mot · H5023456 · 2017-10-05 00:00:00 — Det andra gör billigare och ibland bättre måste vi möta med högre kunskapsinnehåll, resurseffektivare produktion samt en produktion av varor och tjänster som utgår från våra samhällsutmaningar. Omställningen av ekonomin måste ske i ett nytt ekonomiskt landskap, där klimatutmaningen och den växande befolkningen både utgör utmaningar och möjligheter. I en värld där tillgången på råvaror blir allt knappare och miljöutmaningarna allt större blir innovationer och produkter med högre förädlingsvärde, återvinning och lägre resursförbrukning allt viktigare. ser positivt på en ökad förädlingsgrad inom industrin här i . Vi menar att det både kan ge fler arbetstillfällen, inte minst för små och medelstora företag, och öka exportvärdet. Samverkan mellan företag (enskilda och i kluster), universitet, forskningsinstitut och myndigheter är av yttersta vikt för att få en verksamhet som inte bara styrs av kortsiktiga vinstmotiv. Det är viktigt att aktuell forskning inte bara kommer de större företagen till del. Svensk forskning och utveckling är på ytan stark men vi är mycket beroende av en handfull globala företags FoU (forskning och utveckling). Det skapar en sårbarhet som t.ex. skulle visa sig om företagen väljer att flytta mer av sin forskning utomlands eller vid hastiga konjunktursvängningar. Mycket tyder dock på att rekryteringar inom forskning och utveckling kommer att öka, framförallt i små och medelstora företag. av företagen med 10–49 anställda uppgav 2016 att de kommer att rekrytera FoU-anställda enligt Ingenjörers innovations- och konjunkturrapport . Det är en positiv utveckling och kan komma att spela stor roll för den fortsatta utvecklingen av svenska små och medelstora företag. Uppfinningar och innovationer är i de allra flesta fall en följd av många års forskning och utveckling. hör till de länder i världen som avsätter mest offentliga resurser till forskning och utvecklingsarbete, och den svenska forskningen håller en hög internationell kvalitet inom många områden. värnar om den fria forskningen, en oberoende akademi och en statlig politik som inte lägger sig i. Vi står dock inför ett antal samhällsutmaningar som måste lösas för att bibehålla en fungerande välfärd och en hög levnadsstandard. Det finns därför ett särskilt samhällsintresse i att peka ut strategiska områden. Det handlar om välfärds-, arbetslivs- och industriforskningen samt forskning om klimat och miljö. Dessutom vill vi stryka under vikten av den satsning på forskning och innovation om tillgänglighetsdesign där och regeringen har kommit överens om ökade anslag till . 10.1 En grön omställning Klimatförändringarna som följer av utsläppen av koldioxid m.m. är vår tids största utmaning. Omställningen är helt nödvändig och den måste tas på allvar här och – klimatet kan inte vänta. vill att ska vara världsledande i flera av de viktigaste omställningsprocesserna. Vi verkar för att den tekniska kunskap världen behöver för sin utveckling så långt som möjligt ska kunna användas fritt. Det menar vi skulle gynna små företag som inte har samma resurser till forskning och utveckling. En satsning på utbyggnaden av förnybara energikällor är helt avgörande för att lyckas ställa om till ett fossiloberoende land. En sådan teknikomställning kommer naturligtvis att få stor påverkan även på mindre företag inom industrisektorn och kommer att kunna ge nya uppdrag och arbetstillfällen. Vi vill satsa på energieffektivisering av industrin genom samarbets- och informationsmedel, medan små och medelstora företag ska få utökad möjlighet till energikonsultstöd. För att stärka resurseffektiviteten behöver graden av återanvändning och återvinning ökas. Vi vill se en politik som främjar en cirkulär bioekonomi och ökad energieffektivisering. Det är också glädjande att och regeringen i budgetsamarbetet har kommit överens om en utökning av Klimatklivet vilket möjliggör viktiga lokala klimatåtgärder över hela landet. För många privata aktörer är investeringar i miljö- och energiteknik alltför kapitalkrävande och riskabla. Därtill är det privata riskkapitalet inriktat på snabb avkastning, vilket ofta inte är möjligt inom miljötekniken där tidshorisonten är lång. Det finns således behov av marknadskompletterande finansiering från staten i detta segment. vill öka ambitionen vad gäller målet om nollutsläpp av fossila växthusgaser i och att det ska vara uppnått till . Då krävs betydligt större resurser till