mot · H5022132 · 2017-10-04 00:00:00 — Nordiska kommunikationer för ökat samarbete ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen se över Kvarkentrafikens betydelse för norra och mellersta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen se över det nordiska samarbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för elektrifiering av –och tillkännager detta för regeringen. finns ett ökat intresse för nordiskt samarbete. Samarbetet mellan de nordiska länderna är bland de äldsta och mest omfattande regionala samarbetena i världen. Det politiska samarbetet bygger på gemensamma värderingar och en vilja att bidra till en dynamisk utveckling och öka kompetens och konkurrenskraft. Målet med det nordiska samarbetet är både att göra det attraktivt att bo, arbeta och bedriva verksamhet i och att stärka de nordiska länderna internationellt. Det gör de nordiska länderna genom att samarbeta inom en lång rad områden som till exempel forskning, miljö, välfärd och kultur. Med basnäringen som grund har många företag utvecklats och etablerat sig på den nationella och internationella arenan. Universiteten i och har skapat en grogrund för utveckling och etablering av kunskapsintensiva företag med kopplingar runt om i världen, inte minst i öst–västlig riktning. Näringslivsstrukturen är starkt kopplad till råvaruindustrin. Ett flertal industriföretag finns därutöver etablerade, vilka producerar mot en internationell marknad. I hela norra växer besöksnäringens andel av näringslivsstrukturen. har fortsatt industriell tillväxt och norra basindustrier är dessutom viktiga leverantörer av produkter till konsumenter inom övriga EU och av insatsvaror för vidare förädling vid industrier i hela värden. Gruvnäringen och de skogsbaserade näringarna investerar nu för fullt. bygger t.ex. ut anrikningsprocessen för ca och har öppnat Kankbergsgruvan för brytning av guld och silver. På energisidan sker stora investeringar inom bioenergi och vindkraft. I inlandet satsas på test verksamhet förnybar energi som vindkraft och bioenergi. Besöksnäringen har stora planerade investeringar i /, och . Export och import hänger ihop. De länder och regioner som vi exporterar mycket till tenderar också att vara stora avseende vår import. Exportindustrin är dessutom i hög utsträckning beroende av importflöden för slutprodukten. Råvaror och produkter som exporteras, förädlas och importeras är beroende av snabba och effektiva transporter. Flera funktionella arbetsmarknadsregioner vidgas. I norra delen av landet kan man inte minst ur ett gruv- och besöksnäringsperspektiv se en framtida arbetsmarknadsregion som inkluderar , men också och i viss mån . Resor och transporter ökar också över landgränserna i nordligaste . Besöksområdena i norska och svenska fjällvärlden blir allt mer sammanhängande. För utveckling av samtliga näringar är infrastrukturen viktig. Inte minst finns det stora möjligheter för näringslivet om de öst–västliga kommunikationerna förbättrades. Den smalaste delen av är Kvarken. Avståndet från kust till kust är och mellan de yttersta öarna endast . Det finns ett historiskt långt samarbete över Kvarken. De tre österbottniska landskapen har ca 450 000 invånare. Drygt 100 000 av dem har svenska som modersmål och många av de 350 000 personer som har finska som modersmål kan också svenska. Den svenska delen av samarbetsregionen omfattar 15 kommuner i med 250 000 invånare och i med 60 000 invånare. I har befolkningen koncentrerats till kusten med mycket gles bosättning i inland och fjälltrakten. Fjälltrakterna har dock närheten till de mera tätbefolkade delarna i Helgeland och Nordland som en möjlig tillväxtfaktor. För att nå ytterligare förbättringar är förbindelsen över Kvarken en nyckelfråga. Den finska regeringen har tillsatt en arbetsgrupp för att stärka arbetet och även har uttryckt stöd och är involverade i arbetet. Det vore på sin plats att gjorde det samma. I pågår ett påtagligt arbete med att förbättra omlastningsmöjligheter i samt elektrifiering av järnvägen mellan och . Elektrifieringsarbetet har färdigställts, och beräknas ge förbättrade godsflöden. Färjetrafiken mellan och är starkt begränsad, vilket gör att många transporter mot