ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H50244 · 2017-09-15 00:00:00 — Säkerhetsavstånd för cyklister vid omkörning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda säkerhetsavstånd mellan bilist och cyklist och tillkännager detta för regeringen. Bland många svenska cyklister finns önskemål att omkörande bilförare skall ge i sidled då cyklist körs om. I flera länder är det redan lag på det. Trafikförordningen, 3 kap. § 32 innebär att omkörning är förbjuden om den inte kan ske utan fara. Att köra om med liten marginal innebär fara. §33 säger att den som ska köra om är skyldig att ge betryggande avstånd i sidled till det fordon som körs om. Det finns inget angivet mått på vad som anses vara betryggande avstånd i sidled, utan det prövas från fall till fall. Ju högre hastighet den omkörande bilen håller, desto större avstånd i sidled krävs. Att som bilförare orsaka fara vid omkörning kan ge i böter om det inte räknas som vårdslöshet i trafik. Att inte ge tillräckligt avstånd i sidled kan ge i böter om det inte heller når upp till vårdslöshet i trafik på straffskalan. Många bilister irriterar sig på cyklister som inte följer trafikreglerna vid trafikljus, korsningar och vänstersvängar. Viktigt att komma ihåg, att när ingen cykelbana finns, får både cyklande och mopedförare använda vägrenen. Finns varken cykelbana eller vägren, får körbanan användas. Att bilförare då håller ett betryggande avstånd till både cyklister och mopedister då de är oskyddade trafikanter är viktigt för ömsesidig trafiksäkerhet. Om ett särskilt avstånd behöver stadfästas i lag, för att öka tryggheten främst för cyklister på vägen, behöver utredas.
mot · H502440 · 2017-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra snabba tågförbindelser på sträckan –och vidare söderut till en del av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förutsättningarna för länken ––bör genomlysas när ett framtida nät av höghastighetsbanor i planeras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förutsättningarna för dubbelspår för hela tågsträckan ––och tillkännager detta för regeringen. Snabba, icke miljöbelastande förbindelser är en av nycklarna till sund ekonomisk utveckling. Snabba och pålitliga förbindelser och expanderande arbetsmarknadsregioner betyder tillväxt och minskad känslighet mot ekonomiska kriser i enskilda regioner och branscher. Debatt och beslut om infrastruktursatsningar vinner inget på pajkastning mellan olika regionala och lokala intressen. Istället måste vi utgå från grundsynen att hela tjänar på tillväxt och satsningar i olika regioner, där särskilt storstadsregionerna fungerar som tillväxtmotorer för hela landet. Både och västra arbetsmarknadsregioner har kunnat expandera kraftigt tack vare investeringar i infrastruktur. Detta har varit bra för hela landets utveckling. Den västsvenska arbetsmarknadsregionen och den västsvenska infrastrukturen har däremot inte utvecklats lika starkt, och detta är på samma sätt ett problem för hela landet. Möjligheterna är dock fantastiskt goda, också i . För att förverkliga dessa är behoven av investeringar i infrastruktur i många fall (såsom en ny älvförbindelse och Västlänken) akuta. I ett modernt, hållbart och ekonomiskt expansivt samhälle behövs många transportslag som fungerar tillsammans, men utvecklingen har lyft fram tågtrafiken som en framtidsteknologi som på ett unikt sätt kombinerar snabbhet med minimal klimatbelastning. Det jag vill sätta fokus på i denna motion är visionen om en sammanlänkad västkust med snabba tåg. Den svenska sammanbinder fyra av allra största och mest expansiva städer, –––. Förbindelserna längs med den svenska är genant eftersatta, och detta gäller särskilt för tågtrafiken. Därmed går tre länder miste om alla de möjligheter sammanlänkade storstadsregioner skapar. Till exempel har analyser visat att en snabbjärnväg längs med den svenska skulle vara den samhällsekonomiskt mest lönsamma norska satsningen på snabbjärnväg. Med höghastighetståg längs med skulle det ta att resa mellan och ; från till och vidare till på ytterligare tre. Det behöver även utredas ifall man kan säkerställa dubbelspår på hela sträckan mellan –––ifall man inte finner snabbspår vara ekonomiskt hållbara. behöver aktivt driva frågan om att göra snabba tågförbindelser på sträckan –och vidare söderut till en del av . Utformningen av ett svenskt höghastighetsjärnvägsnät diskuteras och utreds av en mängd olika aktörer, oftast med ett fokus på länken mellan och samt och . Båda dessa banor är självklart strategiska för svensk tillväxt och för utvecklingen av ett klimatsnålt infrastrukturnät i vårt land. Jag anser att också förutsättningarna för länken ––bör genomlysas när ett framtida nät av höghastighetsbanor i planeras.
