mot · H5023681 · 2017-10-05 00:00:00 — Regeringen har utöver vanlig indexering av bensinskatten infört en årlig omräkning av bensin- och dieselskattesatserna, vilket kommer driva upp bensinskatten med över en halv krona per liter. Som ett första steg för att avskaffa överindexeringen så fryser den extra uppräkning som ska ske 2018. avsätter för att frysa den överuppräkning som ska ske av drivmedelsskatten 2018. Gröna näringar och livsmedel Potentialen för de gröna näringarna är mycket stor framöver, inte minst till följd av de stora globala utmaningarna. ligger på många sätt i framkant både inom jordbruk och skogsbruk, och med rätt förutsättningar kan de gröna näringarna växa ännu mer. Vi behöver värna och stärka konkurrenskraften genom sänkta kostnader, minskat regelkrångel och färre särkrav. vill till exempel öka skattenedsättningen för lantbruksdiesel i syfte att minska skillnaden gentemot våra konkurrentländer. Vi anser att offentlig sektor vid livsmedelsupphandlingar bör ställa krav som motsvarar svenska lagkrav avseende miljöhänsyn, djurskydd och antibiotikaanvändning. Myndigheterna bör ha ett allmänt uppdrag att främja berörda näringar, och vid implementering av nya krav ska konkurrenskraften alltid värnas. Vi vill dessutom se en ökad satsning på livsmedelsexport, på tillämpad livsmedelsforskning och på ett paket för att underlätta försäljning av viltkött. Grunden för de gröna näringarna är äganderätten, en mänsklig rättighet som skyddas av både regeringsformen och . Många markägare upplever nu att äganderätten successivt urholkas. Det gäller exempelvis tillämpningen av artskyddsförordningen eller att allemansrätten missbrukas. anser att äganderätten måste värnas. avsätter för att utöka den nedsatta dieselskatten för jordbruket med per liter utöver regeringens nivå. Tillgänglig kultur för alla Kulturen följer oss genom livet. Den tillhör och förenar alla. Det är utifrån den utgångspunkten prioriterar att resurser riktas särskilt mot barn och unga från miljöer där idrotts- och kulturaktiviteter inte är ett självklart val. Därför investerar vi i satsningar som inkluderar alla barn och ungdomar och stärker integrationen. Vidare vill vi underlätta för professionella kulturskapare, stötta den nyskapande kulturen, ge fler konstnärer en i svenska kommuner samt öka säkerheten för trossamfunden. Barns och ungas rätt till kultur och idrott prioriterar barns och ungas rätt till kultur genom en tydlig satsning på där alla elevers rätt till kultur och egen kreativ utveckling sätts i centrum. Reformen kompletterar det arbete som sker i kulturskolorna och förstärker skolornas olika estetiska ämnen. föreslår att Skapande skola även ska omfatta gymnasieskolan. Vidare vill stötta de kommunala kulturskolorna. Dessa erbjuder barn och ungdomar en verksamhet som är bred, tillgänglig, av hög kvalitet och därför viktig för tusentals barn och ungdomar. Regeringen har satsat på att via riktade statsbidrag motivera kommunerna att sänka sina avgifter. Detta är ett kostsamt och ineffektivt sätt att göra kulturskolorna mer tillgängliga och riskerar långsiktigt att skapa ett system där staten och kommunerna får ett gemensamt ansvar för kulturskolornas verksamheter. Stödet till de kommunala kulturskolorna bör istället utformas så att staten erbjuder stöd till kommunerna via samordning, forskning och stöd kring hur man breddar och fördjupar kulturskolornas verksamheter. Läsning är grunden för ett barns språkliga och intellektuella utveckling. En god läsförmåga är nyckeln till en framgångsrik skolgång och skapar möjligheter för resten av livet. Språkinlärning handlar även om alla barns och ungas rätt till kunskap. prioriterar därför arbetet med att stärka de kommunala bibliotekens arbete gentemot skolorna med fokus på barns och ungas integration. Myndigheten för kulturanalys har analyserat regeringens reform avseende fri entré för alla vuxna på statliga museer. Myndigheten har kommit fram till att det är en dyr reform som gynnar de som redan