bl.a. forskning och demonstrationsanläggningar. I syfte att förbättra förutsättningarna för gröna investeringar är och regeringen överens om att se över behoven av eventuella ytterligare åtgärder där en förebild kan vara den brittiska gröna investeringsbanken . För vidare läsning om miljö- och klimatpolitik, se vår motion Klimaträttvisa (2017/18:1141). Som företagare som står i begrepp att nyanställa är det avgörande att kunna hitta den kompetens man är i behov av. För små och medelstora företag blir varje individ betydelsefull, och varje anställning blir en viktig investering. I och med den pågående strukturomvandlingen samt i och med nya samhällsutmaningar och behov krävs alltmer omfattande och mer kvalificerade utbildningar. För ett litet företag kan det uppstå stora problem om det saknas kvalificerad arbetskraft på den ort där man verkar. Högskolor och universitet bör få ett tydligare uppdrag att erbjuda olika anpassningsbara typer av utbildningslösningar, exempelvis distansutbildningar och utbildningar vid utbildningscentra. Det kan också skapa en närmare kontakt mellan utbildningsinstitutionerna och det lokala näringslivet. 11.1 Lärlingar och övergångsjobb vill göra en stor satsning för att unga inom hantverksyrken ska få anställningar som lärlingar. Vi föreslår en ny sorts anställning, s.k. övergångsjobb, vilka är subventionerade anställningar med kollektivavtalsenliga löner som ger långtidsarbetslösa unga praktisk yrkeserfarenhet och möjligheter att komma ut på arbetsmarknaden. Det är också viktigt att de elever som går ett yrkesförberedande program får det arbetsplatsförlagda lärande (APL) man har rätt till. Tanken bakom YH-utbildningar är att de ska finnas när och där de behövs. Det innebär att innehåll och inriktning på utbildningarna varierar, och att nya utbildningar inom startar och gamla läggs ned allteftersom behovet på arbetsmarknaden förändras. kan också spela en viktig roll för att människor oavsett bakgrund ska ges möjlighet att få utbildning och hitta arbete. En yrkesinriktad, specificerad utbildning kan både leda till en bättre matchning på arbetsmarknaden för den arbetssökande och tillgodose behovet av arbetskraft inom specifika branscher. Tillsammans med en fungerande validering av utländska meriter kan YH-utbildningar också vara ett sätt för nyanlända att ta sig in på arbetsmarknaden. Därför är det glädjande att i budgetförhandlingar har kommit överens med regeringen om satsningar på YH-utbildning. 12 Företag i hela landet Företagen och jobben är helt avgörande för landsbygdens framtid. Staten måste ta ett övergripande ansvar för en rad åtgärder som säkrar att företag kan starta, växa och leva vidare. På landsbygden kommer t.ex. generationsväxlingen att leda till stora problem om inget görs för att underlätta för företagare att överföra sina verksamheter till unga entreprenörer. Ett växande och alltmer akut problem är att gruppen företagare åldras som det råder brist på en tillräcklig återväxt. konstaterade i en rapport att ”många familjeföretag i drivs av människor som närmar sig pensionsåldern, medan den yngre generationen har en tendens att flytta till större städer och ofta är ointresserade av att driva familjeföretaget vidare. Många företag riskerar att läggas ned. Det beror inte på ekonomiska problem, utan att det inte finns någon som tar över när ägaren går i pension”. södra , 2012). Problemet är särskilt påtagligt i vissa delar av landet, i synnerhet de mer glesbefolkade. Allra störst är utmaningen i norra . Även om det finns ett relativt högt intresse för att starta och driva företag i är tendensen att intresset minskat, framför allt utanför storstadslänen. Det försvårar det nödvändiga generationsskiftet som krävs för att hålla företagandet levande i hela landet. Det får inte bara konsekvenser för det enskilda företaget som inte kan drivas vidare, utan för hela lokalsamhället. En sådan utveckling är ett direkt hot mot ambitionen om att hela landet ska leva och måste mötas av politiska åtgärder för att underlätta generationsskiften. Den statliga servicen måste generellt ökas och förbättras på landsbygden. En tredjedel av befolkning bor i landsbygdskommuner, och av har sin verksamhet där. per sysselsatta är också högre på landsbygden än i storstäderna. har vi kunnat se en avveckling av samhällsservice där staten bär ett stort ansvar. Servicen på mindre orter urholkas, och livsvillkoren försämras. En fungerande samhällsservice är grunden för att