ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5021941 · 2017-10-03 00:00:00 — Återinför ett utökat tjänstemannaansvar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utöka tjänstemannaansvaret för att möjliggöra ansvarsutkrävande av tjänstemän i offentlig förvaltning som har arbetat mot eller fattat beslut som stridit mot regelverket, och detta tillkännager för regeringen. Privatpersoner och företag upplever ibland vid kontakter med myndigheter och offentliga institutioner att de blir felaktigt behandlade i förhållande till vad som är förenligt med lagar och regler i offentlig verksamhet. Det åligger ju alla personer som utför ett arbete, att de har ett ansvar att sköta sitt jobb på ett så korrekt och professionellt sätt som möjligt. händer det att något har gått fel på grund av att en tjänsteman har tolkat lagar, regler och förordningar på ett felaktigt sätt. I dessa fall bör möjligheten ses över att utkräva ansvar av tjänstemannen för de eventuella fel som begåtts. Den möjligheten är mycket begränsad då tjänstemannaansvaret inom den offentliga förvaltningen reformerades 1974. Beteckningen tjänstefel återinfördes , men med en annan innebörd än vad tjänstefel tidigare haft. Enligt 20 kap. 1 § (BrB) ska den som uppsåtligen eller av oaktsamhet vid myndighetsutövning genom handling eller underlåtenhet åsidosätter vad som gäller för uppgiften dömas för tjänstefel till böter eller fängelse i högst . Är gärningen med hänsyn till gärningsmannens befogenheter eller uppgiftens samband med myndighetsutövningen i övrigt eller till andra omständigheter att anse som ringa, ska personen inte dömas till ansvar. För att den offentliga förvaltningen ska kunna utvecklas och bli ännu bättre bör möjligheten ses över att återinföra ett utökat tjänstemannaansvar till skydd för privatpersoner och företag i fall där fel har begåtts.
mot · H5021944 · 2017-10-03 00:00:00 — Samkörd adressregistrering för utlandssvenskar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en översyn av möjligheten att samköra adressregistrering för , och och tillkännager detta för regeringen. Dagens värld må vara lika global som när matematiskt bevisade att jorden är rund ca men i dagens globala värld är det internationella utbytet större och mer frekvent än . Det är bra! Människor studerar, arbetar och socialiserar i andra delar av världen – inte sällan mycket långt bort – i en omfattning som är av historiska proportioner. Vid varje givet tillfälle befinner sig en dryg halv miljon svenska medborgare stadigvarande utanför landets gränser. För ett litet exportberoende land som vårt är det en utveckling som vi välkomnar: Ju större, oftare och längre interaktion vi har med utlandet desto mer utökar vi vårt kapital i form av kontakter, erfarenheter och influenser, vilket gagnar oss som land, medborgare och individer. Mot denna bakgrund finns all anledning för staten att i möjligaste mån underlätta för våra medborgare att vistas utomlands genom anpassning av den statliga byråkratin. Det handlar om att serva och bistå våra medborgare! I detta sammanhang finns skäl att uppmärksamma ett praktiskt problem som skapar onödig friktion för svenskar som väljer att bosätta sig utomlands oberoende av längd eller omfattning. gäller för en svensk medborgare som vill flytta utomlands att denne måste anmäla adressändring minst : till , och . saknas samkörning av adressregister mellan dessa myndigheter – och säkerligen andra också. Med rätt små medel borde en samkörning mellan dessa tre myndigheter – och eventuellt andra – vara en tämligen enkel sak att åtgärda. Eventuella kostnader och merarbete övervägs väsentligen av den nytta som en sådan samkörning skulle innebära för berörda medborgare samt sänkta kostnader att administrera tre olika sorters ändringar. bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra en översyn av möjligheten till att samköra adressregistrering för dessa tre myndigheter för att underlätta för svenskar bosatta utomlands.