frekvent besöker utställningar, företrädesvis människor boende i , samt turister. vill istället prioritera de centrala museernas arbete med att nå nya grupper. Särskilt är barn och unga prioriterade. Detta är långsiktigt en fråga om rättvisa. Slutligen vill utforma en idrotts- och fritidspolitik som når alla barn och ungdomar. föreslår därför en satsning på idrott på fritids och där uppdrag ges för att utforma ett projekt där idrotten blir en ännu tydligare del av fritidshemmens verksamhet. satsar på alla barns och ungas rätt till kultur och idrott med socialt utsatta grupper som särskild prioritet. Stöd till kommuner som erbjuder konstnärer en Hotet mot konstnärer och författare är ett hot mot yttrandefriheten. dödas konstnärer eller tvingas att fly från sitt land för att dessa har valt att använda sig av sin självklara rätt att uttrycka åsikter. Att värna demokratin, det fria ordet och den konstnärliga friheten är därför en gemensam uppgift för alla demokratiska länder. finns det 23 fristadskommuner/regioner. Fler kommuner och regioner har uttryckt intresse för att bli fristäder. Detta innebär att kommuner och regioner ger ett väsentligt bidrag till att skydda yttrandefriheten. vill konkret stötta arbetet så att fler kommuner tar sitt ansvar och ger förföljda konstnärer en . satsar för att fler kommuner skall erbjuda förföljda konstnärer en . Utveckla den nyskapande kulturen och förenkla regler för konstnärer övergripande uppgift är att främja möjligheter för konstnärer att vidareutveckla sitt konstnärskap samt att främja konstnärlig utveckling och stödja nyskapande kultur. föreslår att stödet till ökar med . Av dessa skall 35 miljoner gå till arbetsstipendier. Kulturbryggan skapades 2007 för att aktivt stötta nyskapande kultur. Erfarenheten visar att riktat stöd för nya konstnärer i början av deras yrkesverksamma gärning är viktigt. Kulturbryggan lägger grunden för framtidens svenska konst- och kulturskapande och bör byggas ut . föreslår att 25 miljoner avsätts för att dubblera stödet till Kulturbryggan. vill öka stödet till med . Den digitala utvecklingen har inneburit möjligheter men också stora kostnader för de kommunala biblioteken. 2015 räknade folkbiblioteken till 1,5 miljoner nedladdningar, enligt den nationella biblioteksstatistiken. Kostnaden för den digitala utlåningen ökar ständigt, och många kommuner har tvingats begränsa möjligheten till digital utlåning. ser de kommunala bibliotekens arbete med digitalisering bland annat som ett viktigt redskap att nå nya grupper. satsar för att stärka digitaliseringen på de kommunala biblioteken. Stöd till trossamfundens arbete med säkerhet Flera av de svenska trossamfunden har upplevt en ökad grad av hot, våld och trakasserier. ser ett långsiktigt behov av att stärka enskilda kyrkor och samfunds säkerhets- och trygghetsarbete. satsar 10 miljoner för att stärka trossamfundens trygghetsarbete. 12 En ansvarsfull migrationspolitik Krig, konflikter och oroligheter runt om i världen gör att ett stort antal människor är på flykt. har det kommit över 300 000 asylsökande till . har haft ett oproportionerligt stort mottagande av asylsökande i förhållande till jämförbara länder. EU:s gemensamma asylsystem har inte fungerat. Hur flyktingmottagandet till kommer se ut framöver är osäkert och beror bland annat på hur andra länder i EU och hur EU som helhet agerar. Att det kommit många asylsökande till bidrar till stora påfrestningar i delar av samhället. Det är brist på till exempel skolplatser, lärare och socialsekreterare. handlar det om att människor som kommit hit ska ha jobb, egen försörjning och någonstans att bo. Att skapa fler vägar in på arbetsmarknaden är helt avgörande för att det ska fungera. För att skapa ett hållbart mottagande och upprätthålla förtroendet för och legitimiteten i asylsystemet behöver asylprocessen präglas av ordning och reda. Vi behöver ha tydliga regelverk som skapar förutsättningar för ett jämnt flyktingmottagande inom EU. Vi ska ha korta och rättssäkra