mot · H5022487 · 2017-10-04 00:00:00 — vill därför tillföra medel för att fler pilotanläggningar ska komma på plats i syfte att bygga upp en infrastruktur och vidareutveckla tekniken för såväl lättare som tyngre vätgasfordon. 9.3 Infrastruktur och transporter Mycket står och faller med fungerande infrastruktur; människors vardag, fungerande myndigheter och kommersiell verksamhet i ett brett spektrum av branscher. är det uppenbart att den svenska åkeribranschen mår dåligt. EU-inträdet har satt svenska åkerier under hård press och det blir än värre när gällande regelverk inte efterlevs. vill, förutom övriga satsningar, införa en marknadspott för investeringar utöver den ordinarie budgetramen, motsvarande av hela utgiftsområde 22 Kommunikationer. Marknadspotten, som ges mandat att använda, syftar till att snabbt kunna nyttjas för att bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar inom näringslivet. Förslaget ligger i linje med vad som lyfts fram av Näringslivets Transportråd. Registrering av cabotagetransporter ska ske vid ankomst till våra gränser. Detta kan ske genom införande av ett elektroniskt system, likt det tyska LKW-Maut-systemet, för bilar med en bruttovikt över . Systemet bygger på att transpondrar monteras i de lastbilar som vill utföra transporter i , så att myndigheterna enkelt kan kontrollera färdvägen för och antalet dygn som en utländsk bil befunnit sig i landet. Detta säkerställer att avgifter betalas och att cabotageregler samt kör- och vilotidsdirektivet efterlevs. Polisen skulle på detta vis få ett effektivt verktyg för att stävja det allt mer omfattande fusket. För att beivra fusket på vägarna kommer det framöver även krävas stora satsningar på trafikpolisen. har antalet trafikpoliser på vägarna minskat från dryga 1 800 till 190. Därför krävs en ambitionshöjning gällande utbildning och rekrytering av specialiserade trafikpoliser. 9.3.2 Nej till kilometerskatt Regeringen planerar att införa en kilometerskatt, det vill säga en skatt som betalas av åkerierna för varje avverkad kilometer. Detta skulle, ovanpå tidigare nämnda faktorer, innebära nådastöten för många svenska åkerier med i vissa fall en nära nog fördubbling av skattetrycket när det gäller trafikspecifika skatter. motsäger sig därför kilometerskatten. 9.3.3 Stärk svensk åkerinäring Cabotagetransport innebär att en utländsk bil som lossar i till exempel , efter lossning kan använda sig av tre inrikeslaster under för att ta sig ner till färjeläget för vidare transport till sitt hemland. Syftet är att antal körda mil utan last skall minimeras. Detta förutsätter emellertid att bilen registreras i en databas vid ankomst till för att ge polisen en möjlighet att vid en vägkontroll avgöra hur länge fordonet befunnit sig i landet. Är sjudagarsgränsen passerad är det en olaglig inrikestransport. Det har i cabotagestudien framkommit att över 2 000 lastbilar aldrig lämnar utan kontinuerligt bedriver olaglig inrikestrafik. Svensk åkerinäring är en av svensk ekonomis grundpelare. Branschen är delaktig till i stort sett all form av industriell utveckling. Sedan EU-inträdet 1995 har åkeribranschen utsatts för en ökande konkurrens från övriga medlemsländer. Trycket ökade drastiskt när länder i det införlivades i unionen och gränsöverskridande trafik i princip avreglerades. Dessa länders åkerier kör ofta för under halva milkostnaden jämfört med vad ett svenskt åkeri behöver för att kunna bedriva verksamhet enligt gällande lagkrav. Den låga ersättning som de utländska åkerierna tar täcker i dessa fall inte ens bränslekostnaden, vilket troligen är en stor förklaring till den omfattande dieselstölden i landet: bara stals över diesel. anser att det är beklämmande att regeringen inte agerar mer kraftfullt i denna fråga som handlar om att skydda svenska jobb och svensk åkerinäring. De svenska åkeriföretagen är inte rädda för konkurrens, men det ska vara konkurrens på lika villkor och i enlighet med lagar och regler. vill införa rättvisa villkor inom vägtransportområdet. Att passivt, genom försummelse, låta svenska företag gå under i en orättfärdig konkurrens är oacceptabelt. 