ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5022934 · 2017-10-05 00:00:00 — Bensinmackar och lanthandlare på landsbygden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur informationen om och koordineringen av landsbygdsstöd till kommersiell service på landsbygden kan förbättras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att slopa framtida krav på sluten kontanthantering för mindre butiker och tillkännager detta för regeringen. En avgörande aspekt för en levande landsbygd är god tillgänglighet till olika service-ställen. Det har många bensinmackar försvunnit på landsbygden. Ofta har mackens nedläggning också inneburit inte bara att ett samlingsställe för ortens befolkning försvinner utan också att annan service som post, apoteksservice samt spel- och systembolagsombud försvinner med macken. Det är alltså inte bara en fråga om att landsbygdsbefolkningen i många fall måste åka flera mil för att tanka, vilket är negativt ut miljösynvinkel, utan också om samhällsservice och en social samlingsplats som försvinner på landsbygden. I flera fall sker samma utveckling med lanthandlarna runt om i . Men det finns fortfarande entreprenörer runt om i som satsar på att driva vidare lanthandeln, starta en bymack eller liknande. Det är positivt för en levande landsbygd och något som bör underlättas ytterligare. Det var därför positivt att alliansregeringen tillförde extra landsbygdsstöd för att just underlätta kommersiell service på landsbygden. Däremot är det få som känner till att dessa stöd existerar, vem de vänder sig till och hur man söker dem. I många fall är det länsstyrelserna runt om i landet som sköter detta. Det är därmed angeläget att länsstyrelserna på ett bättre sätt koordinerar sitt arbete med olika landsbygdsstöd och tydligare informerar om vilka stöd som finns och hur man ansöker om dem. Man bör därför se över möjligheten att förbättra information om och koordinering av landsbygdsstöd. Grundsyftet med sluten kontanthantering i detaljhandeln är det inget fel på – att minska antalet butiksrån och därmed förbättra arbetsmiljön för dem som arbetar i branschen. Men förutsättningarna för att driva små och medelstora företag, särskilt på landsbygden, kommer knappast gynnas av ett krav på slutet kontanthanteringssystem. För mindre butiker, som en lanthandel, kan detta krav innebära att man tvingas stänga. Enligt organisationen beräknas investeringskostnaden för ett slutet system till ca eller mer per kassa. Det är mycket pengar för den lilla butiken. Den totala kostnaden för landets alla småföretagare blir . Det är av vikt att villkoren för företagande inte försämras utan istället förbättras. Förutsättningarna för att införa sluten kontanthantering för en liten butik på landsbygden skiljer sig från storstädernas dito. Möjligheten att slopa framtida krav på sluten kontanthantering för mindre butiker bör därför ses över.
mot · H5022936 · 2017-10-05 00:00:00 — Konsumentköplagen avseende köp och försäljning av häst ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av konsumentköplagen i syfte att anpassa lagen avseende köp och försäljning av häst och tillkännager detta för regeringen. Konsumentköplagen (1990:932) tillämpas vid överlåtelser mellan näringsidkare och privatperson, och även när överlåtelsen har förmedlats av en juridisk person, trots att säljaren är en privatperson. Enligt konsumentköplagen ska ett fel som visar sig antas ha funnits vid köptillfället. Ett problem med att konsumentköplagen tillämpas vid köp av häst (och även andra djur) är att hästen till sin natur är föränderlig, precis som andra levande djur. Konsumentköplagstiftningen ser i stort sett likadan ut i alla EU-länder, då den bygger på konsumentköpsdirektivet, som medlemsländerna ska implementera i sin lagstiftning. Av konsumentköpsdirektivet framgår även en sexmånadersregel som implementerade 2002. Sedan regeln implementerades har antalet tvister vid överlåtelser av häst ökat starkt i . Problem med lagstiftningen har också uppmärksammats hos ett