processer. Den som får uppehållstillstånd ska ha goda förutsättningar att etablera sig i och få arbete och bostad. Den som nekas uppehållstillstånd ska lämna och återvända till sitt hemland. En långsiktigt hållbar migrationspolitik står för en långsiktigt hållbar migrationspolitik. I när så många människor är på flykt är det viktigt att och övriga delar av världen kan erbjuda skydd undan krig och förtryck. måste mottagandet i fungera i praktiken. För att migrationspolitiken ska vara långsiktigt hållbar krävs bland annat att myndigheter och kommuner klarar sina uppdrag. behöver ordning och reda i flyktingmottagandet Åtgärder såsom tillfälliga uppehållstillstånd och skärpta försörjningskrav vid anhörig-invandring bör bli permanenta och gälla även efter att giltighetstiden av den tillfälliga lag, som gäller, har gått ut. Id-frågan ska vara central i asylprocessen. Medicinska åldersbedömningar ska ske då det finns ett behov. Den som har nekats uppehållstillstånd i ett slutligt beslut ska återvända till sitt hemland så fort som möjligt. asyllagstiftning ska som helhet inte avvika från hur lagstiftningen ser ut i andra jämförbara länder, framförallt i övriga och . Gemensamt ansvar för flyktingmottagandet i EU har tagit och tar ett stort ansvar för människor på flykt. tog vi emot drygt 160 000 asylsökande. Det är det största mottagande som ett OECD-land någonsin haft under ett enskilt år i förhållande till antal invånare. vill ha ett fungerande EU-gemensamt asylsystem. I det ligger att EU-gemensamma beslut efterlevs av alla medlemsländer. Det största problemet har inte varit svårigheter att fatta beslut på migrationsområdet på EU-nivå, utan att få besluten att efterlevas. Vi vill att ekonomiska incitament och sanktioner på EU-nivå används för att få länder att efterleva besluten och ta ett större ansvar. Tillfälliga uppehållstillstånd övergår till permanenta när man kommer i jobb Integrationen i har fungerat alldeles för dåligt, vilket ger oss anledning att se över hur lagstiftning och andra regelverk kan påverka människors drivkrafter. Politiken har mycket att bidra med för att underlätta för människor att integreras i det svenska samhället, men vi måste också förvänta oss att människor vill och har förmåga att göra det. Vi vill stärka människors drivkrafter till arbete och integration. föreslår därför att huvudprincipen för uppehållstillstånd bör ändras från permanenta till tillfälliga uppehållstillstånd. Detta bör gälla även efter att giltighetstiden för den treåriga lagstiftningen om begränsade möjligheter att beviljas uppehållstillstånd i har gått ut, . Det bör fortsatt finnas möjlighet att omvandla tillfälliga uppehållstillstånd till permanenta vid jobb och egen försörjning. Utvidga försörjningskravet för anhöriginvandring Försörjningskravet infördes av alliansregeringen. var då det enda land i EU som saknade liknande krav. I och med införandet av kravet infördes också en mängd undantag, som i praktiken gjorde kravet verkningslöst. Regeringen avskaffade vissa av undantagen inom ramen för den treåriga asyllagstiftning som trädde i kraft . vill att det nya regelverket ska gälla permanent och att regelverket justeras ytterligare. Arbetslöshetsersättning ska till exempel inte längre godtas som försörjningskälla. arbetskraftsinvandringen och stoppa missbruk behöver arbetskraftsinvandring för att ge företag, offentlig sektor och organisationer möjlighet till god kompetensförsörjning. vill värna regelverket för arbetskraftsinvandring, som missbruk måste beivras. Vi vill att en helhetsbedömning görs vid omprövning av arbets- och uppehållstillstånd med målet att arbetskraftsinvandrare inte utvisas på grund av små misstag från seriösa arbetsgivare. Detta har vi sett flera exempel på. Vi vill också införa ett tak för den maximala handläggningstiden av arbetstillstånd, då är för lång. ska ges direktåtkomst till vissa uppgifter hos andra myndigheter för att motverka missbruk av systemet. Därför vill vi även skärpa straffen vid