mot · H4023722 · 2017-04-28 00:00:00 — Bostadsmarknaden präglas av en beskattning som är svåröverskådlig, leder till skattefusk och skapar inlåsningseffekter. Det behövs omtag som både säkrar rörligheten på bostadsmarknaden, intäkter till staten och inte bestraffar människor bara för att de bor. 12.3 Säkrad finansiell stabilitet Finansiella bubblor och kriser har historiskt förknippats med hög skuldsättning, snabbt ökande skulder och snabbt stigande tillgångspriser, ofta på bostäder och fastigheter. har svenska hushålls skuldsättning, som andel av deras disponibla inkomst, stigit kraftigt och uppgår till . [197] En rad internationella bedömare, som , och , har länge varnat för att det är en ohållbar utveckling och att det finns risk för en svensk bostadsbubbla. [198] erfarenheter från länder som och visar att en kraftig nedgång i bostadspriserna kraftfullt dämpar den privata konsumtionen och riskerar att leda till en långvarig ekonomisk nedgång. Förutom att öka utbudet av bostäder så krävs därför en stram finanspolitik som i goda tider, som den högkonjunktur som råder, bygger upp buffertar för att möta framtida kriser. Det är också viktigt att upprätthålla höga kapitalkrav inom den svenska banksektorn för att försäkra sig om att eventuella kreditförluster i bostadssektorn inte påverkar den finansiella stabiliteten i . Diagram 29 Hushållens skuldsättning, procent av disponibel inkomst Källa: (2017). Det hade också varit önskvärt med en bred, långsiktig och blocköverskridande överenskommelse vad gäller beskattningen för att köpa, äga och sälja sin bostad. Det är naturligt att en sådan översyn bl.a. innefattar reavinstbeskattningen vid försäljning av bostad så att den inte i alltför stor utsträckning minskar rörligheten på bostadsmarknaden. Det är också naturligt att den innefattar ränteavdragen. Vid stigande nominella räntor, och med ökad skuldsättning på bostadsmarknaden, kommer ränteavdragen per automatik att bli alltmer kostsamma för statsfinanserna. Dessutom är ränteavdragen definitionsmässigt större för dem med högre skuldsättning på sin bostad än för dem med lägre, vilket kan leda till skeva incitament och fördelningseffekter. Snabba förändringar av ränteavdragen riskerar dock att skapa svåra omställningsproblem för hushållen. Alla förändringar bör därför ske försiktigt och gradvis . Här är också en bred politisk enighet avgörande, då de som köper bostad ska kunna veta att reglerna ska gälla oberoende av regeringspartier. Diagram 30 Bostadspriser i , index Anm.: HOXSWE avser pris för permanentbostäder, HOXFLATSWE avser bostadsrättspriser och HOXFLATST avser bostadsrättspriser i . Källa: Valueguard (2017). För att minska hushållens belåning och på så vis begränsa konsekvenserna vid finansiell oro är det viktigt att förstärka amorteringarna på hushållens skulder och främja en sund sparandekultur. har en relativt låg amorteringsgrad i hushållen. Det är därför välkommet att ett flexibelt amorteringskrav har implementerats, något som varit pådrivande för. Effekterna av det införda amorteringskravet är ännu inte helt tydliga och det är av största vikt att utvecklingen följs noga. Ett annat sätt att minska riskerna är det bolånetak som infört, ett tak för hur stor andel av inköpsvärdet på en bostad som kan vara belånat och därmed hur stor kontantinsatsen, som ligger på av marknadsvärdet, bör vara. Detta bidrar dock till att försvåra för människor att göra entré på bostadsmarknaden. För att underlätta för de som ska träda in på bostadsmarknaden borde det vara möjligt att sänka kravet på kontantinsats, men att amorteringskravet då skärps i motsvarande grad. På så vis möjliggörs en etablering på bostadsmarknaden för fler, som hushållens skuldsättning fortsatt begränsas. Engagemang som frodas i kulturliv, civilsamhälle och debatt är det kitt som fogar samman samhället. strävar efter att alla – oavsett bostadsort, bakgrund, funktionsnivå eller livssituation – ska ha möjlighet att delta i ett kulturliv som rymmer både professionellt buren kultur och amatörers skapande. Då främjas ett brett kulturliv som rymmer såväl nya digitala kulturella uttryck som traditionella kulturformer. har en global ledarposition när det gäller kreativitet, och detta är något att vara stolt över och utveckla. Vi har framgångsrika kreativa och kulturella näringar och det finns stor tillväxtpotential. Ökat samspel i kulturfrågor mellan politik, näringsliv och engagerade eldsjälar kan skapa ökade förutsättningar för jobb, lokal och regional utveckling, attraktivitet och turism, kunskapsutveckling