9.3.4 Med flyget lyfter är ett till ytan stort, men glesbefolkat, land med stort exportberoende. Flyget är därför viktigt ur många hänseenden. Allt från företag med intressen utspridda över landet till utländska investerare och multinationella företag med filialer i är beroende av flyget för att kunna fortsätta att utveckla sina verksamheter. Eftersom flyget är det enda rimliga alternativet för interkontinentala resor, och dagens globaliserade värld kräver goda kommunikationer, är flyget en konkurrensfaktor för och svenska företag på den internationella marknaden. Flyget är också en viktig del av många människors känsla av frihet, och allt fler svenskar reser utomlands och ser detta som ett självklart inslag både över längre och kortare vistelser. 9.3.5 Rätt kurs för sjöfarten Svensk sjöfart behöver rätt förutsättningar för att vara konkurrenskraftig på den internationella marknaden. har flera svenska rederier valt att flagga ut sina fartyg till andra länder med mer fördelaktiga skatteregler för att få konkurrensfördelar. Det är därför positivt att infört tonnageskatt, vilket kommer att stärka svensk sjöfarts konkurrenskraft och förhoppningsvis öka användandet av svensk flagg. Förutom de direkta effekterna av svensk flagg, skapas även kraftiga indirekta effekter; det sägs att ett arbete till sjöss genererar fyra arbetstillfällen i land. Det handlar om arbeten på varv, inom reservdelsindustrin, vid utbildandet av sjöbefäl med mera. ser positivt på att svaveldirektivet, som gäller i , och Engelska kanalen, utökas till samtliga internationella farvatten, för både miljöns och konkurrensens skull. Svenska transportköpare har fram till dess att svaveldirektivet införs i internationella vatten, lidit av en konkurrensnackdel då fartyg i har måst köpa dyrare bränsle. Det är viktigt att man ger verktyg att kunna genomföra kontroller, så man kan efterfölja direktivet och sanktionera överträdelser. 9.3.6 Statlig finansiering av isbrytning För vägar i står staten för reparationer och snöröjning, så att dessa hålls öppna för trafik – tycker att samma princip borde gälla för sjöfarten. Sjöfarten som trafikerar betalar farledsavgifter som bekostar bland annat isbrytningen i farlederna. För att stärka sjöfarten och fortsätta med den mycket efterfrågade sjöfartsmiljarden minskar farledsavgifterna med genom att kostnaden för isbrytningen i stället åläggs staten. infördes gällande inlandssjöfart i , och några av våra inre vattenvägar är klassade för inlandssjöfart, däribland , och . Det saknas dock bestämmelser om bland annat bemanning, behörighetsfrågor, farledsavgifter med mera, vilket gör att alla parametrar inte är helt klara för rederier som vill trafikera de inre vattenvägarna. De svenska vattenvägarna har stor kapacitet och intresset för inlandssjöfart ökar inom både gods- och kollektivtrafik. Detta ser som något mycket positivt, då inlandssjöfart minskar antalet vägtransporter, vilket både avlastar vårt ansträngda vägnät och minskar miljöpåverkan eftersom vattentransporter kräver betydligt mindre energi per ton transporterat gods jämfört med andra transportsätt. Slussarna på är gamla och behöver åtgärdas då deras tekniska livslängd enbart sträcker sig till 2030. Detta ingår nu i åtgärdsplan, vilket ser positivt på. Däremot ingår inte den jordskredssäkring som visat behövs längs stora delar av älven, och där området kring är mest kritiskt, i den nationella planen. Ett jordskred kan få katastrofala konsekvenser för sjöfarten, men även för med omnejd som får sitt dricksvatten från . vill därför, i samband med att slussarna byts ut, att jordskredssäkring genomförs och att byggnationen påbörjas . De svenska hamnarna måste ha rätt förutsättningar att erbjuda en god service åt anlöpande fartyg. Infrastrukturen runt hamnarna är mycket viktig för att tillgodose export och import för industrier som är känsliga för förseningar i leveranskedjan. Färjetrafiken behöver en infrastruktur där man enkelt kan ta sig till och från fartygen utan att belasta tätorternas ofta till bristningsgränsen trafikerade infrastruktur. Säkerheten i och runt hamnarna är viktig då stora volymer tung trafik passerar dessa områden. Därför ser mycket positivt på de aviserade alkobommar som kommer att lanseras på våra större hamnar. 