bland annat medvetet lämnade oriktiga uppgifter i tillståndsprocessen. Det måste vara en tydlig skillnad mellan ett ja och ett nej i asylprocessen. Våra insatser i måste vara inriktade på människor som har ett skyddsbehov, inte på de som saknar skyddsbehov. Det handlar också om systemets trovärdighet. Därtill finns en uppenbar risk för att skuggsamhällen med människor som är i landet utan tillstånd växer sig större om skillnaden mellan ett ja och ett nej i asylprocessen inte upprätthålls. På bara beräknas cirka 50 000 personer avvika och gå under jorden efter att ha nekats uppehållstillstånd. Effektivt återvändande för de som nekas uppehållstillstånd i vill se ett kraftigt förstärkt återvändandearbete. , polisens och Kriminalvårdens insatser måste intensifieras. Det behöver bli enklare att ta hand om id-handlingar i asylärenden. Fler återtagandeavtal med andra länder måste komma på plats. Sådana avtal bidrar till att underlätta återvändandet. Förvar är en viktig åtgärd då det finns en risk att en person avviker. Möjligheten till förvar bör användas i större utsträckning, förvarsplatserna bör bli fler och lagstiftningen bör utvidgas. Det behövs minst ett nytt förvar i norra . Polisens arbete med inre utlänningskontroll, det vill säga att kontrollera att personer vistas i landet med tillstånd till det, bör förstärkas. Lagstiftningen bör skärpas så att det inte, som , går att få en ny ansökan om asyl från samma person prövad på nytt efter enbart . satsar , och på fler förvarsplatser. 13 miljö och klimat med effektiva insatser Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar. För att vända utvecklingen är det av yttersta vikt att våra växthusgasutsläpp minskar, och därför har ställt sig bakom målet att ska ha noll nettoutsläpp av växthusgaser . Men vi behöver göra mer än så. måste genom att agera som ett föredöme få andra länder att följa i våra fotspår – och då räcker det inte med utsläppsminskningar. Vi måste visa att det som vi sänker våra utsläpp är möjligt att öka tillväxten och ge fler människor möjligheten att förverkliga sina mål och drömmar. Eftersom hotet från klimatförändringarna är akut måste våra insatser för att stoppa dem vara verkningsfulla. och klimatet har inte tid eller råd med ineffektiva klimatsatsningar. Varken jordens resurser eller våra gemensamma medel är oändliga. Därför måste varje satsad klimatkrona ge största möjliga klimatnytta. Klimatpolitiken ska fokusera på att sänka de globala utsläppen i stället för att flytta runt dem. Tuffa särkrav leder ofta till sänkta svenska utsläpp, men gör det rakt motsatta för de globala utsläppen. När energiintensiv produktion flyttar från hamnar den i länder och regioner med såväl mindre klimatvänlig elproduktion som mindre tuffa klimatkrav. Därmed gynnar tuffa särkrav sällan vare sig miljön eller de svenska jobben. Alliansregeringen visade att en ambitiös miljöpolitik och minskade utsläpp av växthusgaser kan gå hand i hand med ökad tillväxt. Växthusgasutsläppen i minskade . steg bnp med . Tyvärr är nu miljöpolitik på väg åt fel håll. Flera experter, exempelvis , dömer ut regeringens åtgärder som ineffektiva. Det är därför inte förvånande att utsläppen ökade enligt . Arbetet med att nå miljömålen behöver trappas upp. Ensam är inte stark i kampen mot klimatförändringarna. måste genom både internationellt samarbete och kostnadseffektiva lösningar på hemmaplan bekämpa klimatförändringarna. Med kostnadseffektiva lösningar och marknadsbaserade styrmedel byggda på principen att förorenaren betalar gör vår miljö- och klimatpolitik största möjliga nytta. En stark röst för det globala klimatavtalet enades världens länder om ett historiskt klimatavtal i , och ratificerades det. står fast vid den ambitiösa linjen att EU:s utsläpp ska minska och jämfört med nivåer. vill även att fortsätter driva på för kompletterande insatser vid sidan av klimatförhandlingarna. Den globala koalition som under alliansregeringen var med och startade, som syftar till att begränsa kortlivade