mot · H5021865 · 2017-10-03 00:00:00 — Bra förutsättningar för småskalig vattenkraft ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör hjälpa ägare av småskalig vattenkraft ur en svår tillståndsprocess för att i stället ompröva verksamheterna på ett modernt och samhällsekonomiskt effektivt sätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att systemet ska utformas så att miljömål, äganderätt, energiproduktion och kulturhistoriska hänsyn förenas på ett hållbart och rättssäkert sätt och att det beaktar olika anläggningars förutsättningar, befintliga äldre tillstånd och tillståndsprövningens och åtgärdernas eventuella ekonomiska konsekvenser för enskilda verksamheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att till dess att nya regler är på plats ska ett tillfälligt stopp, ett moratorium, för ny- och omprövning av befintliga mindre vattenverksamheter införas och tillkännager detta för regeringen. Vattenkraftens stora betydelse för omställningen till ett hållbart elsystem slås fast i energiöverenskommelsen. Det är på många sätt en positiv uppgörelse för vattenkraften. Särskilt positivt är att reglerna för tillståndsprövning ska förenklas så långt som möjligt. drev på för att få in detta i överenskommelsen, på grund av den situation som många ägare av småskalig vattenkraft befinner sig i. Där det ställs orimliga krav på dyra tillståndsprövningar för att eventuellt få fortsätta med sin verksamhet, trots att verksamheterna bedrivits under århundranden. Situationen för småskalig vattenkraft kan beskrivas som mycket oviss. Miljö- och förslag till författningsändringar, som en följd av överenskommelsen, är nu ute på remiss och kritik finns på flera punkter från flera håll. Det blir en grannlaga uppgift att arbeta fram ett förslag som uppfyller överenskommelsens utfästelser. Enligt är all vattenverksamhet, såsom dammar, kraftverk, avvattning etc., tillståndspliktig. En mycket stor del () av pågående verksamhet är dock reglerad med stöd av äldre lagstiftning: vattenlag, vattenrättsförordning, landskapslagar, kungliga privilegiebrev eller urminnes hävd. Det rör sig om cirka 7 000 dammar och vattenkraftverk. De har tillstånd, men inte i enlighet med . Dessutom finns markägare med dammar men utan anläggningar som också berörs. fastslog i domar 2012 att tillstånd utfärdade med stöd av äldre lagstiftning utgör en rätt att nyttja ett visst vattendrag men inte kan jämställas med ett tillstånd enligt . har efter det krävt att de som bedriver vattenverksamhet ska ansöka om tillstånd enligt , så kallad nyprövning. Att skaffa sådana tillstånd är en omfattande och mycket kostsam process och kan leda till krav på rivning eller omfattande nya krav på verksamheten. Frågan som ägare av ett litet kraftverk ställs inför är om det är värt eller ens möjligt att fortsätta bedriva verksamheten. Det har av många upplevts som att man berövas rätten till en verksamhet man redan bedriver och har bedrivit i generationer och möjligheten att driva den vidare. Kritik har även riktats mot att länsstyrelserna tillämpat reglerna olika och att man varit byråkratiskt hårdhänt. Mycket kraft går åt till att få klarhet i om det är tillståndslösa verksamheter och därmed krävs nyprövning av verksamheterna eller om det är tillstånd som ska uppdateras och därmed omprövas. Nyprövningar är oerhört kostsamma för dessa små företag. Om tillstånden istället omprövas i ett förenklat förfarande så kan branschens insatser istället koncentreras på motiverade miljöåtgärder på de platser där de ger mest nytta. Det skulle vara ett samhällsekonomiskt effektivt sätt att uppgradera dammar och vattenkraftverk till de miljökrav som ställs i och . Frågan om den småskaliga vattenkraften ställer ett antal allmänna och enskilda intressen mot varandra. Ägande- och förfoganderätten ställs mot behovet av miljöskydd, kulturhistoria och en rimlig och rättssäker process med en likvärdig tillämpning i hela landet, vilket i sin tur även står i konflikt med behovet av förnybar energi. Många ägare till småskalig vattenkraft står nu inför stora kostnader och konsekvenser, baserat på , trots att andra intressenter, exempelvis , upplever att processen har gått så fort att ämbetet inte hunnit väga de kulturhistoriska värdena. Det är därför angeläget att man i omprövningarna tar hänsyn till både miljömål, äganderätt, energiproduktion och kulturhistoriska hänsyn så att det förenas på ett hållbart och rättssäkert sätt. Energitillförseln av nämnda verk är . Men de kan fördubbla sin kapacitet i befintliga kraftverk om klarhet bringas i vilka förutsättningar som ska råda. Effekttillgången vid förbrukningstoppar är viktig, särskilt i där den utgör . Den småskaliga vattenkraften har en reglerförmåga som kan nyttjas i mycket större utsträckning. Länsstyrelserna har hunnit olika långt i olika delar av landet och skillnaderna är stora. Det är därför rimligt att sätta stopp för prövningarna och låta regeringen pröva hur frågan ska hanteras för att ta hänsyn till fler av de värden som den småskaliga vattenkraften bidrar med, som inte ryms inom länsstyrelsernas prövningar mot . Den avvägning som tas fram skall utformas så att miljömål, äganderätt, energiproduktion och kulturhistoriska hänsyn förenas på ett hållbart och rättssäkert sätt och att det beaktar olika anläggningars förutsättningar, befintliga äldre tillstånd och tillståndsprövningens och åtgärdernas eventuella ekonomiska konsekvenser för enskilda verksamheter. Till dess att det uppnåtts bör ett tillfälligt stopp, ett moratorium, för ny- och omprövning av befintliga mindre vattenverksamheter införas. i (C)