9.3.9 En järnväg som spårat ur järnväg kan liknas vid industrins blodomlopp: den förser fabriker och företag med råvaror och vidaretransporterar förädlade produkter. Trots järnvägens stora betydelse för riket så orsakar den, på grund av bristande funktionalitet och eftersatt underhåll, merkostnader i miljardklassen. Därutöver överskrider efterfrågan på kapacitet vida utbudet, särskilt vid ett fåtal flaskhalsar, vilket leder till stora dödviktseffekter. har sämsta kontaktledningssystem, vilket står för av alla driftsstörningar i infrastrukturen jämfört i övriga EU-länder. Denna avvikelse påvisar att genomgripande åtgärder är nödvändiga för att säkerställa energiförsörjningen. Därför vill som ett första steg EU-certifiera elsystemet för att förhindra kontaktledningsnedrivningar. Ett hem är grunden för ett tryggt liv och i förlängningen är en fungerande bostadspolitik en förutsättning för ett välmående samhälle. Det ska finnas ett boende för alla, oavsett ekonomi. lägger stor vikt vid att barn får en stabil uppväxt, unga ges goda förutsättningar att både bo och studera och att anpassade och trygga boendeformer tillhandahålls våra äldre. Bostadspolitiken ska skapa förutsättningar för människor att bo och leva i de bostadsformer som passar den egna livssituationen bäst. vision är ett fungerande samhälle där alla människor bor trivsamt på den plats de önskar och det är lätt att flytta och hitta en ny bostad. Bostadsbyggandet har ökat , men det råder fortfarande en stor bostadsbrist i och takten för nybyggandet är för låg för att vi inom rimlig tid ska återfå en balans på bostadsmarknaden, bromsen för byggandet ligger främst i bristen på utbildad arbetskraft inom byggsektorn. Bostadspriserna har ökat kraftigt och har inneburit långtgående konsekvenser för i form av ökad skuldsättning, en hotande bostadsbubbla, mindre konsumtionsutrymme och att svenska banker kan hotas av högre inlåningsräntor. Allt detta har föranlett att det blivit svårare att köpa och äga sitt eget boende. Företagen har problem med att rekrytera kompetens då boende saknas till personalen, speciellt i storstadsregionerna. Högskole- och universitetsstudenter saknar möjlighet att studera i brist på boende på studieorten, vilket i förlängningen kommer att påverka kompetensutbudet på arbetsmarknaden. Det som behövs är för det första en nollvision för asyl- och anhörighetsinvandring och för det andra att de kortsiktiga och framhastade lösningarna fasas ut till förmån för en långsiktig, ekonomisk och hållbar samhällsplanering. Byggkostnaderna och därmed bostadspriserna och hyrorna behöver sänkas för att alla ska kunna få tillgång till en egen bostad. Boendemiljön är viktig för att skapa trivsel och hemkänsla för invånarna, vår omgivning påverkar oss mycket, vilket ska vara en prioriterad aspekt vid bostadsbyggande och områdesplanering. Att bygga vackert är en viktig inriktning i vår bostadspolitik och vi ska även se till att bevara rika byggnadstradition. Ett sätt att värna det kulturella och estetiska arvet kan vara att införa en så kallad kulturell planering. Det är i korthet en metod som i samhällsbyggnadsfrågor sätter fokus på den unika platsens förutsättningar och historia samt den omgivande bebyggelsestrukturen. 