mot · H502441 · 2017-09-28 00:00:00 — Slopat krav på turistvisum för civila ryska medborgare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ensidigt ska slopa kravet på turistvisum för civila ryska medborgare som vill besöka , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att EU ensidigt ska slopa kravet på turistvisum för civila ryska medborgare som vill besöka EU, och detta tillkännager för regeringen. har under och hans maktparti Enade fallit tillbaka till att åter bli en auktoritär stat som väljer att invadera fredliga grannländer. Putins aggressivt nationalistiska regim har ett visst folkligt stöd men det går inte att blunda för att makten behålls genom återkommande valfusk, politiska rättegångar, fängslande av oppositionella och kontroll av pressen. Regimen är därför lika illegitim som invasionen av . Men alla politiska krafter i är inte genomruttna. Pussy Riot, det civila samhället och flera politiska partier kämpar i extrem motvind mot den ryska staten. Det är nu dags för och EU att göra något konkret för att stötta goda och demokratiska krafter och för att vända utvecklingen i hela regionen i en fredlig riktning. Det ryska folket får inte straffas för Putins brott. Med tanke på den nationalism och mediepropaganda som råder i landet kommer ryssarna sannolikt att svälja Putins agenda om man isoleras från omvärlden. och EU bör ensidigt slopa kravet på turistvisum för vanliga ryska medborgare som vill besöka . bör EU och omvärlden helt stänga ute Putins maktelit, hans oligarker och det militära etablissemanget från att turista och göra affärsresor inom EU. Det är av yttersta vikt att ryska studenter, arbetare och andra vanliga ryssar får uppleva känslan av frihet i ett land som inte styrs genom våld, korruption och hat mot sexuella minoriteter. Visumfrihet är viktigt såväl för att kunna stötta det ryska civilsamhället som för att visa solidaritet med de stora delarna av det ryska folket som inte håller med . Den ryska staten har gjort det praktiskt taget omöjligt för det civila samhällets organisationer att ta emot bistånd från internationella organisationer. De som tar emot sådant bistånd stämplas i den statliga propagandan som utländska spioner. På grund av hetsjakten mot ryska oppositionella måste och EU agera så att det ryska civilsamhället kan få ett andningshål i . Även om Putins parti Enade totalt dominerar den ryska politiska scenen finns i landet partier som står upp för mänskliga rättigheter och demokrati. Relationerna mellan och kan normaliseras först då befolkningarna har möjlighet att uppleva varandras länder. Först då kan fred, stabilitet och ett rikligt utbyte av kapital och tjänster etableras. Slopandet av kravet på visum för att besöka och EU är ett måste för att kunna normalisera förhållandet med den ryska befolkningen.
mot · H502442 · 2017-09-28 00:00:00 — Statliga myndighetsjobb i hela ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att nya myndigheter placeras i en annan storstadsregion än och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förvaltningsmyndigheters placering enligt förvaltningsinstruktioner innebär en begränsning av var ledande tjänster i en myndighet kan placeras och tillkännager detta för regeringen. När det kommer till hur statens myndigheter är placerade i landet finns ett oproportionerligt stort antal av dem i . En rapport från visar att ca 150 av runt 235 förvaltningsmyndigheter ligger i . är kraftigt underrepresenterad med endast en handfull myndigheter som har huvudkontoret där, fyra för att vara exakt. Samma sak gäller . Av de myndigheter som Alliansen upprättade hamnade tre fjärdedelar i . Nuvarande regering fortsätter med Stockholmscentreringen då dess första nya myndighet, , placerats i . Detta trots att ett av regeringspartierna, , i sitt valmanifest markerade att de ville se statliga jobb i hela landet. I en större stad som finns allt som myndigheter behöver för sitt arbete. En stor arbetsmarknad för att hitta rätt kompetens hos medarbetare, både specialister och stabsfunktioner, goda förbindelser för möten samt möjligheter till nätverk med näringsliv, akademi och andra intressenter, för att nämna ett par exempel. kan ge myndigheter tillgång till andra kompetenser och erfarenheter än de som blir tillgängliga vid en slentrianplacering i eller som skulle bli tillgängliga vid en placering på en mindre ort. Trots detta har bland annat Statens museer för världskultur, som är placerad i , valt att flytta över 7 av 8 chefstjänster till . Tvärtemot vad myndighetsinstruktioner säger – i praktiken flyttar myndighetens placering till . Denna trend måste stoppas – hela måste kunna leva. Storstadsregioner har bäst möjligheter att erbjuda statliga myndigheter en mångfasetterad arbetsmarknad med många kvalificerade kandidater. Men regeringen verkar inte vara medveten om att det finns fler storstadsregioner än . och kan, behöver och bör ha fler förvaltningsmyndigheter.