fler ska kunna starta och driva företag på landsbygden. Utan apotek, post eller barnomsorg är det svårt att bo och verka där. Alla kommuner och landsting ska ha likvärdiga förutsättningar att erbjuda sina medborgare bra välfärdstjänster och service. Därför vill ha en aktiv statlig politik som gynnar hela landet. För vidare läsning om landsbygdspolitik, se vår motion En förbättrad landsbygdspolitik (2017/18:2941). De flesta företagare är beroende av fungerande it-tjänster för att bedriva sin verksamhet. Att ha tillgång till snabbt och välfungerade bredband framstår som en självklarhet i storstäderna. Men i stora delar av landsbygd har den fasta telefonin nedmonterats som mobilnätet inte byggts ut. Många är de företagare som fått benen undanslagna för sin verksamhet när telefonin eller internetuppkopplingen plötsligt inte fungerar längre. arbetar för att skapa förutsättningar för att alla ska ha både rätten och möjligheten att bo var de själva önskar i . En väl fungerande infrastruktur är en av de viktigaste förutsättningarna både för att näringslivet ska kunna utvecklas och för att skapa goda boendemiljöer. Vi ser den digitala kommunikation som en nyckel till att både underlätta informationsspridning och dialog men också som ett sätt att hålla nere antalet nödvändiga resor och transporter. Det skulle både leda till minskade kostnader för det enskilda företaget och till en minskad klimatpåverkan. Marknaden har inte förmåga att på ett bra och effektivt sätt bygga ut bredband så det kommer alla människor till del. Därför bör staten garantera väl fungerande telefoni i hela landet. har numera ett ambitiöst bredbandsmål om att av alla hushåll ska ha en täckning på , vilket är en fråga som drivit . Det är ett bra och viktigt mål. Hela befolkning ska kunna ha tillgång till bra kommunikationer. Det är också bra att satsningar nu görs i budgeten för att höja den grundläggande nivån för kommunikation från /s till /s. har goda möjligheter att ligga i framkant av den digitala utvecklingen. Digitaliseringen kan komma att spela stor roll inte minst för företagare på landsbygden. Den parlamentariska landsbygdskommittén efterlyser en samlad bild av hur samhällets digitalisering kan bidra till en livskraftig landsbygd. menar att det finns en stor potential på det här området och att detta bör utredas vidare. I vår motion En förbättrad landsbygdspolitik (2017/18:2941) ställer vi krav på att regeringen ska utreda digitaliseringens möjligheter för hela landet. 12.2 Se över transportbidraget En fungerande infrastruktur är en förutsättning för många företag. Inte minst för en exportbaserad verksamhet. Ett sätt att underlätta exporten för små och medelstora företag är att förbättra de praktiska förutsättningarna, t.ex. leveransmöjligheterna. Vi vill se samhälleliga investeringar i hållbara transportinfrastrukturer som når hela landet. Järnvägsnätet måste rustas upp, och fungerande sträckor ska inte läggas ned. Det är viktigt att uppmärksamma behovet av underhållsåtgärder för både gods- och persontrafik på järnväg. En väl fungerande sjöfart, både inom och till och från svenska hamnar är en avgörande förutsättning för svenska företags möjligheter att frakta sina varor hållbart på världsmarknaden. Vägnätet utgör dessutom en viktig infrastruktur för den tunga industrin men framför allt för skogsindustrin, där järnväg i hög grad saknas. En översyn av transportbidraget bör genomföras för att undersöka kännedomen om stödet, om det går att styra det mot mer miljövänliga och hållbara transportslag, hur väl procentsatserna för olika kommuner fungerar och om det ger industrier och företag i norra likvärdiga möjligheter att konkurrera. Sträckor där det inte finns möjlighet till transport vare sig via järnväg eller sjöfart bör prioriteras. För de företagare som verkar i och särskilt i inlandet är konkurrensnackdelarna redan stora. Ökade kostnader kan slå hårt både mot den enskilda företagaren och mot svensk export. ser därför transportbidraget som ett viktigt verktyg för att jämna ut konkurrensen i gles- och landsbygd. Det blir viktigt inte minst för små och medelstora företag där de ekonomiska marginalerna är mindre. En översyn av transportbidraget bör genomföras för att undersöka kännedomen om stödet, om det går att styra det mot mer miljövänliga transportslag, hur väl procentsatserna för olika kommuner fungerar och om det ger industrier i norra likvärdiga möjligheter att konkurrera. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 13 Ett nordiskt perspektiv Marknaden i de olika nordiska länderna har många likheter men likaså en del olikheter. Ett ökat samarbete kan gynna hela den nordiska handeln såväl som . Särskilt med tanke på att närmarknader utgör den viktigaste arenan för export för små och mellanstora företag. Vi är positiva till en ökad nordisk samverkan där man tittar på synergieffekter och hur man kan dra nytta av specialisering mellan de nordiska länderna inom t.ex. industrin. och är två av viktigaste handelspartners vad gäller export och import av varor. handlar t.ex. mer med än med de s.k. BRIC-länderna tillsammans, (d.v.s. , , och ). uppger i sin småföretagsrapport att är det land dit små och medelstora företag är mest intresserade av att utveckla exporten. Länderna på den nordiska marknaden är i hög grad beroende av varandra och utgör viktiga komponenter på samma spelplan. Tack vare relativt korta transporter mellan de nordiska länderna gör det att det för många företag är närmare att importera och exportera med grannlandet än till en annan del av . Därför är en förbättrad infrastruktur över de nordiska gränserna viktig, och särskilt järnväg spelar en viktig roll. I en globaliserat värld tjänar de nordiska länderna snarare på samarbete och specialisering än på konkurrens. 14 Kooperativ och andra driftsformer Vi vill se en större mångfald av drifts- och ägandeformer inom företagandet, och där utgör t.ex. kooperativ och arbetstagarägda företag en viktig del. Ett kooperativ är en form av samverkan där medlemmarna både äger och bedriver en ekonomisk verksamhet som de har behov och nytta av. Medlemmarna är i många fall delaktiga i verksamheten och får på så sätt inflytande och ökat ansvar. Det kan handla om privatpersoner som vill driva företag tillsammans eller att få struktur på olika former av samarbete mellan företag och/eller enskilda konsulter som arbetar utifrån gemensamma plattformar. ökar stort i , och startat runt 600 nya kooperativa företag. Enligt organisationen ökar tillväxten snabbt, och blir företagen dubbelt så stora mätt som omsättning och antal sysselsatta. De 100 största kooperativa och s.k. ömsesidiga företagen har en omsättning på och 80 000 anställda. Det innebär att man utgör en relativt stor del av svenskt företagande. Vanliga branscher för kooperativ är inom jordbruk och livsmedel, elektricitet, skogsbruk och transporter, men också inom kultur, it, vård och omsorg. har det kooperativa företagandet i vissa avseenden en lägre status än flera andra företagsformer. Det blir främst ett problem för de mindre företagarna och kan utgöra en svårighet t.ex. vad avser upplåning. Genom stöd till t.ex. organisationen , som arbetar med företagsrådgivning till kooperativa företag, kan arbetet för de kooperativa företagen underlättas. Forskning, utveckling och informationsspridning är en viktig del i att bygga de kooperativa företagen starkare. För är frågan om makten över sin egen arbetssituation central. Vi vill att människor ska ha inflytande över och delaktighet i sitt arbete och över produktionen. är en modell för gemensamt ägande som dessutom skapar större handlingsutrymme för den enskilda anställda. En rapport från konstaterar att företag som ägs helt eller delvis av arbetstagarna tenderar att vara mer lönsamma, de skapar fler jobb och de betalar mer i skatt än andra motsvarande företag. De är också mindre konjunkturkänsliga och mindre benägna att flytta produktionen (, The Promotion of Employee Share Ownership and Participation, 2014). Vi ser med intresse på förslag som gynnar den typen av företagande. menar att anställda i lönsamma företag som läggs ned eller flyttar produktion utomlands måste få ökade möjligheter att ta över och driva produktionen vidare genom arbetstagarägande. Vi vill se ökade möjligheter till kapitalförsörjning vid ett övertagande oavsett om de anställda väljer att driva vidare verksamheten som kooperativ eller i andra ägandeformer. Vi vill att regeringen tillsätter en utredning om i vilka former staten kan underlätta för arbetstagarägda företag samt arbetstagarövertagande av hotad produktion. En form vore att erbjuda statliga lånegarantier, en annan att se över om eventuella skatter och avgifter utgör ett hinder. Regeringen bör tillsätta en utredning om i vilka former staten kan underlätta för arbetstagarägda företag samt arbetstagarövertagande av hotad produktion. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna.