mot · H5023716 · 2017-10-05 00:00:00 — Inte minst är det viktigt ur ett jämställdhetsperspektiv, då det främst är kvinnor som har de lägsta pensionerna. Tabell 10 Faktorer som påverkar jämställheten i pensionssystemet Systemutformning som i kombination med sakförhållandet gör att kvinnor får lägre pension Lägre livsinkomster för kvinnor Livsinkomstbaserat system som bygger helt på den egna inkomsten Längre medellivslängd för kvinnor Längre medellivslängd för kvinnor, kvinnor gifter sig med män som är äldre = fler kvinnor i ensamhushåll (existens av skalfördelar i hushållsekonomin) Livinkomstbaserat system som bygger helt på den egna inkomsten är stolta över att vara en del av pensionsöverenskommelsen och deltar konstruktivt i pensionsgruppens arbete. reformering av pensionssystemet är ett internationellt föredöme när det gäller att skapa ett offentligfinansiellt hållbart pensionssystem. Pensionssystemets fundament är värda att bevara. För är det en självklarhet att det inte är hållbart att lova högre framtida pensioner än vad de offentliga finanserna kommer att klara av att finansiera. är det viktigt att nuvarande och framtida pensionärers villkor noga följs och värnas. Även om systemet, rent tekniskt, är statsfinansiellt hållbart är det inte uppenbart politiskt hållbart. har exempelvis visat att pensionernas andel av lönerna kan väntas sjunka kraftigt de kommande decennierna. Med oförändrad pensionsålder väntas pensionerna, oaktat privat pensionssparande och tjänstepension, minska från dagens av lönenivån till . [250] Gapet mellan löntagare och pensionärer, när det gäller disponibel inkomst, kommer alltså att öka om inget görs. Även behandlar frågan om hur pensionernas nivå relativt lönerna ska kunna säkras och föreslår ett antal åtgärder ämnade att möjliggöra ett längre arbetsliv, något som hade möjliggjort högre pensioner inom ramen för dagens system. [251] Att fler, om än inte alla, bör kunna arbeta längre upp i åldrarna är rimligt givet ett förbättrat hälsoläge bland äldre. [252] ser positivt på förslag som gradvis höjer den faktiska ålder vid vilken människor väljer att lämna arbetslivet och arbetar inom pensionsgruppen för att breda överenskommelser om sådana åtgärder ska komma till stånd. Av de drygt två miljoner människor som erhåller allmän pension så får 760 000 garantipension. 290 000 personer erhåller bostadstillägg och 20 000 personer får äldreförsörjningsstöd. Trygghetssystemen för de med låg inkomstgrundad pension är krångliga. konstaterar att mörkertalet, det vill säga det antal som är berättigade äldreförsörjningsstöd respektive bostadstillägg men som inte söker det är stort. [253] Detta talar för att träffsäkerheten i dessa två ersättningar är låg, det är inte nödvändigtvis de som behöver bidragen som söker dem. De administrativa kostnaderna av att upprätthålla de behovsprövade ersättningarna är också stora. Uppdelningen i garantipension, bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd motsvaras inte av tydliga separata mål. De olika ersättningssystemen behöver därför ses över med syfte att förenkla systemen och göra dem mer ändamålsenliga och träffsäkra. Större möjligheter för äldre att arbeta Som beskrevs bland annat i kapitel 7.8 har ett antal förslag för hur fler äldre ska ges möjlighet att arbeta längre. Incitamenten att arbeta bör stärkas genom att det förstärkta jobbskatteavdraget, som riktar sig till personer som är , också tillgängliggörs för personer som är . Då den faktiska pensionsåldern ligger kring är det viktigt att i just dessa ålderskategorier stärka arbetsutbudet och incitamenten att arbeta. Också efterfrågan på äldres arbetskraft behöver stärkas. Det finns tecken på att det redan efter det att en person har passerat , blir svårare för personen i fråga att få komma på arbetsintervju och därmed också svårare att få ett jobb. [255] föreslår därför att den särskilda löneskatt som regeringen har infört på äldre arbetskraft avskaffas. På så vis minskar kostnaden av att anställa, eller behålla, äldre arbetskraft markant. För att möjliggöra ett längre arbetsliv är det också av största vikt att möjligheten till omskolning och vidareutbildning är stark. är möjligheten att få studiestöd begränsad till att omfatta maximalt och redan minskar antal veckor en person kan få studielån för. Efter delas inget studiestöd ut alls. Det begränsar människors möjlighet att ställa om mitt i, eller senare i, karriären och komplettera sin utbildning. Vill man ställa om, men redan har tagit maximalt antal år av studiemedel, finns det dessutom en broms i systemet som gör att man inte får utbilda sig vidare. föreslår därför att utfasningen av studielånet tas bort, att det införs en möjlighet att ta studielån upp till samt att det blir möjligt att ta studielån under fler år. Förslagen beskrivs närmare i kapitel 13.2. En stor andel av garantipensionärerna är äldre ensamstående kvinnor. Inte sällan har de tagit ett stort ansvar för olika typer av hemarbete, som inte gett upphov till några pensionsrätter. Dessa, och andra pensionärer med låga inkomster, måste ges förutsättningar för en värdig och anständig ålderdom. I syfte att stärka grundskyddet inom pensionssystemet föreslår att garantipensionen höjs med . Det skulle innebära en inkomstförstärkning för cirka 700 tusen pensionärer, varav en majoritet är kvinnor. Totalt väntas reformen innebära en offentligfinansiell kostnad om . Sänkt skatt för äldre Beskattningen av äldre är en viktig fråga, med implikationer för skattesystemets legitimitet. beskattas inkomster från pension, i vissa inkomstskikt, högre än vad motsvarande inkomst från arbete beskattas. Viktigt att ha i åtanke är dock att detta gäller givet att man bortser från arbetsgivaravgifterna, varav en signifikant andel utgör en skatt på arbetsinkomster. Diagram 23 Skillnad i skatt mellan pensionärer och löntagare (år) Källa: (2017). Som diagram 23 visar betalar pensionärer alltså högre inkomstskatt än förvärvsarbetande under när deras inkomster kommer över en viss nivå. När kvoten är ett, är skatten densamma för pensionärer och löntagare medan en kvot som är större än ett indikerar att pensionsinkomster beskattas högre än arbetsinkomster. I syfte att stärka pensionärernas ekonomi föreslår att skatten för äldre sänks i flera steg, genom att det förhöjda grundavdraget förstärks. föreslås två förändringar. För det första föreslås en fokuserad höjning av grundavdraget för årsinkomster . För det andra föreslår att det förhöjda grundavdraget, därutöver, höjs proportionellt över hela inkomstskalan med . För en person som betalar genomsnittlig kommunalskatt, och inte betalar statlig inkomstskatt, innebär det mer i plånboken . [257] Totalt omfattar dessa två skattesänkningar . [258] anser att skatten för äldre bör sänkas ytterligare åren därefter, med totalt samma belopp som regeringen föreslår. Regeringen har aviserat att även de ämnar sänka skatten på pensioner. Man kan notera att regeringens skattesänkning på är lägre än förslag. Därtill bygger regeringen, som beskrivits tidigare, sin bedömning av det framtida reformutrymmet på prognoser som skiljer sig kraftigt från andra bedömares. Det finns således en betydande risk att regeringen inte kommer att kunna infria sitt löfte till pensionärer, om dessa prognoser skulle visa sig vara felaktiga. Regeringen finansierar också delar av sina skattesänkningar för pensionärer genom att höja skatten för äldre som arbetar. Givet att fler måste ges möjlighet att arbeta längre för att värna pensionernas köpkraft och att många äldre har värdefull erfarenhet och kunskap, är detta en orimlig prioritering. är det, som visats i tidigare avsnitt, relativt liten skillnad mellan höga och låga pensioner inom den allmänna pensionen, om skatter och transfereringar beaktas. Ett annat sätt att uttrycka detta är att marginaleffekterna inom systemet är höga. Det lönar sig inte alltid att arbeta, i bemärkelsen att en högre inkomst inte ger en påtagligt högre framtida pension. Enligt kommer en person som tjänar , i fasta priser, att vara berättigad till garantipension. [259] Personer som tjänar kan också vara berättigade till bostadstillägg. är intjänandetaket i systemet . Det är alltså bara mellan dessa inkomstskikt som det finns en rak koppling mellan högre lön och högre pension. Med ett förstärkt grundskydd kommer livsinkomstprincipen i pensionssystemet att försvagas. ställer sig därför positiva till förslag som skulle öka livsinkomstprincipens genomslag i pensionssystemet. En sådan är att, som föreslår , också sänka skatten för högre pensionsinkomster. Övriga sådana förändringar, som påverkar pensionssystemets utformning, bör dock ske inom ramen för breda överenskommelser i pensionsgruppen. 12.4 Färre sjukskrivningar och fler i arbete har sjuktalen stigit kraftigt i . Antalet sjukpenningdagar per person var . [260] Därefter ökade sjukpenningdagarna stadigt per person . I syfte att minska sjukfrånvaron och öka drivkrafterna och möjligheterna till omställning och arbete för dem i sjukförsäkringen genomförde alliansregeringen tidigt omfattande reformer av försäkringen. Exempelvis infördes rehabiliteringskedjan, den bortre tidsgränsen och rehabiliteringsgarantin. Som ett resultat av bland annat dessa reformer sjönk sjukpenningtalet till en av dess lägsta nivåer någonsin: per person . har dock sjuktalen åter ökat, vilket är oroande, i synnerhet då sjuktalen historiskt uppvisat en stor trögrörlighet. Källa: (2017). Att minska antalet sjukskrivna är viktigt för den enskilde, som måste få stöd att hantera sin sjukdom och, i de fall där det är möjligt, få hjälp tillbaka till arbetsmarknaden. Det är likaledes viktigt för att säkra de offentliga finanserna. De stora variationerna i sjukfrånvaron kan inte enbart eller ens huvudsakligen härledas till förändringar i folkhälsan. [261] De ökningar vi sett i sjuktalen har därför inte sin grund i att människor har blivit sjukare i mycket högre grad. Snarare verkar sjukförsäkringens struktur och samhällets attityd till sjukskrivning vara viktigare för att förklara variationen. I och med detta kan även reformer av sjukförsäkringen bidra till minskad sjukfrånvaro, utan att för den delen behöva innebära betydande minskningar av försäkringsskyddet för de sjuka. Snabbare väg tillbaka till arbete Tydligare kontroll och uppföljning anser att tydliga tidpunkter för kontroll och avstämning är fundamentala delar av en välfungerande sjukförsäkring. Mer kontakt mellan den sjukskrivne och arbetsgivare, och läkare är viktigt för en snabbare återgång i arbete. I detta finns flera delar. Den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen utgjorde en viktig avstämningspunkt för långtidssjukskrivna. Regeringens avskaffande av den tidsgränsen bedöms komma att öka antalet sjukskrivna, minska arbetskraftsdeltagandet och öka utgifterna för sjukförsäkringen. [262] anser att den bortre tidsgränsen bör återinföras. Det beräknas medföra en besparing på . behöver fullfölja sitt uppdrag bättre och ha en tätare kontakt med den sjukskrivande läkaren, arbetsgivaren och den sjukskrivne. följer inte upp de sjukskrivna efter såsom de ålagts att göra. Tydligare krav behöver ställas på att genomföra dessa uppföljningar, som bör ske tidigare och tätare. bör även bättre samordna insatser med Arbetsförmedlingen. Den första sjukskrivningens vanligaste längd är utan någon kontakt med läkare, arbetsgivare eller . Det är en för lång första sjukskrivningsperiod. Istället för en månads sjukskrivning som standard vore det bättre att börja med en kortare sjukskrivning, med tidig uppföljning, tidiga åtgärder och sedan en utvärdering kring hur länge den sjukskrivne ska fortsätta att vara sjukskriven. Det behövs mer flexibilitet då sjukskrivna ska börja arbeta. begränsar den sjukskrivnes möjlighet till att försöka återgå i arbete genom att börja arbeta deltid. Arbetstiden kan inte fördelas över en arbetsvecka i den omfattning som den enskilde som är sjukskriven skulle behöva, utan har strikta riktlinjer för vad som är möjligt. Detta bör ändras för att främja återgången i arbete. För att stärka incitamenten till att återgå till arbete ytterligare föreslår även att en karensdag införs , då sjuklöneperioden tar slut. Det beräknas medföra en besparing på . Arbetsgivare behöver stöd och hjälp för att medverka till minskade sjukskrivningar. De behöver ökad kunskap om vad som ingår i ett rehabiliteringsansvar. bör ta fram bättre riktlinjer och underlag för att stödja arbetsgivarnas arbete. Enklare att byta jobb Vissa personer kan vara sjukskrivna och må dåligt just på grund av arbetet eller sin arbetssituation. Andra sjukskrivna personer klarar inte längre av sina tidigare arbetsuppgifter. För att dessa personer ska kunna återgå i arbete kan det därför även behövas stöd för att hitta ett nytt arbete. [265] En del i detta är att öka rörligheten på arbetsmarknaden i stort genom att reformera trygghetslagstiftningen. Men även mer direkta åtgärder kan behövas, i synnerhet på kort sikt då rörligheten fortfarande kan förväntas vara låg. anser att ett system med arbetsförmedlarpeng bör ersätta dagens arbetsförmedling. Privata arbetsförmedlare utför då förmedlingen av arbeten och stödjer arbetslösa i utbyte mot en incitamentsbaserad ersättning. Inom ramen för en sådan arbetsförmedlarpeng skulle även långtidssjukskrivna kunna erbjudas hjälp och stöd att byta jobb för att varaktigt komma tillbaka till arbete efter en längre sjukskrivning. Målgruppen är långtidssjukskrivna som redan har en anställning men som vill, och behöver, byta till ett nytt jobb. Det ska tydliggöras att det inte skulle innebära att det införs något nytt krav på att byta jobb. Arbetsförmedlarpengen utvecklas i kapitel 7, Jobb och företagande. Unga ska inte automatiskt förtidspensioneras Unga som inte gått ut gymnasiet sommaren de fyller 19 på grund av en funktionsnedsättning ges automatiskt aktivitetsersättning. Det fungerar i praktiken som en automatisk förtidspensionering. Arbetskraftsdeltagandet är redan mycket lågt för personer med funktionsnedsättning och den automatiska infasningen i bidragsberoende skapar ännu högre trösklar in på arbetsmarknaden. Istället för att direkt placeras i bidragsberoende borde unga med förlängd skolgång erbjudas studiestöd med det förhöjda beloppet. Tillsammans med tillgång till relevant studiehjälp och möjlighet till eftergymnasial utbildning ökar både incitamenten att gå vidare till arbete och skapar en större likvärdighet med andra elever. Att placera unga personer i bidragsberoende är att göra dem en björntjänst. Aktivitetsersättningen kan upplevas som förmånlig för den 19-åring som får den, men erbjuder knappt någon frihet eller inkomstutveckling längre fram i livet. Förslaget beräknas stärka de offentliga finanserna med 2018. 12.5 Lokal makt över välfärden Ansvaret för en stor del av de viktigaste politiska frågorna ligger på kommuner och landsting. Inte minst gäller det välfärden. Det är kommunerna som ålagts att finansiera och organisera skolan så att elever tillgodogör sig de kunskaper de har rätt till. Och det är landstingen som har det stora ansvaret att säkerställa att vården är tillgänglig för alla och håller en hög kvalitet. Om ska fungera måste kommuner och landsting ges förutsättningar att fungera. Politiker på nationell nivå är i alltför hög grad benägna att försöka detaljstyra lokalpolitiken. Inte sällan sker det med ädla motiv, men ofta resulterar det i förslag om riktade statsbidrag, som bakbinder den lokala nivån. Antalet riktade statsbidrag till kommunerna är många. [267] uppgick de tillsammans till , vilket kan jämföras med nivån på de generella statsbidragen till kommunerna på . Bland de riktade statsbidragen finns några satsningar, exempelvis för att förbättra integrationen, som är rimliga att rikta specifikt till de kommuner som behöver dem. Det finns dock ett stort antal satsningar på angelägna områden, exempelvis skolan, som inte behöver detaljstyras via riktade statsbidrag. Det finns även sådant som staten inte borde lägga pengar på överhuvudtaget, som exempelvis ineffektiva arbetsmarknadspolitiska program samt bostadssubventioner. När många nyanlända nu blir kommuninvånare behöver kommunerna i ännu högre grad göra egna prioriteringar för att hantera situationen lokalt. Det lapptäcke av riktade statsbidrag som skapats ökar byråkratin och minskar förutsägbarheten för lokalpolitiker. Det missgynnar också särskilt landets mindre kommuner, som har sämre förutsättningar att avsätta resurser för att hantera ansökningar, utvärderingar och andra processer som ofta kopplas till de riktade statsbidragen. På skolområdet är det exempelvis de så kallade glesbygdskommunerna som tar del av lägst andel statsbidrag och får lägst summa bidrag per elev. [269] Inte heller är det de kommuner som har störst behov som får del av de riktade statsbidragen. arbetar därför efter principen att riktade statsbidrag i så stor utsträckning som möjligt ska omvandlas till generella statsbidrag. Det skapar också ett ökat utrymme för effektivisering. Regeringen föreslår i budgetpropositionen ett antal nya riktade statsbidrag. De så kallade välfärdsmiljarderna exemplifierar väl alla delar av de tre typerna av riktade statsbidrag: statsbidrag som det är rimligt att de är riktade, statsbidrag som i stället borde vara generella och statsbidrag som inte borde ges överhuvudtaget. En av välfärdsmiljarderna utgörs av en patientmiljard. avvisar förslaget om införandet av en patientmiljard, till förmån för införandet av en tillgänglighetsmiljard, som tydligare fokuserar på att korta köerna än regeringens satsning. Att vården är tillgänglig är en nationell angelägenhet och något som kan förbättras med hjälp av nationella styrmedel. En riktad tillgänglighetsmiljard är därmed rimlig. Ytterligare två av regeringens så kallade välfärdsmiljarder riktar sig till sjukvården och syftar till att förbättra personalens villkor. Detta är ett vällovligt syfte. är det uppenbart att olika landsting har olika behov när det gäller arbetsmiljö och kompetensförsörjning. avvisar således regeringens förslag till förmån för att i stället öka de generella statsbidragen till kommuner och landsting. Regeringens välfärdsmiljarder innehåller också exempel på direkt onödiga och ineffektiva riktade statsbidrag. föreslås ges till kommuner som anställer människor med hjälp av extratjänster. Som förklarades i kapitel 7 innebär extratjänster en subvention om av den anställdes lönekostnad. Att godtyckligt gynna kommuner som hjälper regeringen att snygga till arbetslöshetsstatistiken med hjälp av arbetsmarknadspolitiska åtgärder är inte rimligt. avvisar således denna del av välfärdsmiljarderna. Sammantaget föreslår att ett antal andra riktade statsbidrag avskaffas. Detta möjliggör en ökning av de generella statsbidragen med 2018, som sedan växer till 2020. Det utgör en kraftfull välfärdssatsning. Genom att decentralisera makten av välfärden till de som faktiskt har ansvar för den och som finns närmast medborgarna, kommunerna och landstingen, ökar också sannolikheten att resurserna används på det sätt som ger störst nytta för elever, patienter och andra i behov av välfärd. För en mer utförlig beskrivning av förslag kring de riktade och generella statsbidragen, se kapitel 17.25. 13 En bättre bostadsmarknad En förutsättning för tillväxt i hela landet är att det finns möjlighet för människor att bo. Men nästan hela lider av bostadsbrist. bedömer att 600 000 nya bostäder behöver byggas fram för att hålla bostadsmarknaden i balans, och även om byggtakten har ökat tack vare stark konjunktur och Alliansens regelförenklingar så är det mycket som saknas för att nå hela vägen. Trösklarna till bostadsmarknaden är särskilt höga för den som är ung eller den som kommit till vårt land. finns en rad regler som hindrar byggandet i attraktiva områden på landsbygden, vilket i sin tur hämmar utvecklingen utanför städerna. Svensk bostadsmarknad har ett antal problem som var för sig är allvarliga och som tillsammans gör bostadsmarknaden till ett av de samhällsområden som