och det inre av väljer lastbil via omvägen förbi . Svenska transportstödet motverkar här underlaget för öst–västliga transportflöden. Detta är i vissa fall olyckligt då en betydligt större transportmängd av ekonomiska skäl väljer hjulburna transporter med belastning på vägnät och miljö. En annan form av regionalt näringsstöd för transporter borde utarbetas där omlastningscentraler och stöd till annan logistik underlättar en omställning till järnväg och båt. Trafiken över Kvarken har stor betydelse även för våra norska vänner och för dess industri, främst fiskeindustrin med deras marknader österut. kommun och har bildat ett gemensamt rederiaktiebolag för att säkerställa färjetrafiken över Kvarken nu och . och region tillsammans med kommun har tagit riskerna och kostnaderna medan svenska staten mest har tittat på. EU anser att projektet är av stor vikt; därför har Kvarkentrafiken beviljats . Pengarna är ämnade för det första skedet, då trafiken planeras. I nästa skede ska en ny färja upphandlas. Men det viktiga är ställningstagandet från EU. Beslutet gör att Kvarkentrafiken finns med på listan med godkända projekt framåt. Att samarbetet kommit långt på nivå visar att kommunerna värderar trafiken högt. Det är mycket bra att kommunerna driver frågan men trafiken är av stor nationell betydelse och då borde svenska staten vara en aktivare part. Färjan är mycket viktig för både gods- och persontrafik, för utbyte och fortsatt samarbete över region- och nationsgränser. Färjan mellan och är det mest konkreta exemplet på samarbete över Kvarken. Det är ändå inte helt enkelt, landgränserna är ett hinder att övervinna. Att samarbeta kring logistiken och färjetrafiken har varit ett naturligt steg för och . funderar städerna på nya samarbeten. Universitetsvärlden är en samarbetsfråga och specialsjukvården en annan. Ny färja planeras. Färjan är en del av projektet of the Bothnian Corridor som ska förena med övriga delar av i öst–västlig riktning. Projektet går in i sin andra fas då bland annat färjan och den landbaserade infrastrukturen byggs. Men det rör sig om stora pengar. Hela projektet går på . och står för merparten av finansieringen, men också och som stater förväntas delta . EU brukar vara med på en 20-procentig andel, men kan i bästa fall stiga till eftersom det i projektet finns mervärden i form av både miljövänlighet, samarbete mellan olika parter och det faktum att projektet är gränsöverskridande. torde förse fartyget med motor och kanske dessutom gå med som delägare i rederiet ifall fartyget kan användas som mannekäng för den nya teknologin. Kvarkenfärjan om något kan kategoriseras som ett gränsöverskridande regionalt projekt av mycket stor nationell betydelse. Norra och mellersta är beroende av fungerande person- och fraktförbindelser över Kvarken, . För näringslivet kan spin-off-effekterna bli betydande. Detta borde avspeglas i ländernas intresse att delta i finansieringen av den nya Kvarkenfärjan. Projektet går in i sin andra fas då bland annat färjan och den landbaserade infrastrukturen successivt byggs ut. Hela projektet går på cirka . Finska regeringen har meddelat att den kommer att medfinansiera projektet med 25 miljoner. Region har lämnat medfinansieringsintyg på . Från EU-nivån finns en positiv inställning då projektet är gränsöverskridande mellan flera länder och medför en viktig komplettering av det gemensamma TEN-systemet. Det är angeläget att lyfta fram behovet av att öka tillgängligheten i stråket –––––. Det finns stora samhällsvinster i att möjliggöra attraktiv persontrafik på järnväg, i första hand på sträckan –som är i trafik, för att senare utökas till att även innefatta och i förlängningen förbättrade möjligheter mot och vidare till Mo i . En stor fördel vore om man förbättrade möjligheterna för gods till och från den isfria hamnen i i . Både befintligt nytt gods på sträckan ––med sammankoppling av och stambanan med och en förlängning av skulle förbättra godsflöden och skapa förbättrade kommunikationer i hela norra . från till i kommun saknar elektrifiering. Sträckan, som är totalt trafikeras med dieseltåg vilket inte kan matcha den eldrivna tågtrafikens tempo och tillförlitlighet och därför blir