flertal medlemsländer, främst i hästtäta och . Flera hästorganisationer har i ett gemensamt brev till framfört problem med konsumentköplagstiftningen i respektive land. I exempelvis har aveln med hästar minskat kraftigt och många hänvisar till problem med konsumentköplagstiftningen. När en köpare upptäcker ett fel ska han eller hon bevisa att det är ett sådant fel som ger grund till att häva köpet. Därefter är det upp till säljaren att bevisa att felet inte förelåg vid överlämnandet. Fullt ansvar kan utkrävas av säljaren, även om felet inte framgick vid veterinärbesiktningen och röntgen. Vid köp av djur likställs även konsumentköplagen med konsumentköptjänstlagen. Det finns ingen enhetlig bild av synen på hästar som begagnade varor, Europeiska unionens domstol () har gett förhandsbesked om att levande djur kan betraktas som begagnade. Vid överlåtelser av begagnade varor anges ofta att köparen kan hävda fel, om varan är i sämre skick än vad köparen med fog kunnat förutsätta. Det säger sig självt att det kan vara omöjligt att bevisa när ett fel uppstod. Skada kan uppstå även vid ett gott och ansvarsfullt omhändertagande, just av den anledningen att det gäller levande djur. Konsumentköplagen behöver därför anpassas och justeras vad gäller överlåtelser av hästar, och eventuellt även för andra levande djur, vilket har tillkännagivit för regeringen (bet. 2016/17:CU12). Regeringen bör påbörja denna översyn.
mot · H5022937 · 2017-10-05 00:00:00 — Ändra reglerna för bostadsbidrag för unga utan barn ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att ändra i reglerna för bostadsbidrag för unga utan barn och tillkännager detta för regeringen. Bostadsbristen är akut i de allra flesta kommuner i som trycket på att kommunerna skall tillhandahålla bostäder till nyanlända som fått uppehållstillstånd ökar. började en ny lag att gälla, en lag som ska kunna tvinga en kommun att ta emot nyanlända som har beviljats uppehållstillstånd. Kommunernas bosättningsansvar innebär att en kommun efter anvisning är skyldig att ta emot en nyanländ person för bosättning. Syftet är att nyanlända ska få förutsättningar att etablera sig i samhället. Kommunerna har ett långsiktigt bostadsförsörjningsansvar och varje kommun ska planera för bostadsförsörjningen i syfte att skapa förutsättningar för alla i kommunen att leva i goda bostäder och för att främja att ändamålsenliga åtgärder för bostadsförsörjningen förbereds och genomförs. En mycket stor del av de nyanlända utgörs av ensamhushåll och ofta även unga personer utan barn, men bostäder och framför allt små lägenheter räcker inte till på långa vägar. Det är dyrt att bygga nytt och det är dyrare per kvadratmeter att bygga små lägenheter som inkluderar kök och badrum än större lägenheter. Att bygga för ett långsiktigt behov innebär inte att bygga en så stor andel små lägenheter, då efterfrågan på lite på just små lägenheter med stor sannolikhet kommer att förändras. Något som hade underlättat för kommunerna är om man kunde hyra till exempel tre rum och kök där två personer står på kontraktet och då exempelvis delar vardagsrum, kök och badrum. Denna typ av boende är vanlig bland studenter och unga utomlands som ofta inte har råd med en egen lägenhet. Dagens regler för bostadsbidrag för unga utan barn godkänner inte denna typ av boende. beviljar heller inte bostadsbidrag till personer som inte har ett ”eget boende”. Att kommuner erbjuder unga personer i ensamhushåll och utan barn att dela en lägenhet med flera rum, innebär att bostadsbidraget på maximalt uteblir för den enskilde. Då de flesta har en mycket låg inkomst innebär detta i många fall att dessa personer i stället tvingas ansöka om och få försörjningsstöd. En statlig utgift (bostadsbidrag) överförs då till kommunerna (försörjningsstöd). Därför behöver ändringar övervägas i reglerna för bostadsbidrag, så att reglerna för bostadsbidrag för unga utan barn anpassas till dagens situation och ger rätt till bostadsbidrag även för de som delar på en lägenhet med flera rum.