är i störst behov av reformer. Ett grundläggande problem är att det har byggts för lite. 255 av landets 290 kommuner rapporterar att det finns ett underskott av bostäder. Därtill utnyttjas inte det befintliga beståndet effektivt. Prisreglering av hyror skapar köer som det minskar incitamenten att bygga fler hyresrätter. Flyttskatter gör rörligheten trögare även i det ägda boendet. Dessutom har svenska bostadspriser, särskilt i storstäderna, vuxit betydligt snabbare än hushållens inkomster. Detta har bidragit till en ökad skulduppbyggnad och en situation som inte är långsiktigt hållbar. Prisutvecklingen och skuldsättningen kan i förlängningen riskera den finansiella stabiliteten, enskilda hushålls ekonomi och därmed bryta konjunkturuppgången och konsumtionstillväxten. vill se omfattande regelförenklingar och förbättrad marktillgång, successivt införa en friare hyressättning med starkare koppling till bostäders marknadsvärde, ett mer energieffektivt byggande och ett fortsatt arbete för att värna den finansiella stabiliteten. säger tydligt nej till de statliga byggsubventionerna. Mer byggbar mark genom enklare regler Ett skäl till bristen på bostäder är att det saknas byggbar mark. På den svenska landsbygden finns många attraktiva platser att bygga på utan att förstöra naturvärden, men som begränsas av ett stelbent strandskydd och andra hindrande regler. föreslår att dagens strandskydd kraftigt reformeras och att kommunerna får bestämma själva över strandskyddet, med undantag för vissa nationellt utpekade skyddsområden. Reglerna behöver en bättre balans mellan, å ena sidan, hänsyn till bevarande av viktiga naturvärden och allmänhetens tillgång till strandområden och, å andra sidan, att fler människor får möjlighet att bo på landsbygden. Vi kan också tillgängliggöra mer mark för byggande genom att se över riksintressena. Nästan hälften av all mark i räknas som någon form av riksintresse, vilket medför att det är svårt att bygga i många delar av landet. Riksintressena behöver därför vara tydligt definierade och det måste vara möjligt att väga in andra intressen såsom bostadsbyggande. vill även se att de statliga kreditgarantierna utnyttjas bättre och tydligare fokuseras för att underlätta byggande på landsbygden. Det behövs förbättrade ekonomiska villkor att låna upp kapital för att bygga där människor vill bo. Regelverk ska också gynna kreditgivning till dem som har kreditvärdighet och vill bygga sin bostad på landsbygden, trots att en sådan bostad inledningsvis kan tappa i värde. Kommunala bostadsbolag bör också kunna bygga hyresrätter där det finns långsiktig lönsamhet, i synnerhet för att avhjälpa lokal bostadsbrist. Där tolkningar av redovisningsregler för bostadsbolagen inte avspeglar de verkliga ekonomiska förhållandena bör de tolkningarna ändras så att byggandet underlättas. Lantmäteriets verksamhet är central för att hela landet ska kunna växa. Tyvärr brister den servicen . Lantmäteriet lägger ned kontor och handläggningstiderna är långa. För att effektivisera Lantmäteriet bör delar av verksamheten öppnas upp för privata aktörer. Alliansens arbete med instansordning och handläggningstider av överklaganden har gett resultat. Men precis som med regelförenklingsarbetet måste mer göras för att ytterligare förkorta handläggningstiderna, inklusive de kommunala. Därför vill att bygglovsprövningar begränsas . Därtill bör den enskildes rätt vid prövningar av bygglov stärkas genom ett införande av omvänd bevisbörda så att myndigheten får ansvaret att påvisa att ett ärende strider mot lagstiftningen, i stället för att den enskilde ska bevisa att vad hen gör är tillåtet. En faktor som kraftigt driver upp tiden för produktion av bostäder är de många och långa överklagandeprocesser som uppstår. Detta har kritiserats av flertalet instanser och förvärrar bostadskrisen. Därför vill att ska tas bort som första instans för överklaganden. Sakägarkretsen vid ett överklagande bör också begränsas till att endast omfatta de som är direkt berörda.