mot · H502443 · 2017-09-28 00:00:00 — Säkerställande att myndigheten museer för världskultur har sitt säte i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i sin instruktion för myndigheten museer för världskultur tydliggöra att säte i innebär att myndighetschefen och ledande chefer ska arbeta från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över instruktioner för svenska myndigheter så att det tydliggörs att säte innebär att en myndighet ska ha sin myndighetschef och ledning på orten som är utpekad som säte och tillkännager detta för regeringen. Myndigheten Statens museer för världskultur har sitt säte i i enlighet 2 § i förordning med instruktion för Statens museer för världskultur (SFS 2007:1185). Trots detta fuskflyttade föregående myndighetschef myndighetens faktiska säte till . Under den tidigare ledningsgruppen arbetade sju av åtta chefer i myndighetens ledningsgrupp från och inte från myndighetens säte i . Ekonomiansvar, personalansvar, kommunikationsansvar, planeringsansvar och fastighetsansvar flyttades till huvudstaden. Myndighetschefen, överintendenten, var enligt tidningen granskning inte på sin arbetsplats i ens . På ett svar på en skriftlig fråga till kulturministern går det att tolka att det ligger inom regeringens förvaltningspolitik att tillåta myndigheter att flytta på sitt eget säte som man själv önskar. Kulturministerns ointresse för denna för principiellt viktiga fråga är beklämmande. Mot bakgrund av ovanstående beskrivna fuskflytt av en myndighet från dess säte i behöver det tydliggöras att en myndighets säte innebär att myndighetschefen och dess ledningsgrupp ska arbeta från det utpekade sätet.
mot · H502445 · 2017-09-28 00:00:00 — Medborgerlig förslagsrätt till , och kommunfullmäktige ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och sedermera införa medborgerlig förslagsrätt till och till kommun- och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort möjligheten till medborgarförslag i kommunallagen i samband med införandet av medborgerlig förslagsrätt och tillkännager detta för regeringen. tillsattes en demokratiutredning under ledning av liberalen med syfte att ”analysera behovet av och utarbeta förslag till åtgärder för att öka och bredda engagemanget inom den representativa demokratin och för att stärka individens möjligheter till delaktighet i och inflytande över det politiska beslutsfattandet mellan de allmänna valen”. lämnade utredningen över betänkandet SOU 2016:5. Utredningen föreslår bl.a. att ska införa medborgerlig förslagsrätt, s.k. folkmotion, till och till kommun- och . Utredningen skriver att ”har ovanligt långt mellan valen. fungerar de politiska partierna sämre som förmedlare av medborgarnas uppfattningar. Det talar för ökade möjligheter för medborgarna att påverka mellan valen”. Tanken med förslaget är att vitalisera den svenska demokratin, något som jag som liberal starkt välkomnar. Utredningen föreslår att det på nationell nivå görs möjligt att ta upp en folkmotion till riksdag om motionen får stöd av minst en procent av de röstberättigade till riksdagsval. För att en motion ska tas upp i kommun- och föreslår utredningen att en procent av de folkbokförda i kommunen i stödjer förslaget för att det ska kunna väckas. Jag anser liksom utredningen att systemet med medborgarförslag i kommunallagen därmed bör utgå. För att möjliggöra denna förbättring av möjligheten för enskilda att påverka politiken bör regeringen tillsätta en utredning för att lämna förslag på hur folkmotion ska införas i den svenska riksdagsordningen. Personligen tror jag att ett införande kommer leda till ett politiskt uppvaknande bland många svenska medborgare. Även om en folkmotion inte lyckas kommer det ändå ge positiva effekter genom att fler svenskar istället väljer att engagera sig partipolitiskt och söker uppdrag i de politiska församlingar som man försökt påverka. Självklart bör digitala verktyg användas för att göra det möjligt för enskilda att påverka politiken lättare.