mot · H5022938 · 2017-10-05 00:00:00 — Förskoleklassen bör ingå i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förskoleklassen bör ingå i och tillkännager detta för regeringen. I regeringens proposition Skolstart (prop. 2017/18:9) föreslås att skolplikten ska inträda på höstterminen det år barnet fyller . Denna lagändring skulle innebära att skolplikten då förlängs till i jämförelse mot dagens . I propositionen föreslås att ändringen ska träda i kraft . I många länder inträder skolplikten och i en del länder även . En mycket stor andel, , går i förskoleklass, som föreslås bli en obligatorisk skolform inom skolväsendet. Verksamheten ser dock olika ut i kommunerna. Det är viktigt att förskoleklassen bedrivs på likartat sätt i hela landet och att krav finns på behöriga lärare. I förskoleklassen betonas leken, som ett pedagogiskt arbetssätt. Detta är viktigt, eftersom lek är en dokumenterat bra inlärningsmetod. Förskollärare kan även fortsättningsvis, tillsammans med behöriga lärare, arbeta med barnen även om förskolan skulle ingå i . Om förskoleklassen skulle ingå i skulle det innebära en större garanti att verksamheten bedrivs likvärdigt i hela landet. Om lagändringen om förlängning av skolplikten och obligatorisk förskoleklass träder ikraft, bör således förskoleklassen även införas i och inte utgöra en egen skolform.
mot · H5022939 · 2017-10-05 00:00:00 — Undantagen skatteplikt för dricks ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ett förtydligande av reglerna om skattehanteringen av dricks och tillkännager detta för regeringen. I har vi slopat såväl gåvoskatt som arvsskatt. avskaffades de gemensamt, vilket är rimligt eftersom gåvoskatt och arvsskatt ofta hör samman för att undvika skatteplanering. Länder som tar ut arvsskatt tar oftast ut gåvoskatt. Människor som arbetar inom hotell- och restaurangbranschen förväntas dock betala både inkomstskatt och egenavgift på pengar som de får i dricks. Trots att det i formell mening bör ses som en gåva vilken som helst. Detta behöver förtydligas – vilket bör ges regeringen till känna.
mot · H5022943 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersätta Arbetsförmedlingen med ett mindre och vassare statligt jobbcenter som ansvarar för att bedöma den arbetssökandes behov, och detta tillkännager för regeringen. Matchningen mellan arbetssökande och arbetsgivare behöver förbättras. Ett jobb ger en människa frihet, egenmakt och framtidstro. Det är bra för den enskilde, men också för hela samhället. När ekonomin nu genomgår en omdanande fas är matchningen mellan arbetssökande och arbetsgivare mer betydelsefull . Det är därför viktigare att människor får jobb än att det är just Arbetsförmedlingen som förmedlar dem. Det är tydligt att politiken kan göra mer för att skapa bättre matchning på arbetsmarknaden – vi befinner oss mitt i en högkonjunktur men prognoserna visar att vi snart har en miljon människor i utanförskap och bidragsberoende. Den ansvariga myndigheten har tyvärr spelat ut sin roll som tongivande aktör när det gäller arbetsförmedling. Arbetsförmedlingen förmedlar endast ett fåtal arbeten per anställd och är en av de myndigheter svenskarna har lägst förtroende för. En bättre ordning vore om det offentliga uppdraget renodlades. bör därför ersätta Arbetsförmedlingen med en mindre och vassare statlig aktör – ett jobbcenter. Där kan en bedömning av den arbetssökandes behov göras innan en privat aktör tar över ansvaret för att förmedla arbete till den arbetssökande. Detta kan exempelvis göras av bemannings- eller rekryteringsföretag. Dessa matchningsaktörer kan då ges ett helhetsansvar för de arbetssökande som står relativt nära arbetsmarknaden. Det innefattar även att erbjuda kortare arbetsmarknadspolitiska insatser. Med välutformade regler för vilka som får bli matchningsaktörer kan en god kvalitet säkerställas. För de människor som står långt ifrån arbetsmarknaden bör stat och kommun utveckla sitt samarbete väsentligt, så att bland