klimatgaser som sot och metan i atmosfären, ska öka sina insatser. Internationella klimatinvesteringar för största nytta per skattekrona För är det centralt att få ut största möjliga miljönytta eller utsläppsminskning för varje skattekrona som satsas på klimatåtgärder. Vi eftersträvar kostnadseffektivitet, oavsett om satsningarna sker i eller utomlands. Det är att ta ansvar för miljön, klimatet och skattebetalarnas pengar. Eftersom klimatutmaningen är global spelar det ingen roll i världen om utsläppsminskningarna som kan tillgodoräkna sig sker. Därför vill vi förstärka satsningarna inom program för internationella klimatinvesteringar, som har bevisad effekt samt stor klimatnytta och hög kostnadseffektivitet. satsar på internationella klimatinvesteringar. Styrmedel för en klimatsmart fordonsflotta Ett teknik- och kostnadsneutralt bonus–malus-system bör införas där mer miljöanpassade fordon premieras vid inköpstillfället genom en bonus, medan fordon med höga koldioxidutsläpp får högre fordonsskatt. Syftet med systemet ska vara att främja omställningen av fordonsflottan, inte att straffa ut bilen. För att uppfylla dessa krav kommer regeringens föreslagna bonus–malus-system att behöva omarbetas. Av samma anledning säger vi också nej till regeringens överfinansiering av systemet. Supermiljöbilspremien, som har varit framgångsrik och utnyttjats i mycket hög utsträckning, bör fortsätta tills ett bonus–malus-system införs. Fortsatt satsning på laddinfrastruktur vill att satsningen på statligt stöd till laddstolpar fortgår för att säkerställa att nödvändig infrastruktur finns på plats för att en omställning av fordonsflottan ska kunna ske. satsar 2018 och 2019 på statligt stöd till laddinfrastruktur. Sänkta utsläpp från transportsektorn genom införandet av reduktionsplikt För att sänka utsläppen från transporter kommer biobränslen att spela en allt större roll framöver. Därför vill införa en teknikneutral reduktionsplikt baserad på drivmedlens klimatprestanda som successivt ökar andelen biobränslen i drivmedelsmixen. Det är dock av yttersta vikt att ett sådant system är förenligt med och därmed skapar långsiktiga spelregler. Våra hav, sjöar och vattendrag är en fantastisk tillgång som måste vårdas. De möjliggör allt från fiske, företagande och transporter till rekreation och turism. Tyvärr utsätts havs- och vattenmiljöer för stora påfrestningar. Mikroplaster och marin nedskräpning är ett växande problem, liksom försurning av haven till följd av växthusgasutsläpp. Både övergödning och föroreningar behöver minska. Därför vill intensifiera arbetet för rena och friska hav. satsar 2018, 2019 och 2020 på åtgärder för bättre havs- och vattenmiljö. Ökad kunskap behövs för att vi på bästa sätt ska kunna möta både dagens och morgondagens utmaningar på miljö- och klimatområdet. Genom ökad kunskap och bättre förståelse för vår omvärld skapas även goda förutsättningar för innovation. ser därför att miljöforskning har en avgörande roll i strävan att nå miljö- och klimatmål. satsar på miljöforskning 2018 och 2019 och 2020. vill införa ett skatteavdrag för företag som klimatkompenserar genom att investera i olika typer av klimatåtgärder, exempelvis CDM (clean development mechanism) eller EU:s system med handelsrätter. Vi tror att fler företag kan uppmuntras att klimatkompensera om de ges större möjlighet att välja vilka åtgärder de vill satsa på. Insatser för att minska klimatutsläppen i exempelvis utvecklingsländer är ofta kostnadseffektiva och bör därför uppmuntras. satsar på ett skatteavdrag för klimatkompensering för företag. Nollvision för basindustrin och carbon capture and storage För att förverkliga visionen om en basindustri med nollutsläpp, och behålla industrin i , behöver staten ha tät dialog och nära samarbete med basindustrin. Nollvisionen vilar på två ben: dels utsläppsfri processteknik, dels geologisk lagring av koldioxid, carbon capture and storage (CCS). vill tillföra resurser för att nollvisionsstrategin arbetar tillsammans