och nya exportframgångar. Det digitala samhället har blivit en del av vår vardag. Detta syns inte minst i nya breda kulturformer som datorspel och på den svenska musiken som sprids och uppskattas i stora delar av världen. Med de möjligheter som digitalisering ger får fler möjlighet att finna ett uttryck som passar just dem. Det skapar också företag, jobb och exportinkomster. Kulturpolitik för hela landet Det är viktigt att alla har tillgång till ett brett kulturutbud i hela landet. Då skapas förutsättningar för nytänkande och ett spetsigt kulturliv. Inte minst är det centralt att alla barn får möta många olika kulturyttringar så att de kan finna sina egna uttryck. Det skapar också en grogrund för bildning att bära med sig genom livet. Folkbildningen spelar sedan en viktig roll för ett tillgängligt kulturliv och för livslångt lärande. Det är viktigt att inte ta tillgängligheten till kultur för givet. Det ska inte spela någon roll om man exempelvis har någon funktionsnedsättning, var i landet man bor eller vilken social eller ekonomisk situation man lever i. För att lyfta kulturlivet i hela landet vill stärka och utveckla kultursamverkansmodellen. Vi vill också att regionerna i samverkan med den nationella nivån tar fram en nationell kulturplan. Ytterligare ett sätt att skapa såväl nationellt som internationellt intresse för kulturliv är att inrätta ett system för ett nationellt kulturhuvudstadsår. Idén är att en ny svensk stad får statusen nationell kulturhuvudstad. Då kan också mindre städer få uppmärksamhet och chans att visa upp och särskilt utveckla sitt kulturliv. Därför vill att får i uppdrag att inom sin budgetram stärka kultursamverkansmodellen och ta fram en modell för en nationell kulturhuvudstad. De nationella kulturinstitutionerna måste sprida sin verksamhet i hela landet. Ett sätt är att låta ett antal framträdande regionala scener, som exempelvis , även få status som nationella scener. Då kan t.ex. ha som sin scen . Det skulle kunna lyfta både den speciella scenen och bidra till att locka nya besökare både inom landet och internationellt. Film tillhör de mest tillgängliga kulturformerna i . Så vill att det ska förbli. har i regeringsställning drivit och åstadkommit en satsning för digitalisering av biografer som främst är belägna på mindre orter. Stödet började delas ut , och har i stort sett alla biografer digitaliserats. Momsen på biobesök höjdes . Denna höjning har vi arbetat emot kraftfullt. Den gör det dyrare för besökare att gå på bio och ökar risken att biografer på mindre orter slås ut. Det bidrag regeringen anslagit för att motverka dessa konsekvenser bedöms inte vara ändamålsenligt. Momshöjningen är nu genomförd. Vi är dock fortfarande emot denna höjning. Vi vill skyndsamt se en utredning av alternativ finansiering av filmpolitiken med utgångspunkt i att återställa den tidigare mervärdesskattesatsen. Detta i enlighet med det tillkännagivande fattade beslut om med anledning av den filmproposition regeringen lade . kommer vi att arbeta för att skadorna av denna momshöjning ska begränsas. Bättre förutsättningar för civilsamhället Vi vill ge civilsamhället bättre förutsättningar på bred front. Civilsamhället är ofta snabbt på plats när det uppstår behov av organiserat samarbete mellan människor. Inte minst den nuvarande situationen i omvärlden, som gör att många människor söker skydd i , har visat på kraften i civilsamhället. Regeringen har slopat avdragsrätten för bidrag till ideella organisationer, vilket riskerar att minska gåvorna till det civila samhällets organisationer. motsätter sig detta och kommer att återkomma i framtida budgetmotioner med förslag om att återinföra skattereduktion för gåvor. Det finns också områden där det av tradition varit föreningsdrivna verksamheter som dominerat, men där dessa nu ersatts av, eller kompletterats med, nya aktörer i form av entreprenörer. Det kan exempelvis handla om återanvändning av produkter eller sportarrangemang. Det har gjort att en marknad har uppstått där det tidigare inte funnits någon. Det har i sin tur skapat svårigheter för de som arbetar ideellt när exempelvis myndigheter kräver marknadshyra för att låta en förening nyttja dess mark. Det är därför dags för en föreningsrättsutredning, med syfte att tydliggöra och stärka civilsamhällets särart och skapa rimliga regelverk för verksamheterna, där exempelvis också frågan om att utvidga halva prisbasbeloppsregeln som gäller för idrottsföreningar till att också omfatta övriga allmännyttiga föreningar bör ingå. De som ideellt