annat försörjningsstödet kan utvecklas och individanpassas. Det är en mer framkomlig väg än att pumpa in pengar i en icke fungerande statlig myndighet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H5022946 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om strandskyddet och tillkännager detta för regeringen. Strandskyddet har en viktig betydelse när det gäller att trygga förutsättningar för allemansrättslig tillgång till strandområden och att bevara goda livsvillkor för djur- och växtlivet. Detta är vi alla överens om. Det finns dock exempel på ett flertal kommuner där strandskyddet och det utökade strandskyddet utgör hinder för utveckling av bostadsbyggande vid attraktiva strandnära lägen. Det är olyckligt om det används som en förbudslagstiftning där utgångspunkten är ett förbud mot alla åtgärder inom strandskyddat område. Det mest naturliga vore att det i denna lag, precis som i , görs en avvägning mellan enskilda och allmänna intressen. Äganderätten måste ha ett värde; möjligheten att disponera en privat tomt och exempelvis bygga till eller om ett hus måste finnas även om tomten ligger i ett strandnära läge. Exploatering av stränder bör kunna stoppas endast där det verkligen finns skäl, men inte överallt och till vilket pris som helst. där det redan är bebyggt bör inte hanteras på samma sätt som helt obebyggd mark. Det visar att tillämpningen av lagstiftningen behöver ses över för att inte uppfattas som godtycklig eller utgöra hinder. Strandskyddsdispens får ges om det finns ett angeläget intresse för allmänheten som inte kan tillgodoses utanför strandskyddat område. I och andra storstadsområden är behovet av nya bostäder stort. Många kommuner vittnar om stora svårigheter att klara behovet av bostäder och uppger också att länsstyrelsernas hantering av strandskyddet i allmänhet och det utökade strandskyddet i synnerhet ställer till stora problem. Landsbygdsområden har fått särskilda möjligheter till strandskyddsdispens för att kunna utveckla strandnära områden. Det vore rimligt med en översyn av strandskyddsregler för att möjliggöra bostadsbyggnation i storstadsområdena där bostadsbristen är stor. Utifrån förda resonemang bör ge regeringen i uppdrag att skyndsamt se över lagstiftningen om strandskydd i syfte att förenkla för bostadsbyggande i storstadsregionerna.
mot · H5022947 · 2017-10-05 00:00:00 — Omstart för nollvisionen i fråga om självmord ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att starta om arbetet med nollvisionen avseende självmord och tillkännager detta för regeringen. I dör ca fyra personer till följd av självmord. Det är en alldeles för hög siffra och är ovärdigt ett välfärdsland som vårt. Alliansregeringen antog en nollvision för antalet självmord men nollvisionen har aldrig utvärderats och många menar att den heller aldrig implementerades på ett korrekt sätt. Det är därför dags att regeringen gör ett omtag i denna viktiga fråga och börjar med att utvärdera vad som har hänt sedan nollvisionen infördes och även ställer frågan varför inte mer har hänt. är Nasp ett centrum för forskning i frågan, men vi behöver mer av praktiknära och evidensbaserad forskning som kan göra faktisk skillnad för självmordsbenägna. SBU (social utvärdering) har undersökt om det finns några skolbaserade program som kan förebygga suicidförsök bland unga. Man finner endast två stycken där inget har testats på ett vetenskapligt sätt i . Det är illa. Förmodligen är situationen lika dyster då det gäller äldres situation där statistik visar att en person som är väljer att ta sitt liv. Ingen ansvarsfull politiker kan blunda för den ohyggliga situation som råder. Med hänvisning till ovan anser undertecknad att regeringen måste initiera en omstart av nollvisionen avseende självmord och att en ny strategi som kan utvärderas systematiskt bör utarbetas. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H5022950 · 2017-10-05 00:00:00 — Personliga integriteten och datalagring ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att framtida beslut om lagring av trafikdata bättre ska beakta det viktiga gränssnittet mellan personlig integritet och brottskämpande myndigheters behov av information och tillkännager detta för regeringen. Att bygga upp omfattande system som inte behövs för samhällets säkerhet, över medborgare som inte lämnat sitt tillstånd, leder rakt in i ett kontrollsamhälle. Att inte se nödvändigheten av att skydda privatlivets helgd är oroande och ofattbart. Självklart är det viktigt att förfoga över effektiva verktyg för att kunna komma åt kriminalitet och stävja terrorism. Men att för den skull masslagra trafikdata om allt och alla är en kraftig inskränkning i den personliga integriteten. har och andra EU-länder fattat beslut som på olika sätt har lett till begränsningar i den personliga integriteten. Men efter uttalande om att datalagringsdirektivet inte är förenligt med grundläggande fri- och rättigheter, och att detsamma utgör ett allvarligt intrång i privatlivet, ändrades dock situationen. Uttalandet fick nämligen domstolar i flera länder att döma ut datalagringen och inte längre kräva att internetoperatörer ska spara trafikuppgifter. Uttalandet fick även konsekvenser i där Tele 2, i strid med (), valde att sluta med sin datalagring. Dock tvingades de sedermera att återuppta densamma, något som företaget överklagade. Dom meddelades och innebar att kammarrätten upphävde PTS beslut. Till grund för domen fanns ett yttrande från , som menade att PTS hade agerat fel då de tvingade Tele 2 att återuppta lagring av sin data. I sitt yttrande ansåg att svensk lag ”överskred gränsen för vad som var nödvändigt och motiverat i ett demokratiskt samhälle”. De menade också att svensk lagstiftning på området är alltför generell och till och med saknade indirekt koppling till grov brottslighet. Det är en allvarlig kritik. Efter domslutet blev regeringen bekymrad över vilka konsekvenser beslutet kunde få för framtida brottsbekämpning och tillsatte därför en utredning. Undertecknade har pläderat för en mer rimlig balans mellan personlig integritet och brottsbekämpande myndigheters behov av information. Vi har även efterlyst en utredning för att tydliggöra den oklara juridiska situation som råder. Vi förutsätter nu att framtida beslut om lagring av trafikdata bättre ska beakta det viktiga gränssnittet mellan personlig integritet och brottsbekämpande myndigheters behov av information. Detta måtte ge regeringen tillkänna. Finn (M)
mot · H5022952 · 2017-10-05 00:00:00 — Staten bör anställa fler med funktionsvariation ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska vara ett föredöme då det gäller att anställa personer med funktionsvariationer och tillkännager detta för regeringen. finns många möjligheter för arbetsgivare att anställa också de som har svårt att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Men trots alla möjligheter som finns är det tyvärr få som tar steget och verkligen anställer personer med funktionsvariation. Dessvärre gäller det också offentligt styrda arbetsplatser. Här måste mer kunna göras. Alliansregeringen sjösatte ett omfattande och viktigt arbete för att få in fler personer med funktionsvariation på arbetsmarknaden. För att underlätta övergången till arbete är det viktigt att stärka stödet till såväl arbetsgivare som individ före, vid och efter anställning. En effektiv arbetsmarknadspolitik, genomtänkta och träffsäkra rehabiliteringsinsatser och väl fungerande myndighetssamverkan räcker dock inte hela vägen – så länge det inte finns någon som är villig att anställa personerna ifråga. Därför har också arbetsgivarna ett stort ansvar – inte minst de offentliga arbetsgivarna som stat, kommuner och landsting. måste det till en kraftsamling för att hjälpa personer med funktionsvariation till ökad delaktighet i samhället. Vi måste arbeta med tidiga insatser, förhållningssätt och ett bra bemötande. Såväl arbetsmiljöer som attityder behöver förändras för att fler