mot · H5021945 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att utreda ifall det skulle vara möjligt att vara skriven en del av året på annan ort och därmed skattskyldig för och tillkännager detta för regeringen. Omfattande delar av den service vi beskriver som det svenska välfärdssamhället utförs av eller bekostas med skattemedel från landets primärkommuner samt landstingen/regioner. I takt med ökad rörlighet är det inte ovanligt att människor genom arbete eller fritid under del av året kan befinna sig längre eller från sin bostad och den adress man är skriven på. Ändå kan finnas en stark vilja att bidra till en kommun eller ett samhälle där man tillbringar en hel del tid och där servicen nyttjas. Bibliotek, kultur och räddningstjänst kan vara sådant man uppskattar i sin fritidskommun och som den enskilde gärna vill bidra till. Ifråga om det kommunala utjämningssystemet finns kritik från kommuner båda vilka tvångsmässigt måste bidra som för de mottagande och för den enskilde är det ett helt otillräckligt argument. Ett sätt att lösa det faktum att en hel del människor bor och nyttjar service någon annanstans än i hemkommunen skulle vara att utreda en helt ny möjlighet att kunna vara skriven del av året på annan ort och därmed skattskyldig för den eller det aktuella antalet månaderna och under den tiden befrias från den ordinarie utdebiteringen i kommun samt landsting/region där man stadigvarande lever. finns det ett antal kommuner, många belägna i och på , som axlar ett stort ansvar genom att ta emot ett stort antal fritidsgäster och sommarbesökare. Det kan handla om en fördubbling eller mer än så av den egna kommunens befolkning under några intensiva veckor. Det här skulle öppna en möjlighet både för kommuner att kunna få verksamhet finansierad och för den enskilde att kunna få bidra.
mot · H5021946 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ett starkare lagstöd för att AP-fondernas pengar inte får användas till investeringar i annat än sådant som är till långsiktig nytta för kommande pensionsutbetalningar och tillkännager detta för regeringen. AP-fonderna uppges ha ett samlat bokfört värde av runt . Ytterst är det en buffert och ett samlat kapital för att täcka nuvarande och framtida pensionsutbetalningar. En sådan stor och imponerande summa väcker naturligtvis lystna blickar och intresse. I debatten har redan framförts tankar på att AP-fondernas pengar kan användas till olika projekt, allt från bostadsbyggande till klimatsatsningar. Varje enskild idé kan i sig vara vällovlig men riskerar att snabbt erodera respekten för AP-fondernas grundläggande syfte. Har ett undantag medgetts från principen att se till de kommande pensionärernas bästa är risken stor att fler undantag också kommer att föreslås och accepteras. Därmed riskerar resurser att användas till annat än pensionsutbetalningar och som en pensionsbuffert. Den enda begränsning som kan vara rimlig är att investeringar och allokeringar sker inom ramen för ett etiskt ramverk. Det finns anledning att se över de rättsliga förutsättningarna för att säkra att AP-fonderna inte brukas till annat än det som i förlängningen är bra för de kommande pensionsutbetalningarna. För det kan behövas ett uttryckligt stöd i lag att AP-fondernas medel endast ska användas för investeringar och allokeringar så att pensionärernas långsiktiga intressen säkras. Fonderna ska inte brukas för andra projekt.
mot · H5021947 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna aborträtten och inte införa rätt till vårdvägran och tillkännager detta för regeringen. Den svenska aborträtten har brett politiskt stöd. Den har också brett stöd hos medborgarna. Det vore mycket olyckligt att förändra ordningen vi har genom att införa rätt till vårdvägran inom abortvården. På så sätt inskränks aborträtten i praktiken. riksdag ska stå upp för och värna den svenska aborträtten. När motioner i detta ämne behandlades i socialutskottet vidhöll utskottet att frågan om samvetsfrihet är av stor principiell vikt och avslog motionsyrkanden om vårdvägran, som där benämndes samvetsfrihet. Debatten om så kallad samvetsfrihet inom abortvården har med olika intensitet pågått sedan den nuvarande abortlagstiftningen infördes. abortlagstiftning fastslår rätten till självbestämmande över sin kropp, sin hälsa, sin framtid och sitt liv. Det är grundläggande mänskliga rättigheter och en lagstiftning att värna om. När den nuvarande abortlagen infördes valde lagstiftaren att inte införa specifika bestämmelser om så kallad samvetsfrihet inom abortvården. Istället hänvisas till normala arbetsrättsliga principer och arbetsgivarens rätt att leda och fördela arbetet. Det betyder att om en anställd inte vill utföra vissa arbetsuppgifter får arbetsgivaren se om det finns annat lämpligt arbete att utföra. Om så inte är fallet är arbetsvägran grund för uppsägning.
