mot · H5023723 · 2017-10-05 00:00:00 — Minskad skatteadministration, regelförenklingar och konsekvensanalyser ställer sig bakom det som anförs i motionen om att före meddela vad regeringen avser göra för att öka takten i regelförenklingsarbetet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda organisatoriska placering och uppdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att säkerställa kvaliteten i konsekvensanalyser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att föreslå åtgärder för att minska skatteadministrationen och tillkännager detta för regeringen. En företagare i har ett mycket stort antal regelverk att ta hänsyn till och en uppsjö av myndighetskontakter att sköta. Varje missad kontakt och felaktig blankett kan få stora konsekvenser. Handläggningstider och pappersarbete innebär tid som inte kan användas till att realisera den affärsidé som ligger till grund för företaget. minskade regelkrånglet enligt . De administrativa kostnaderna för företagen sänktes med och närmare 600 förenklingsförslag genomfördes för att göra vardagen lättare för företagen. går utvecklingen åt andra hållet. För många företag innebär dagens skatteadministration en påtaglig börda. Mycket tid och pengar går åt till att hantera skatteadministration i stället för att investeras i kärnverksamheten. Detta är både ett konkurrenskraftsproblem och en tröskel för att starta, driva och expandera företag. En politik för jobb och tillväxt går hand i hand med en politik för företagande och entreprenörskap. bör därför ges i uppdrag att föreslå åtgärder för att minska skatteadministrationen. har i sin rapport om att hantera ett komplicerat skattesystem redogjort för sin granskning av hur och regeringen arbetar för att hantera den komplexitet i skattesystemet som berör företagen. skattesystem upplevs av många som komplicerat. Ett svårtillämpat skattesystem kan innebära att det är svårt för skattebetalarna att göra rätt för sig, vilket riskerar att minska förtroendet för skattesystemet. Minskat förtroende innebär en minskad vilja att betala skatt. För att upprätthålla förtroendet för skattesystemet är det därför avgörande att kontinuerligt arbeta med att förenkla för skattebetalarna. slår i rapporten fast att regeringens regelförenklingsarbete sker i låg takt och att de förändringar som föreslås ofta är av begränsad omfattning. Vidare anges att bedömningen av de förändringar som görs försvåras av att förslagens konsekvensutredningar oftast saknar information om hur företagens administrativa kostnader påverkas. Det är av samma anledning som i hög utsträckning underkänner kvaliteten på de konsekvensutredningar som medföljer regelförändringsförslagen i skattesystemet. Utifrån granskningens iakttagelser och slutsatser rekommenderar regeringen att intensifiera arbetet med att förenkla skattereglerna för företagen. bör därför ge regeringen tillkänna att meddela vad regeringen avser att göra för att öka takten i regelförenklingsarbetet. uppdrag är sedan bildandet att granska och yttra sig över kvaliteten på regeringens och andra myndigheters konsekvensutredningar som görs i anslutning till förslag om nya och ändrade regler som kan få effekter av betydelse för företag. är ett särskilt beslutsorgan inom , tidigare . publicerar en sammanställning av de konsekvensutredningar som granskats. I senaste rapport framkommer det att en majoritet av utredningarna inte håller måttet; av de 43 konsekvensanalyser som skickade uppfyllde inte kraven. stod för 21 av dessa och 19 underkändes. organisatoriska placering bör därför utredas. En sådan utredning bör se över hur roll kan stärkas. Svenska företags konkurrenskraft baseras i stor utsträckning på hur regler och byråkrati i vårt land står sig gentemot andra länder. EU-samarbetet medför en lång rad lagar och regler. Implementeringen av dessa påverkar svenska företags konkurrenskraft gentemot våra europeiska grannar. bör därför även ges i uppgift att granska och ge råd om implementeringen av europeisk lag i , enligt dansk modell. Syftet är att öka svensk konkurrenskraft, säkerställa transparens och tydliggöra politiska mål. Rimligt i en sådan granskning skulle vara att inför implementeringen av ett EU-direktiv ange en miniminivå i konsekvensutredningen. Om man avser att gå därutöver bör detta motiveras särskilt. behöver få tillräckliga, oberoende och egna resurser inom för att kunna utveckla och kvalitetssäkra sin granskningsfunktion. För att komma tillrätta med de bristfälliga konsekvensutredningarna vill vi uppdra åt att intensifiera utbildningar för regelgivare i syfte att förbättra de kunskapsmässiga förutsättningarna för att upprätta konsekvensutredningar som håller god kvalitet. Vidare behöver regeringen säkerställa att en utredare sätter ett speciellt fokus på bättre konsekvensanalyser av författningsförslag, och då särskilt deras påverkan på företags kostnader och konkurrensförhållanden. Per Åsling (C)