9.4.2 Integration på bostadsområdet Med en ökad tillgång på bostäder och lägre kostnader vad gäller både inköp och hyra, ges fler möjlighet till eget boende, ansvar, minskad trångboddhet och delaktighet i samhället. Detta kombinerat med en minskad asyl- och anhöriginvandring kommer att skapa bättre förutsättningar för integration och balans på bostadsmarknaden. Integrationen försvåras av EBO-lagen, en lag som ger asylsökande rätt att bosätta sig var de vill i landet som deras asylansökan prövas. har tagit emot fler invandrare än vad samhället har klarat av. Bostadsområden har blivit allt mer överbefolkade och därmed segregerade, vilket har lett till att utanförskapet har förstärkts och trångboddheten blivit allt värre. EBO-lagen har gjort att vissa kommuner fått svårt att upprätthålla det allmänna kommunala ansvaret, då fler bor i lägenheterna än vad de är avsedda för. Detta försvårar för många kommuner att anpassa samhällsservicen efter. Trångboddhet ökar vidare slitage på lägenheter, bidrar till fusk med bostadsbidrag och svarthandel med andra-, tredje- och fjärdehandskontrakt eller försäljning av hyreskontrakt och har skapat inlåsningseffekter. Ett första steg är att avskaffa EBO-lagen och införa lägenhetsregister och ett tak vad gäller antalet boende i en lägenhet. 9.4.3 Säkrare polisiär närvaro i förorter Polisen har pekat ut 61 utsatta områden i , där otryggheten är extra stor. Utformningen av miljonprogramsområdena, vilka utgör en betydande andel av de utsatta områdena, gör det svårt för polisen att närvara utan att utsätta sig för stora risker. Torg, skolor, parkeringar m.m. är utformade på ett sätt som försvårar spaning och närvaro för polisen och reträttvägar kan enkelt blockeras. Närvaron från polisen försvåras vid polisingripanden då de ofta leder till våldsamma upplopp med bilbränder och stenkastning som följd. Här föreslår vi att en nationell handlingsplan tas fram som en kommuner att identifiera otrygga områden i alla landets tätorter och tillgodose deras behov av åtgärder för ökad trygghet. Trygghetsgivande belysning och utökad kameraövervakning är två exempel på åtgärder som kan ingå i handlingsplanen. anslår särskilda medel till berörda kommuner för områdesplanering. 9.4.4 Ökad konkurrens och finansiering på byggmarknaden Behovet av ökad konkurrens är påtaglig och en ökad anbudskonkurrens mellan byggbolagen skulle kunna minska byggkostnaderna. En utredning behövs för att öka konkurrensen mellan byggbolagen och för att se över förutsättningarna för byggbolag att finansiera större byggprojekt. 9.4.5 Regional bostadsplanering och investeringsbidrag för äldrebostäder För att stat, regioner och kommuner ska kunna planera tillsammans för bostadsbyggande, infrastruktur och kollektivtrafik, behövs en regional planering. Regionen kan bidra med en kompetens som framför allt de mindre kommunerna, varifrån arbetspendling sker, har behov av. En regional översiktsplanering ska fortfarande innebära att beslutanderätten ligger på nivå. Vidare behövs en bostads- och infrastrukturberedning, som långsiktigt kan skapa bättre förutsättningar för ökat bostadsbyggande. Behovet av ny- eller ombyggnation av äldre bostäder i särskilda boenden samt trygghetsboenden är växande. För att möta behovet för den kommande åldrande befolkningen tillför vi kommunerna ett investeringsbidrag. På de flesta av högskole- och universitetsorter råder brist på studentbostäder, vilket riskerar att slå mot utbildningsväsendet och kompetensförsörjningen. Utöver storstadsregionernas kompetensbehov för tillväxtföretag behövs möjligheten att kunna studera för dem som bor på mindre orter och där kompetensen behövs för att företag ska kunna verka och därmed motverka utflyttning. vill underlätta och utöka byggandet av studentbostäder genom ett statligt stimulansbidrag till kommunerna och utökar därför anslaget i form av stimulansbidrag. 