mot · H502446 · 2017-09-28 00:00:00 — Skapa en om cyberkrigföring ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för skapandet av en om cyberkrigföring och tillkännager detta för regeringen. Cyberkrigföring, dvs. angrepp mot fiendens IT-infrastruktur, har blivit mycket vanligare och är ett stort hot mot fred och stabilitet i världen. Många individers frihet är hotad av cyberkrigföring. Cyberkrigföring går ut på att slå ut, sabotera eller manipulera fiendelandets tele- och datakommunikation på ett sätt som även drabbar civila. Det kan handla om att slå ut kraftverk, transporter, flygplatser och myndigheter. En terroristorganisation eller förövarstat kan också använda nätet för att sprida falsk eller vilseledande information, till exempel genom att hacka sig in på det angripna landets nyhetsmedier och andra informationskanaler. Många stater försöker även pressa sociala plattformar att ge ut otillbörlig information för att de ska tillåtas fortsätta verka i deras länder. Angreppen riktar sig även mot andra länders försvarsmakt. Det handlar i hög utsträckning om sådana angrepp och intrång som kriminella hackare gör, fast med mycket större resurser och mycket mer organiserat. Cyberkrigföring pågår även i fredstid. Länder kan till exempel installera botnät i ett annat lands IT-system för att kunna aktivera det om det blir krig. Det förekommer också sabotage utan att det formellt är krig. Precis som vi länge har skyddat civila människor i krigstider, måste vi nu börja prioritera att skydda civila även under cyberkrigföring, oavsett om det är under krigstid eller inte. Vi behöver verka för en med gemensamma spelregler som skyddar individer, företag och stater från angrepp under fredstid och krigstid. Dessutom behövs regler så att företag på nätet inte får tvingas delta i cyberkrigföring. Att införa en gemensam konvention skulle ge tydliga spelregler om cyberkrigföring, men även skydda otroligt många civila människor från kränkningar av civila eller mänskliga rättigheter.
mot · H502447 · 2017-09-28 00:00:00 — Tillgång till öppna geodata ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av öppna geodata för offentlig sektor i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över finansieringsmodellerna för att kunna möjliggöra öppna geodata i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en harmonisering av den offentliga sektorns geografiska data nationellt och internationellt och tillkännager detta för regeringen. Digitaliseringen är den enskilt största förändringsfaktorn . En viktig fråga inom digitaliseringen är införandet av öppna geodata. finansieras geodata i huvudsak genom ett system där myndigheter som Lantmäteriet tar betalt för sin service till myndigheter och företag. För att bättre kunna ta tillvara de samhällsvinster som öppna geodata kan medföra anser jag att vi bör se över finansieringsmodellen och därigenom underlätta allmänhetens och företagens tillgång till öppna geodata. Flera andra länder, däribland och , har infört öppna geodata från sina myndigheter fritt tillgängliga på nätet med stora samhällsekonomiska vinster. För att kunna möjliggöra öppna geodata behövs enligt min mening en finansieringslösning där myndigheterna inte tar betalt för sin service mellan sig själva och till företag. Öppna data utan ny finansieringsmodell skulle innebära sämre tillgång, sämre kvalitet och mindre samhällsekonomiska vinster för geodata. Finansieringen måste lösas på både statlig nivå, landstingsnivå och nivå. Enligt skulle, ur ett investeringsperspektiv, ett öppnande av Lantmäteriets geografiska data kosta runt . Kostnaden består av den offentliga ersättningsfinansiering som krävs för att kunna slopa de avgifter Lantmäteriet tar från användarna. Kostnaden består bland annat av ajourhållning och förvaltning av systemen. Men eftersom många av användarna av geografiska data handlar med statliga medel är den verkliga kostnaden för staten mycket lägre än så. En stor del av avgifterna handlar om en rundgång av pengar. Utöver att se över finansieringsmodellen behöver vi en standardisering för att få enhetliga geodata. Det skulle kraftigt förbättra såväl samhällsplanering som katastrofinsatser. Arbete med standardisering pågår såklart, men bör intensifieras eftersom det innebär ett hinder för att utnyttja potentialen med geodata. Framtidens tjänsteleverantörer av data och dataspecifikationer behöver enligt min mening vara ”gränslösa” och därmed så enkla som möjligt att använda. För att uppnå bästa tillgängliga geografiska data är det helt nödvändigt att harmonisera den offentliga sektorns geografiska data även internationellt.