arbetstillfällen ska kunna skapas även för dem med funktionsvariationer. Detta behöver vi visa i handling. ratificerade FN:s internationella konvention för personer med funktionsnedsättning. Det var en viktig handling som också förpliktigar. I betänkandet där konventionen behandlades står följande att läsa: Konventionen tillför inte några nya rättigheter, utan är tillkommen för att undanröja hinder för personer med funktionsnedsättning att åtnjuta mänskliga rättigheter. Ytterst är handikappolitiken en demokratifråga – samhället måste byggas med insikten om att alla människor är lika mycket värda, har samma grundläggande behov och ska behandlas med samma respekt, att mångfald berikar och att varje människa med sin kunskap och erfarenhet är en tillgång för samhället. Handikapperspektivet bör därför lyftas fram i myndigheternas olika policydokument – t.ex. i personalpolicy, mångfaldsplan och arbetsmiljöpolicy. Detta är tänkvärda ord som också borde resultera i att fler personer med funktionsvariationer kan få arbete. Undertecknad önskar därför att ger regeringen i uppdrag att se över hur staten bättre kan ta sitt ansvar som arbetsgivare och uppmana sina myndigheter och statliga verk att utarbeta mål och strategier för hur de, inom sina respektive verksamheter, ska anställa fler människor med nedsatt funktionsförmåga. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H5022954 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återföringen av fosfor till ska öka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reningsverken enligt lag ska vara ålagda att utvinna och återföra all fosfor till åkrarna och tillkännager detta för regeringen. Alla växter behöver näring i form av bland annat kväve och fosfor. Fosfor är en så kallad ändlig resurs. Det är därför viktigt att ta vara på den fosfor som redan finns i kretsloppet land–stad–land samt att se till att mer fosfor kan återföras till åkrarna. Skulle vi kunna återanvända av den fosfor som kommer in till städerna via mat, så skulle vi kunna ersätta nästan hälften av vår import av fosfor och därmed kraftigt höja vår resiliens och sänka vår sårbarhet. För att åstadkomma detta har det länge funnits ett arbete för att använda och sprida slam från reningsverken på åkrarna. Slammets kvalitet och renhetsgrad har successivt kunnat förbättras men trots idogt arbete har slamspridning aldrig blivit riktigt accepterat av lantbrukarna. Mängden slam som sprids är i princip densamma som läget var 2008. Det är tydligt att efterfrågan helt enkelt inte är tillräckligt stor. En relativt ny företeelse som också har uppmärksammats är problem med mikroplaster i slammet. Med tanke på den låga acceptansen då det gäller slamspridning är det därför hög tid att öka innovationsgraden och implementeringen av ny teknik. Flera länder i ser nu över sina kretsloppspolicyer. är det land som har tagit ledningen. De var förvisso inte först ut med att införa slamförbud (det är det redan flera länder som har gjort) men däremot först ut med att ställa ett återföringskrav på fosfor. Något som tvingar fram investeringar i ny teknik för att utvinna och återföra fosfor. Det är något som borde ta efter. avloppsorganisationer menar att framtiden ligger i förbränning och utökad utvinning av fosfor från slam. Miljöanalyser då det gäller pyrolys av slam visar att biokol av slam är bättre än både slam och handelsgödsel ur energi-, klimat- och föroreningssynpunkt. Det finns även flera studier som visar på att förbränning av slam är bättre ur ett humantoxikologiskt perspektiv. Med hänvisning till att fosfor är en ändlig resurs är det viktigt att kretsloppet land–stad–land fungerar bättre och att fosforn som finns i livsmedel tas om hand i reningsverken och kan återföras till åkrarna. För att möjliggöra ny teknik och innovation anser undertecknad att det krävs lagstiftning om att reningsverken ska åläggas att utvinna och återföra fosfor i giftfri form till jordbruket. Detta måtte ge regeringen tillkänna.