10.1 Avkvoterad föräldraförsäkring & dubbeldagar Föräldraförsäkringen är den nyblivna eller växande familjens garanti för ekonomisk stabilitet under barnens första omsorgskrävande år. förespråkar att uppdelningen av föräldrapengen mellan föräldrarna görs bäst av just föräldrarna och inte behöver regleras politiskt. Föräldrar är helt enkelt bättre lämpade att besluta i denna fråga än politiker. Därför avskaffas all kvotering av föräldraförsäkringen, också den indirekta så kallade jämställdhetsbonusen, och föräldrarna återges förtroendet att fullt ut bestämma hur föräldraförsäkringen ska disponeras. Slopad kvotering av föräldraförsäkringen. Antalet dubbeldagar, de dagar under vilka bägge vårdnadshavare kan använda föräldraledigheten , i föräldraförsäkringen ökar. I stället för nuvarande gräns på max , höjs taket . Allt för att ge mer frihet till familjen att anpassa stödet efter sina behov. Vi räknar med att detta inte har någon budgetär effekt. En rad förändringar i anslagen är kopplade till besparingar som blir följden av en minskad invandring Antal dubbeldagar i föräldraförsäkringen höjs från 30 till 60. Med barn tillkommer av naturliga skäl ekonomiska behov som inte funnits. Ökade utgifter, samt att föräldraförsäkringen inte motsvarar en full inkomst, skapar en ekonomisk tröskel för dem som planerar att skaffa barn. Detta är naturligt och det är inte heller ambition att avskaffa en sådan tröskel. Emellertid är det önskvärt att minimera den ekonomiska oron inför beslutet att bilda familj. Barnen är varje samhälles framtid och att underlätta för människor att ta steget att bilda familj är därmed en grundbult i välfärden. 10.3 Införande av sorgpeng dör ungefär 900 barn i . Ungefär hälften av dessa dör i samband med födseln. I de fall detta händer kan modern ta ut av föräldraförsäkringen. Om ett barn däremot dör senare i livet kan föräldrarna ta ut vardera med tillfällig föräldrapenning. Detta kan också kombineras på så sätt att modern kan ta ut och fadern i tillfällig föräldrapenning om barnet dör vid födseln. Om dödsfallet leder till att föräldrarna får nedsatt arbetsförmåga finns möjlighet till sjukpenning. anser att föräldrar vid ett barns bortgång, mitt i den värsta av alla tänkbara sorger, inte ska behöva gå igenom en process med för att kunna stanna hemma som sjukskrivna. Därför inrättas vad vi kallar för ”sorgpeng”. Den innebär att varje förälder erhåller en lagstadgad rätt att automatiskt vara ledig i en månad () med ersättning på sjukpenningnivå i händelse av att ett barn i åldern med avlider. Detta skulle inte påverka det nuvarande systemets uppbyggnad, utan erhållas i enlighet med nuvarande former för tillfällig föräldrapenning. Inför sorgpeng som medger föräldrapeng i händelse av ett barns bortgång. ställer sig bakom regeringens höjning av underhållsstödet för äldre ungdomar men vill att underhållsstödet ska indexeras och förespråkar en automatisk höjning om . För att underhållsstödet ska ligga i takt med kostnader och prisutveckling i samhället bör underhållsstöd ses över på årlig basis. 10.5 Vård- och merkostnadsbidrag för funktionshindrade barn En del barn behöver extra stöd för att fungera i vardagen. Det kan exempelvis handla om särskild kost eller hjälpmedel kopplade till funktionsnedsättningar av olika slag. finns möjlighet att ansöka om ersättning för merkostnader fram till och med det att barnet fyller . Detta stöd kallas merkostnadsbidrag och betalas ut i de fall barnet endast behöver hjälp i form av åtgärder som föräldrarna själva kan ombesörja. är systemet utformat så att ersättning för endast hjälpmedel betalas ut om kostnaden överstiger , medan familjer med barn som är i behov av både vård och hjälpmedel kan få ekonomiskt stöd redan vid en sammanlagd årlig kostnad på . Det borde vara en självklarhet att ekonomiskt utsatta familjer ska kunna erbjuda sina barn den hjälp som de behöver. Därför reduceras minimininivån på merkostnader som krävs för att beviljas ekonomiskt stöd så att samma regler gäller oavsett om ett barn behöver hjälpmedel eller om barnet även är i behov av vård. Nuvarande system är ojämnt utformat och medel anslås för att eliminera den skillnad i kostnadsgräns för ersättning som finns. Eliminera kostnadsgränsen för merkostnadsbidrag för funktionshindrade barn. ställer sig positiva till det så kallade vårdnadsbidraget och vill se ett återinförande av det. Vårdnadsbidraget kunde och bör kunna beviljas föräldrar med barn i åldern 1–. För oss, som ett familjevänligt