mot · H5021950 · 2017-10-03 00:00:00 — Polisens närvaro på landsbygden ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens reella närvaro på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. Vikten av trygghet går inte att nog betona. Det gäller för såväl storstad som landsbygd. Men med tanke på de långa avstånden för de boende ute i landsbygden är hög tillgång till polisiära insatser extra viktig. Fler synliga poliser förebygger brott och påverkar känslan av trygghet. Den passivitet som regeringen visar för att skapa de förutsättningar som åter ger polisen slagkraft är oroande. Bristen på initiativ mot brottslighet inom den svenska polisen som orsakats av organisations- och ledningsproblem skapar utrymme för andra organisationer exempelvis Soldiers of att självutnämnt axla rollen som upprätthållare av ordning. Det borde vara en självklarhet att polisens närvaro märks och känns i hela . Detta för att främja en levande landsbygd och ge alla människor samma möjligheter att känna trygghet oavsett om det livet är i storstaden eller på landsbygden.
mot · H5021951 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utreda en utveckling av mikrolån för att underlätta etableringen av fler företag och tillkännager detta för regeringen. De flesta nya jobb tillkommer i näringslivet. skapar nya arbetstillfällen tillväxt vilket i sin tur genererar skatteintäkter som finansierar vår gemensamma välfärd. Detta är en viktig anledning till varför ett växande och stabilt näringsliv är viktigt. har till uppgift att stödja tillkomsten av fler företag. En viktig del för att stödja tillkomsten av fler företag är de så kallade mikrolånen. I flera länder, exempelvis och , samverkar banker och statliga organ kring mikrolån vid nystart av företag. Enligt funderar varannan svensk över möjligheten att starta ett eget företag. Diskrepansen mellan antalet personer som funderar över att starta ett företag och de som faktiskt gör slag i saken visar på att det finns potential för att ytterligare personer skulle kunna ta steget fullt ut och bli företagare. Företagande kan också vara en möjlighet för de som kommer till att snabbare få en etablering på arbetsmarknaden och egenförsörjning. En metod för att underlätta för flera att förverkliga sin dröm om att starta företag skulle kunna vara att utveckla systemet med mikrolån. På samma sätt som studielån möjliggör för studenter att studera skulle mikrolån möjliggöra för fler att starta företag. Studielån betalas ut snabbt och smidigt efter det att studenter att blivit antagna till en utbildning och registrerat sig som studenter. En liknande princip skulle kunna utvecklas vad gäller mikrolån vid start av företag. Ett mikronlånssystem liknande studiemedelssystemet bör byggas upp så att det inte belastar statsbudgeten utan är självfinansierat. Kostnaden skulle kunna finansieras genom en omfördelning av det statliga företagsstödet. En förutsättning för att erhålla mikrolån skulle vara att de har föregåtts av rådgivning. All erfarenhet visar att de företagare som förberett sig före start av företagandet löper lägre risk för att misslyckas. Mikrolånssystemet skulle med fördel administreras av bankerna men med en delad statlig garanti. En utveckling av mikrolån enligt principerna ovan förutsätter en grundlig utredning där syftet är att underlätta etableringen av fler företag genom ett smidigt lånesystem med statlig medfinansiering.
mot · H5021952 · 2017-10-03 00:00:00 — Avveckling av landsting som huvudman för offentlig vård ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av huvudmannaskapet för offentlig vård och tillkännager detta för regeringen. Det höjs inga politiska röster mot skattefinansierad vård i . Däremot ska världens högsta skattetryck bekosta världens bästa sjukvård, men det är ännu bara en målsättning. Genom att släppa in nya vårdgivare på marknaden skapar vi en konkurrens som leder till kortare vårdköer, effektivare beslutsgångar och ökad effektivitet i vården. Men grundproblemet kvarstår. Landstingens existensberättigande bygger på att politiker ska planera och styra vårdens utformning istället för att patienternas efterfrågan och yrkesutövarnas kompetens är avgörande. I har man beslutat att förstatliga sjukhusen och införa ett privat husläkarsystem med finansiering. Alla direktvalda politiker är borta från styrningen på alla nivåer under hälsovårdsministern. Makten har flyttats till patienterna och deras behov av sjukvård. Det exemplet borde också följa. Då skulle vi även på allvar komma tillrätta med de stora likvärdighetsproblem som finns i där vård erbjuds i vissa landsting men i andra inte alls. Genom att flytta huvudmannaskapet för sjukvården till staten får vi också en koncentrerad organisering av vården och våra 21 landsting behöver inte längre 21 olika uppsättningar politiker, tjänstemän och it-system. Därmed kan resurserna användas där de gör mest nytta: hos patienterna. Vi måste tänka nytt, sätta ribban högre för vården i och skapa nya traditioner – mindre byråkrati och mer vård . Låt oss börja med att göra en översyn av huvudmannaskapet för offentlig vård.