ett hinder ute på stambanan. Följden blir negativa effekter för såväl arbetspendling som godstransporter. På fraktas drygt gods . Genom SCA:s miljardinvesteringar i och Östrand väntas stora volymökningar på när skogsuttaget ökar. På stambanan, via , fraktas gods . En förbättring av har stora möjligheter att inte bara överta befintliga godstransporter från företagen i länet, utan också skapa bättre konkurrensmöjligheter som direkt bidrar till förnyad utveckling och tillväxt. har alltså en betydande funktion i länets järnvägssystem och utgör en viktig transportväg för . är dessutom en viktig del i infrastruktursystemet när det gäller arbetspendling. Tyvärr försvåras möjligheterna då inte har kapacitet för att person- och godstransporter ska kunna nyttja järnvägen på ett effektivt sätt. En elektrifiering skulle möjliggöra att arbetspendlingen blir mer attraktiv och effektiv utifrån kompetensförsörjningsbehovet i vårt län. En samlad effektbedömning på elektrifiering av har gjorts av med en positiv slutsats. Eldriven tågtrafik är billigare och enklare än dieseldriven trafik. Att eldriven tågtrafik dessutom är bättre för miljön och klimatet är en extra fördel i jämförelse med dieseldriven trafik. Det är angeläget att kunna använda sig av hela potential både för person- och godstransport, eldriven tågtrafik på hela öppnar för nya transportlösningar för det befintliga näringslivet som skapar utveckling och tillväxt. Vi anser att en elektrifiering av är en mycket angelägen investering som skapar nya utvecklingsmöjligheter för länets företag, både för gods- och persontransporter, som det är en viktig insats i förbättringen av miljön. Mer och bättre järnväg. en del av regionen Den stora utmaningen för att öka den öst–västliga rörligheten av varor och tjänster är att lyfta transportkorridoren, och en genomgripande förbättring av mellan och Mo i samt , särskilt delen från norska gränsen till E6 i Trofors. Förbättringar av inom Helgeland är utlovade i den norska nationella transportplanen och är påbörjad i södra delen. Det finns stora möjligheter och är också viktigt för amerikansk export in i , , och andra befolkningstäta områden österut. Allt detta skulle gagna transporterna över Kvarken. Det behövs bättre standard på och en studie om att förlänga järnvägen till eller från till . Svensk politik behöver en nordlig dimension och en nordlig vision om hur vi kan utveckla de nordligaste regionerna i . En storflygplats i i och färjeförbindelserna över Kvarken är viktiga för hela norra , inte minst för vinterturismen med skidåkning i och Tärnabyområdet. Blir det dessutom nya gruvor i området skulle även det vara en tillväxtfaktor. För att åstadkomma förbättrad sammanbindning mellan det norska och svenska järnvägssystemet och få hög kvalitet på det öst–västliga transportstråket krävs en ny järnvägsförbindelse i regionen. I det underlag som utarbetas för den nationella transportplanen i har en sådan koppling aktualiserats; det är att även gör det samma. bör därför få i uppdrag att i sin planering lyfta in strategiskt viktiga kommunikationer med norska Nordland och Helgeland. I utvecklingen mot en avancerad, kunskapsbaserad ekonomi blir investeringar i infrastruktur en allt viktigare konkurrensfaktor. En stabil förbindelse tvärs över från genom är en nödvändig satsning i det arbetet. Ett ökat nordiskt samarbete, såväl nationellt som regionalt, i dessa frågor utgör en viktig del i utvecklingen. Genom ökad nordisk infrastruktur och samverkan kan vi driva fram en gemensam linje för , , och . En gemensam nordisk uppslutning för förbättrad infrastruktur i vår del av världen Samarbete över gränserna är nödvändigt för att nå framgång i det arbetet. Regeringen behöver lägga fram konkreta förslag för att förmå de andra nordiska länderna att arbeta mot gemensamt mål när det gäller fasta förbindelser i form av viktiga väg- och järnvägssatsningar. På så vis binder vi samman arbete på nordisk och nationell nivå med lokala och regionala initiativ i , svenska och finska , och Helgeland och Nordlandsregionerna. Nordiskt samarbete skall inte vara något som pliktskyldigast skrivs in i regeringsdeklarationer. Det skall också återspeglas i praktisk politik.