan och . län har behandlats styvmoderligt när det gäller större infrastruktursatsningar. är det sista större infrastrukturprojekt som genomförts i län och den byggdes . När det gäller vägprojekt sker en viss uppgradering av men det saknas en helhetssatsning på nödvändiga uppgraderingar i infrastrukturen. När det gäller satsningar på järnvägen så saknas det i princip helt och hållet järnvägsprojekt i län, vilket är mycket förvånande med tanke på de fördelar järnvägen erbjuder, inte minst när det gäller miljön. På infrastrukturkartan över järnvägar är sydöstra en vit fläck och så tycks det också förbli sett till de projekt som planeras. Det behövs satsningar för att knyta samman och förstärka de arbetsmarknadsregioner som finns i sydöstra , där rimliga pendlingstider är en väldigt avgörande variabel. i län har även tidigare utrett frågan om förbättrade kommunikationer med tåg och pekat på att en sådan satsning kan ge mycket goda konsekvenser för den regionala och interregionala arbetsmarknaden på lång sikt. Sydostkustbanan skulle utan tvivel bli ett startskott för en sådan mycket positiv utveckling av denna region i sydöstra . Det är dags att våga tänka nytt och tänka lite större. Mot bakgrund av det anser jag att det är dags att börja utreda och planera för en ny kustjärnväg genom sydöstra .
mot · H50298 · 2017-09-18 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för färjetrafik mellan och i infrastrukturplaneringen och tillkännager detta för regeringen. Under har färjetrafik mellan och bedrivits med ekonomiskt stöd från respektive . En årstid då trafiksituationen är extra ansträngd som en följd av att befolkningen ökar från ca 25 000 till över 300 000 tack vare en stark turism och sommargäster. Denna färjetrafik hjälper då till att avlasta , vilken har en mycket pressad trafiksituation, för de som vill resa mellan norra och fastlandet om än i mindre omfattning. En utökad trafikering under andra årstider skulle även innebära helt andra förutsättningar för boende på norra , då man skulle kunna pendla till för arbete. så är man utöver den lokala arbetsmarknaden utlämnad till förbindelsen mot som utgör närmsta arbetsmarknadsregion. En situation som inte har bidragit till att man lyckats växa som kommun sedan byggdes, som kommun haft en tillväxt på och har den direkta närheten till bron. Med bakgrund av ovanstående och att den kommunala finansieringen är högst osäker så tycker jag att förutsättningarna bör ses över för en framtida färjetrafik mellan och i infrastrukturplaneringen.
mot · H50299 · 2017-09-18 00:00:00 — Inför tidsgränser för användandet av språktolk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa tidsgränser för användandet av språktolk och tillkännager detta för regeringen. Vi anser att det svenska språket är nyckeln in till det svenska samhället. Därför är det inte försvarbart att personer som bott i detta land tio, femton och till och med använder sig av språktolkar finansierade av samhället. Vi förstår och accepterar att språktolkar måste finnas för de som är nyanlända och har bott i . Vi tycker däremot att det är en moralisk skyldighet att lära sig språket i det landet man själv har valt att bosätta sig i. Vi tycker att en rimlig gräns borde sättas för vistelse i landet för att erhålla samhällsfinansierade tolkar. En rimlig tidsgräns är att efter en vistelse i skall man ha lärt sig det svenska språket. Är inte så fallet får man bekosta språktolkar på egen hand. Vad gäller personer som av medicinska skäl har tappat sin förmåga att uttrycka sig på sitt nya språk får självklart undantag göras. Detta är ett sätt för oss att ställa krav på en motprestation gentemot dem som kommit till vårt land och tar del av allt vad vårt land har att erbjuda.
mot · H502100 · 2017-09-18 00:00:00 — Lärosäten måste korrelera antalet utbildningsplatser med tillgången på studentbostäder ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lärosäten i samarbete med kommuner och Akademiska Hus måste korrelera antalet utbildningsplatser med tillgången på studentbostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erforderliga lagändringar bör göras avseende byggandet av studentbostäder och tillkännager detta för regeringen. sagt varje höst rapporterar medier och studentorganisationer om den akuta brist på studentbostäder som råder vid våra lärosäten, främst våra större universitet. Denna brist har legat för handen och inga tillräckligt kraftfulla åtgärder har vidtagits för att åtgärda problemet. Förslaget med utökade rättigheter att hyra ut till studenter i andra hand har inte gett erforderligt resultat. Till en del kan bostadsproblemet förklaras med ett utökat antal högskoleplatser . Vi har ett förhållande där lärosätena får studentpeng efter antalet studenter som genomför kurser. Regeringen stipulerar dock ett tak för ett högsta antal platser på olika utbildningar, ett tak som ibland överskrids tyvärr. Dock finns det inga krav på tillräckligt med bostäder korrelerat till antalet studenter, eftersom vi då inte skulle ha de bostadsproblem vi har . Vi vill att när regeringen fördelar pengarna till lärosätena för ett visst antal studenter så skall det finnas tillräckligt med bostäder för detta antal, i annat fall minskas antalet studieplatser så att bostäderna räcker till. Studieplatserna kan då om möjlighet finns lämnas till ett annat lärosäte där bostäder finns. En kvot räknas ut för varje lärosäte, då det finns betydande skillnader mellan olika lärosäten hur stor del av studenterna som är i behov av studentbostad. I till exempel är det rimligt med en lägre kvot då många studenter sannolikt kan ordna bostad på annat håll eller bo hemma. Det är i längden orimligt att finansiera studentplatser där en del av studenterna kommer att sakna bostad. I längden måste lärosätena, berörda kommuner och Akademiska Hus kunna samarbeta för att förse våra studenter med tak över huvudet. Fungerar inte detta är nästa steg ändrad lagstiftning där staten går hårdare in och styr byggandet och boendet. Studentbostäder skall också kunna uppföras av mer enkel och tillfällig karaktär, och bygglagarna bör anpassas härefter. har vi ett läge där vissa studenter bor i tält under början av terminen, så något enklare bostäder men ändå utrustade med moderna faciliteter bör inte vara något problem för de boende.
mot · H502101 · 2017-09-18 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av gemensam klädsel under skoltid och tillkännager detta för regeringen. En del länder har så kallad skoluniform i olika utföranden och med olika lösningar på finansiering. Det finns både fördelar och nackdelar med en gemensam klädsel under skoltid. Att en gemensam skolklädsel skulle lösa problemet med mobbning som genom ett trollslag tror inte vi Sverigedemokrater på. Däremot kommer en gemensam klädsel öka säkerheten på de skolor som inför det samt öka känslan av gemenskap i skolan. En gemensam klädsel är också att betrakta som arbetsklädsel, en signal om att under skoltid kommer skolarbetet i första hand. vill införa en frivillig rätt för enskilda friskolor och kommunala skolor att själva besluta om eventuell gemensam klädsel för alla elever på skolan. Kostnaden för klädseln står antingen kommunen för genom kommunalt beslut, eller också står skolan eller föräldrarna för dem Det är tveksamt om nuvarande lagstiftning medger gemensam klädsel betald av föräldrarna. Vi vill därför justera lagstiftningen i enlighet med detta förslag.