mot · H5021953 · 2017-10-03 00:00:00 — Överväga att förbjuda tiggeriet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att införa ett nationellt tiggeriförbud och tillkännager detta för regeringen. Samhällsmodellen i utmanas av fattigdom, attityder och utanförskap. Att vi tar avstånd från tiggeri borde också avspeglas i regelverk. Det är ett tydligt sätt att visa att vi fördömer tiggeri generellt. Genom att inte göra det gör vi den redan utsatta gruppen en björntjänst. Gör vi inget i frågan befäster vi utsattheten och diskrimineringen. ska inte vara uppdelat i olika grupper, utan vi strävar efter ett jämlikt samhälle. Genom kommunikation med dem som tvingas till tiggeri och genom regelverk kan skicka en tydlig signal om att det inte är människovärdigt med tiggeri och därför inte accepterat i vårt samhälle. Med anledning av ovanstående bör regeringen undersöka förutsättningarna att införa ett nationellt tiggeriförbud.
mot · H5021954 · 2017-10-03 00:00:00 — Landsbygden och införande av Royalties for Regions vid gruvverksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av Royalties for Regions vid gruvverksamhet och tillkännager detta för regeringen. gruvor, vår gruvnäring och dess betydelse har präglat dess svenska historia och kan inte underskattas. En betydande del av välstånd har under hundratals år byggts på brytning och förädling av metall och . Det är dock inte bara i ett historiskt perspektiv gruvnäringen haft betydelse utan även i allra högsta grad i ett framtida. I spåren av stigande världsmarknadspriser på järnmalm eller framförallt, som i fallet utanför i min valkrets , sällsynta jordartsmetaller visas nu ett ökat intresse för att öppna nya och expandera existerande gruvor. Myndigheten geologiska undersökning uppskattar att antalet gruvor i i stort sett kommer ha fördubblats i förhållande till dagens läge. I existerar positivt nog ingen gruvskatt – det som finns är en mineralavgift på av värdet på bruten malm. Denna är i praktiken helt obetydlig och kompenserar inte på något sätt för vare sig behov i form av infrastrukturinvesteringar och övrig samhällsplanering eller negativa konsekvenser i form av miljöpåverkan av gruvverksamhet då de som främst drabbas och får hantera konsekvenser, kostnader och miljöförstöring av detta – berörda kommuner och regioner – inte får någon del av denna överhuvudtaget. I har diskussionerna kring gruvverksamhet och mineralavgift endast handlat om ett rent statligt perspektiv och intresse – inte om de närmast berörda i form av människor, kommuner och regioner på berörda platser. Statens avsevärda intäkter från gruvnäringen kommer främst från utdelningar och bolagsskatt då avgiften främst varit en kompensation för markägaren. När den högerliberala i den australiska delstaten , världens främsta gruvregion, vann valet infördes i delstaten vad man valde att benämna Royalties for Regions (ej att förväxla med den av Laborregeringen införda och av den nuvarande högerregeringen avskaffade nationella gruvskatten) – där berörda kommuner och berörda inom delstatliga regioner kommer i åtnjutande av mineralavgifter för att kunna satsa på utbyggd infrastruktur, utbyggd service och välfärdsverksamhet m.m. Effekterna av Royalties for Regions har varit entydigt positiva – för närsamhället, för kommunen, för regionen, för delstaten, för den nationella nivån och för gruvnäringen. Genom denna har man fått en stark lokal nytta och uppslutning kring en viktig näring, man har stimulerat företagande, arbetstillfällen, entreprenörskap, utbyggd service och infrastrukturinvesteringar som skapat språngbrädor för tillväxt och utveckling i dessa ofta mindre samhällen, kommuner och regioner i avfolkningsbygd. I syfte att utveckla den mineralstrategi som den tidigare alliansregeringen sjösatte föreslår jag följaktligen att ovan nämnda modell i lämpliga och tillämpliga delar genomförs inom den svenska gruvlagstiftningen.