parti, är det en självklarhet att familjerna själva ska kunna välja att stanna hemma längre med sina barn. En orsak till vårt ställningstagande är även medvetenheten om att barn utvecklas i olika takt. Medan vissa redan som ettåringar kan inskolas på förskolan, behöver andra hemma. Trots att denna möjlighet finns, nyttjas den bara av en bråkdel av småbarnsfamiljer. Vi är övertygade om att det är kopplat till de problem som vi ser finns, att ersättningen är alldeles för låg och att vårdnadsbidraget endast erbjöds i vissa kommuner innan det slopades av regeringen . Återinför vårdnadsbidraget för barn mellan ett och . motsätter sig höjningen av flerbarnstillägget. Många barnfamiljer har redan en god ekonomi och att rikta resurser utan behovsprövning är inte i samhällets intresse. föreslår att barnbidraget och underhållsstödet ses över gällande indexering. Nej till höjt barnbidrag. Se över indexeringen i barnbidraget och underhållsstödet. Om en förälder eller ett föräldrapar har ett hemmaboende barn räknas familjen som barnfamilj och har därigenom rätt till bostadsbidrag. Bidraget är behovsprövat och förstärkningen träffar därmed, till skillnad från barnbidraget och flerbarnstillägget, endast de familjer som har behov av stöd. vill höja nivån på bostadsbidraget med i snitt mer än regeringen . Vi förespråkar även att bidraget indexeras för att eliminera risken för att det reella värdet halkar efter på grund av inflationen, till förfång för de utsatta grupper som bidraget riktas till. Vidare har låga hyror länge präglat de subventionerade miljonprogrammens bostäder, som står inför renoveringsbehov och därmed tillkommande hyreshöjningar. Nybyggnation av bostäder innebär högre hyra. Därför ser vi behov av en höjning utav bostadsbidraget med en miljard samt en översyn av reglerna för bostadsbidrag och bostadstillägget så att dessa bättre följer hyressättningen. Ökar bostadsbidraget med ca . En del av förklaringen kring de danska löntagarnas upplevda högre trygghet jämfört med svenska löntagares, är vetskapen om att vid ett givet värsta scenario så finns det ett allomfattande socialt skyddsnät. Den första tanke man slås av om man drabbas av arbetslöshet är således inte om man behöver sälja sin bil eller sitt hus, eller hur man ska kunna försörja sin familj, utan hur man ska hitta ett nytt jobb. För att detta ska vara möjligt krävs också en ordentlig reform och förstärkning av arbetslöshetsförsäkringen. menar att arbetslöshetsförsäkringen är så pass central för både arbetaren och arbetsmarknaden att den bör betraktas som en del av de generella socialförsäkringssystemen. Det innebär att själva budgetanslaget bör flyttas från Arbetsförmedlingen till och att försäkringen bör vara obligatorisk och därför helt skattefinansierad. Vidare bör arbetslöshetsförsäkringen administreras centralt istället för att ligga på entreprenad hos fackförbund, och det faktiska försäkringsskyddet bör förstärkas. vill även att taket i a-kassan höjs kraftigt till per dag , för att därefter minska till per dag. Det medför en kombination av stärkt försäkringsskydd och ger incitament till att hitta ett nytt jobb relativt snabbt. Detta innebär också att arbetslöshetsförsäkringen uteslutande bör vara finansierad via skattsedeln. vill således att även den så kallade finansieringsavgiften samt övriga administrativa avgifter, utöver själva arbetslöshetsavgiften, avskaffas och tas över av staten, vilket får till följd att medlemskap i en arbetslöshetskassa blir helt och hållet avgiftsfritt. Staten tar över ansvaret för arbetslöshetsförsäkringen. Den finansieringsavgift som medlemmarna betalar ligger på . Samtliga anslutna skulle därmed, med förslag, få en ökad disponibel nettoinkomst motsvarande respektive medlemsavgift men med helt oförändrade villkor. 10.10 Slopad sjuklönekostnad för småföretagare ambition är att göra det både billigare och enklare att anställa. Det är därmed vår avsikt att reformera sjuklöneansvaret på så vis att mikro- och småföretagens börda lindras.