mot · H502688 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att får världsarvsklassning, och detta tillkännager för regeringen. 1972 antog en konvention om skydd för världens kultur- och naturarv, världsarvskonventionen. anslöt sig 1985. Omkring 180 länder har undertecknat konventionen, som innehåller artiklar bland annat om vilka skyldigheter undertecknande länder har när det gäller att ta ansvar för sitt natur- och kulturarv. Förutom skyldigheten att skydda, bevara och till kommande generationer överlämna de utvalda kultur- och naturarven ska varje land sträva efter att på olika sätt stärka medborgarnas uppskattning av och respekt för kultur- och naturarvet. Ett av syftena med konventionen är att i varje land skapa förutsättningar för bevarande av kultur- och naturarv och att fästa uppmärksamheten på de mest framträdande objekten. Världens kultur- och naturarv ska skyddas och i gott skick överlämnas till kommande generationer. Anslutningen innebär också en skyldighet att respektera världsarvsobjekt på andra staters territorium och att ekonomiskt bidra till vården av objekt i länder som saknar egna medel för ändamålet. Ett område utses till världsarv för att det anses vara så ovärderligt för mänskligheten att det ska skyddas och bevaras . innebär att särpräglade naturområden och kulturobjekt har samlats i ett globalt nätverk. Det ger jordens naturvetenskapliga och estetiska skyddsvärden större tyngd och uppmärksamhet. Vackert beläget i och ligger . Gården, som drivs av , är ett populärt utflyktsmål med sin vidsträckta park, sina trädgårdar, sin örtagård och sina vackra och välbevarade byggnader och interiörer. Den väl bevarade miljön från lockar barn, unga och äldre, det är en utmärkt och unik arena för möten över generationsgränser. Julitabygden och har en lång och intressant historia. Man har hittat spår från människor vid som sträcker sig 5 bakåt i tiden. Tegeltillverkningen på började då ett Cistercienserkloster fanns på platsen och upphörde först . Hans son, löjtnant , ärvde gården , men han hade arrenderat den . Löjtnanten genomförde stora förändringar, två nya flyglar uppfördes, stora huset byggdes till och förändrades både interiört och exteriört. Parken utvidgades, lusthus, växthus och orangeri uppfördes och ett stort ålderdomshem byggdes för gårdens anställda. Löjtnanten var mycket intresserad av kulturhistoria och var starkt påverkad av det sena 1800-talets nationalromantiska idéer. Den framväxande svenska museirörelsen fångade hans intresse genom hans mors nära vänskap med , grundare av och i . I takt med att samlingar växte behövdes mer utrymme till förvaring. En mängd byggnader från trakten flyttades till ”skans”. Skansenmuseet på stod klart , och byggdes museet till med en kyrka. Kyrkan och museet byggdes ihop med en klostergård. Här finns byggnader av sällan eller aldrig skådat slag: brandstationen med anor , gårdsmejeriet i schweizerstil, livstallet, växthuset och tegelbruket för att nämna några. Efter död doneras gods och ägor 1944. I ett utdrag ur testamentet står: ”Hufvudbyggnaden med flyglar och ekonomibyggnader jemte angränsande område såsom trädgård och park böra så vidt möjligt bibehållas i oförändrat skick för att kommande slägten gifva en trogen bild, hur en gammal sörmländsk herrgård af betydligare omfång tedde sig under slutet af förra och början af innevarande århundrade”. gårds kulturhistoriska värde är unikt och saknar motstycke. Få platser förtjänar bättre att klassas som världsarv.