mot · H502448 · 2017-09-28 00:00:00 — Utbyggnad av till motorväg och två-plus-ett-väg ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , sträckan mellan och , i sin helhet bör byggas om till motorväg och att den fortsatta sträckningen från till bör byggas om till två-plus-ett-väg och tillkännager detta för regeringen. Delar av (–)är motorväg och vissa delar är ”två-plus-ett-väg” men fortfarande finns det många sträckor som inte är ombyggda och detta leder till en farlig trafiksituation. Detta är en central väg för gods- och persontrafik mellan väst- och östkust i södra delen av landet. Då denna väg är starkt trafikerad behövs motorväg mellan och . Den fortsatta sträckningen –behöver i sin helhet byggas om till ”två-plus-ett-väg”.
mot · H502449 · 2017-09-28 00:00:00 — Adoptioner för samkönade par ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska utreda ifall samkönade par vid adoptionsansökningar diskrimineras av svenska adoptionsförmedlare eller deras lokala partner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ge adoptionsförmedlare i uppdrag att förmedla adoptioner från länder och genom förmedlare där samkönade par accepteras som adoptivföräldrar, och detta tillkännager för regeringen. Det har gått samkönade par enligt svensk lag fick möjlighet att adoptera. Detta gäller både inhemsk och inte minst internationell adoption. Samtliga adoptionsförmedlare i måste vara godkända och tar emot skattepengar för att finansiera sin verksamhet. Av de ca 1 400 adoptioner som de förmedlat har endast en varit till ett samkönat par. Ett av de länder som ligger i topp bland internationella adoptioner till är . Det är också, förutom , det enda land som svenska adoptionsförmedlare arbetar med som godkänner samkönade adoptionsföräldrar enligt lag. I lagstiftning diskriminerar man inte samkönade par från att adoptera, delvis på grund av att barn riskerar att gå miste om adoptivföräldrar. Till en följd av detta har flertalet sydafrikanska samkönade par adopterat barn i . Med andra ord är samkönade par, i lag, fullgoda adoptivföräldrar i såväl som . Men verkligheten ser annorlunda ut. I ett fall fick ett svenskt samkönat par som ville adoptera från svaret av en svensk adoptionsförmedlare att det fanns fler ansökningar än tillgängliga barn och att det således, eftersom de är samkönade, var meningslöst att ens skicka en ansökan som inte prioriteras, detta på grund av att heterosexuella par prioriteras över samkönade par – utan att på något sätt värdera samkönade pars egenskaper och förutsättningar att bli goda föräldrar. Mycket tyder även på att den sydafrikanska partner som svenska adoptionsförmedlare använder öppet diskriminerar samkönade par. För att möjliggöra att samkönade par har samma möjlighet att adoptera som lagen föreskriver bör en utredning tillsättas för att se över ifall samkönade par diskrimineras av svenska adoptionsförmedlare eller deras lokala partner och ge förslag på förändringar som gör det möjligt för fler samkönade par att adoptera i praktiken. Regeringen bör även som en förutsättning för att tilldela adoptionsförmedlare skattemedel ställa som krav att förmedlare även förmedlar adoptioner från länder där samkönade par har en laglig och verklig möjlighet att adoptera.
mot · H50245 · 2017-09-15 00:00:00 — Öppna geodata ger samhällsekonomiska vinster ställer sig bakom det som anförs i motionen om att finansieringsmodellen för Lantmäteriets geodataförsörjning bör utredas och tillkännager detta för regeringen. 2016 gavs Lantmäteriet i uppdrag av regeringen att kartlägga effekterna av öppna geodata och deras konsekvenser i form av intäkter och kostnader. Öppna geodata innebär data som utan kostnad får användas, ändras och delas fritt. Rapporten som kom , ”Effekter och konsekvenser av öppna data”, visar att den mindre mängd geodata som Lantmäteriet redan öppnat: översiktlig kart-, höjd- och positioneringsinformation, gjort efterfrågan än större. Dagens finansieringsmodell har dock sina brister då avgifterna anses för höga, särskilt av den ideella sektorn. En studie vid 2016, visar på samhällsekonomiska vinster med öppna geodata, till exempel besparingar vid arbete med miljökonsekvensbeskrivningar, förenklingar vid bygglovsprocesser och besparingar vid anläggningsarbeten. Inte minst kan öppna geodata användas av offentliga aktörer, som exempelvis vid räddningsinsatser eller för polis och ambulanspersonal så att de kan hitta rätt och rädda liv och egendom . Den totala avgiftsfinansieringen av geodata i bedömdes uppgå till , där statens del är ca 390 miljoner och kommunernas del . En ny finansieringsmodell bör utredas för att tillgängliggöra mer öppna geodata för både ideella och offentliga verksamheter och näringsverksamheter, för gemensamma samhällsvinster.