med basindustrin, inledningsvis med särskilt fokus på att fortsätta utvecklingen av CCS. satsar på en nollvisionsstrategi med särskilt fokus på utvecklingen av CCS-teknik. Ta fram en nationell bioekonomistrategi är mycket rikt på skog. Det medför ett ansvar att bruka skogen på ett långsiktigt hållbart sätt, och det finns i mycket kunskap och forskning på området som bör tas tillvara. Genom att utarbeta en nationell bioekonomistrategi kan vi tillsammans med de gröna näringarna skapa ännu större miljö- och klimatnytta. Bioekonomistrategin ska vara en väl förankrad strategi som främjar samverkan mellan stat och näringsliv för att underlätta den fortsatta omställning som krävs i exempelvis skogsindustrin och lantbruket. satsar för att påbörja arbetet med en nationell bioekonomistrategi. En välutformad kemikalieskatt kan bidra till ökad miljöhänsyn. En viktig utgångspunkt för ekonomiska styrmedel på miljöområdet är dock att de utformas så att förorenaren betalar i relation till sin miljöpåverkan. Dessutom ska styrmedel i största möjliga mån vara kostnadseffektiva, teknikneutrala och administrativt enkla, och de bör inte avvika alltför mycket från motsvarande styrmedel i andra delar av en gemensam marknad. Den kemikalieskatt som regeringen infört uppfyller inte dessa krav, utan fungerar enbart som en straffskatt på vitvaror och hemelektronik. Det ger svenska aktörer en betydande nackdel jämfört med internationella konkurrenter och riskerar att endast leda till att konsumenter gör sina inköp via utländska återförsäljare – till noll miljönytta. vill därför se en annan utformning av kemikalieskatten än den som regeringen har infört. Utöver de åtgärder som har beskrivits i budgetmotionen föreslår följande större finansieringsförslag och budgetförstärkningar. Nedsatt rikthyra för myndigheter i Det bedöms finnas utrymme för effektiviseringar av lokalkostnaderna för de myndigheter som befinner sig i , och därför reduceras rikthyran för dessa myndigheter. vill reducera rikthyran för myndigheter i . Åtgärden bedöms stärka de offentliga finanserna med 2018, 2019 samt 2019. Arbetsmarknadsutbildningen har haft svaga resultat och många av dem är även kostsamma. Vi ser därför ett stort behov av att rikta om resurserna till mer effektiva insatser. vill rikta om från arbetsmarknadsutbildning och förberedande utbildning till att finansiera satsningar för att fler ska få sitt första jobb. Arbetsförmedlingens resurser, både förvaltningsanslag och programanslag har vuxit kraftigt sedan finanskrisen, delvis till följd av etableringsreformen (se figur 10). vill genom besparingar och omprioriteringar återgå till de nivåer som rådde tidigare. Figur 10 Anslagsutveckling, Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag och programanslag Källa: och egna beräkningar baserade på budgetmotion. drar ner på Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag för ökad prioritering och effektivisering. Detta stärker offentliga finanser med 2018, 2019 och 2020. Att genomföra begränsade höjningar av konsumtionsskatter medför att resurser kan frigöras som de genomsnittliga kostnadsökningarna för hushållen runt om i bedöms som små. För att skapa utrymme för prioriterade reformer bör den reducerade momsen höjas från till . Att höja momsen med en procentenhet medför en ökad månadskostnad med för en person som tjänar . För att kompensera för momshöjningen föreslås att bostadstillägget för pensionärer utökas samt att inkomstgränserna i bostadsbidraget för barnfamiljerna höjs. vill höja den reducerade momsen från till , vilket bedöms stärka de offentliga finanserna med 2018 då momsen höjs till . När momsen höjs till bedöms de offentliga finanserna stärkas med 2019 och 2020. Höj fastighetsskatten på obebyggd tomtmark Den statliga fastighetsskatten på obebyggd tomtmark bör höjas för sådan mark som är avsatt för byggnation av hyresfastigheter. Detta ökar drivkrafterna för markägare att snabbare bebygga detaljplanelagd mark avsedd för flerfamiljsfastigheter.