mot · H5021956 · 2017-10-03 00:00:00 — Användning av konsumentprisindex vid anpassning av pensionerna till kostnadsläget ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att ändra beräkningsmetoden för pensioner till ett prisindex som stämmer bättre överens med den konsumtion som är aktuell för de pensionärer som enbart har garantipension, och detta tillkännager för regeringen. Vid beräkning av garantipensionerna används konsumentprisindex (KPI) för att anpassa pensionerna till ändringar i konsumentpriserna. KPI ger en sammanvägd bild av hur konsumtionskostnaderna har förändrats. Men KPI är baserat på priser på alla varor och tjänster, både sällanköpsvaror och dagligvaror. För en pensionär med enbart garantipension är dagligvarorna, hyra och så vidare de prioriterade utgiftsposterna. Sällanköpsvaror är dessa pensionärer tvungna att välja bort eftersom de inte har råd att investera i nya bilar, vitvaror, hemelektronik med mera. Eftersom den kategorin konsumtionsvaror har en ofta betydligt lägre prisutveckling än dagligvaror så sänks KPI till en lägre nivå än som motsvarar många pensionärers aktuella konsumtion. Införandet av ett prisindex som bättre speglar fattiga pensionärers konsumtion skulle ge en mer rättvis justering av garantipensionerna. Regeringen bör därför överväga att låta ta fram ett konsumentprisindex, som anpassas till pensionärers verkliga konsumtion, för beräkning av pensionerna.
mot · H5021957 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ett återinförande av tjänstemannaansvar i offentlig förvaltning och tillkännager detta för regeringen. Mot bakgrund av den senaste tidens händelser inom statsförvaltningen men även mot bakgrund av en accelererande utveckling i både statliga och kommunala myndigheter vad gäller personlig aktivism i tjänsteutövning bör ett helhetsgrepp tas vad gäller en oroande och demokratiskt sett, oacceptabel, utveckling i offentlig förvaltning. Syftet med den lag som vi hade för statliga och kommunala tjänstemän fram var att försäkra sig om att myndigheterna följde gällande lagar och bestämmelser. Den största skillnaden är att tjänstefel som tidigare dömdes i domstol övergick till att bedömas internt hos de berörda myndigheterna som disciplinärenden. Det finns svagheter med detta förfarande – i synnerhet vad gäller allmänhetens tilltro till våra statliga och kommunala myndigheter. För allmänheten borde det vara lättare att känna tillit till att en domstol agerar korrekt än för att den aktuella myndigheten gör det, i synnerhet om det felaktiga agerandet varit i myndighetens intresse. Genom sina beslut påverkar myndigheter inte sällan människors vardag och ytterst kan det handla om liv och död. Det torde därför också vara rimligt att den som begår fel utkrävs rättsligt ansvar och får ett lämpligt straff. Detta skulle dels gynna de enskilda personer som drabbats av felaktig myndighetsutövning, dels stärka rättsstat och rättstrygghet rent allmänt men framförallt även öka förtroendet från allmänheten för de statliga och kommunala myndigheterna.
mot · H5021958 · 2017-10-03 00:00:00 — Öka andelen kvinnliga företagare i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sätta upp konkreta mål för att andelen kvinnliga företagare i ska öka och tillkännager detta för regeringen. visar i sin rapport att det kvinnliga företagandet i har ökat men att andelen kvinnliga företagare är låg. I den sektor där det finns flest kvinnliga företagare för dessutom regeringen en kontraproduktiv politik. Undersökningen visar att andelen företagsamma kvinnor nu ligger på av den kvinnliga arbetsföra befolkningen, vilket är den högsta nivån . Undersökningen visar även att andelen företagsamma kvinnor ökar brett i nästan alla län och i drygt 200 kommuner. Trots att kvinnors företagsamhet ökar till en ny rekordnivå är fortfarande sju av tio som ansvarar för ett företag män. Välfärdssektorn domineras fortfarande av kvinnor. Av de företagsamma inom välfärden var hela sex av tio kvinnor. Det är då oroande att regeringen för en politik där man genom olika förslag motverkar företag inom just välfärdssektorn, exempelvis genom utredningen om vinstbegränsning. bör ge regeringen i uppdrag att såväl målsätta som vidta konkreta åtgärder för att öka andelen kvinnliga företagare i .
mot · H5021959 · 2017-10-03 00:00:00 — Länsvis i stället för regional statistik ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att redovisa statistik länsvis i stället för regionvis och tillkännager detta för regeringen. För att länsvis kunna följa upp brott som begås så är statistik från mycket värdefull. Sedan den nya polisorganisationen trädde i kraft så kan inte () få uppgifter från polisen nedbruten per län utan enbart per område som polisen har delat in i. Vi i kan exempelvis inte veta om brottsligheten har minskat eller ökat i , eftersom man enbart kan avläsa brottsstatistiken för område Mitt, som sträcker sig över flera län. Det ger inte tillräcklig vägledning för vare sig allmänhet eller politiker som ska fatta beslut i riksdag. Regeringen måste försäkra sig om att för en statistik över antalet anmälda brott per län och redovisar detsamma per län och inte över större områden. Detta bör regeringen ges tillkänna.