bidrar till samhället med sitt engagemang måste ha goda förutsättningar för detta. Det finns ett problem med projektbidrag på bekostnad av grundstöd till ideella organisationer. Det gör verksamheten svårstyrd eftersom det behövs grundstöd för att kunna söka projekt, och inte minst för att utveckla sin verksamhet. För att stärka civilsamhällets möjlighet att vara än snabbare och mer flexibelt för att ta sig an samhällets utmaningar vill se en ökad andel grundstöd i bidragen från det offentliga på alla nivåer. Mediebevakning i hela landet För att man som medborgare ska kunna ta till vara sina rättigheter behöver man ha tillgång till kunskap. Medierna står för en väsentlig del av detta kunskapsunderlag. Det sker stora och snabba förändringar inom medieområdet. Med den digitala utvecklingen har många fördelar tillkommit. Till exempel finns mycket mer information tillgänglig och det är lättare för en enskild person att komma till tals, t.ex. genom tidningars kommentarsfält samt de sociala medierna. har många lokalredaktioner lagts ned och utvecklingen på detta område ser fortsatt dyster ut. ser därför behov av insatser för att säkra tillgången till en allsidig och oberoende nyhetsbevakning och opinionsbildning i hela landet. Public service spelar en stor roll för spegling av hela landet och behövs sida vid sida med de privata aktörerna för att ha en mångfald av perspektiv. Ett fortsatt brett uppdrag för public service är centralt för att utbudet ska vara fortsatt relevant för många i . I denna motion har presenterat viktiga reformförslag, stakat ut inriktningen för den framtida politiken samt definierat de ramar inom vilka politiken ska bedrivas . kommer i budgetmotionen att återkomma med mer detaljerade förslag på såväl utgifts- som inkomstsidan. I tabellen nedan sammanfattas några av de i denna vårmotion aviserade reformförslagen. Tabell 9 Reformer och finansiering Skriv av studielån på landsbygden Sänkt skatt på tomma lokaler på landsbygden Rusta upp regionala järnvägar Trygghet i hela landet 2 000 fler poliser 1 300 fler civilanställda inom polisen Förstärkt arbete mot terror Ökade resurser till Nationellt forensiskt centrum Utökat program för vittnesskydd Förbättra tillgängligheten i vården Avskaffat flyktingundantag i sjukersättningen Omprioritering och effektivisering inom Höjda skatte- och tulltillägg Effekt på finansiellt sparande (exklusive grön bilbonus) Acemoglu, , (2000), ”Productivity gains from unemployment insurance”, , Årg. 44, s. , (2015), ”Etnisk diskriminering – vad vet vi, vad behöver vi veta och vad kan vi göra?”, Ekonomisk Debatt, Årg. 43, Nr. Aiyar, , , , Batini, Nociletta, , , , , , , , , , Huidan, Kaltani, , , , , , Petia (2016), ”The Refugee Surge in Europe: ”, IMF Discussion Note, 16/02 , , , , (2013), ”Har kommunala sommarjobb under gymnasieåren en positiv effekt på arbetskarriären senare i livet?”, IFAU, Rapport 2013:24 , och , (2014), ”Discrimination in the credit market? Survey based evidence of access to financial capital among self-employed immigrants”, Working Paper 2014:2, for Labour Market and Discrimination Studies Angelov, , (2014), ”The effects of targeted labour market programs for job seekers with occupational disabilities”, IFAU, Working Paper 2014:27 Arbetsförmedlingen (2015a), ”Remissyttrande: Förändringar av husavdraget”, Af-2015/164922 Arbetsförmedlingen (2016a), ”Arbetsmarknadsutsikterna : Prognos för arbetsmarknaden –2018” Arbetsförmedlingen (2016b), ”Prognos för utbetalningar –2020”, 2016–08-01 Arbetsförmedlingen (2016c), ”Prognos för utbetalningar –2020”, 2016–02-19 Arbetsförmedlingen (2016d), ”Arbetsmarknadspolitiska program. Årsrapport ”, Arbetsförmedlingens återrapportering , Arbetsförmedlingen (2017a), ”Månadsstatistik” Arbetsförmedlingen (2017b), ”Etableringsuppdraget i siffror”, hemsida, tillgänglig via Arbetsförmedlingen (2017c), ”Arbetsförmedlingens verksamhetsstatistik ” Arbetsförmedlingen (2017d), ”Prognoser för utbetalningar –2021, ” (2016), ”Dags för större lönespridning?”, Arbetsmarknadsekonomisk rapport (2017), ”Arbetsmarknadsekonomisk rapport: Tudelningarna på arbetsmarknaden”, Arbetsmarknadsekonomisk rapport (2015), ”Matchningsanställningen – nya vägar till jobb”, A2015/881/A Bennmarker, , , , (2013), ”Jobbskatteavdrag, arbetslöshetsersättning och löner”, IFAU, Rapport 2013:10 , (2014), ”Utlandsföddas svårigheter på den svenska arbetsmarknaden – partiernas lösningar är otillräckliga”, Ekonomisk Debatt, Årg. 42, Nr. , (2010), ”Swedish Tax Policy: Recent Trends and ”, Report to the on Public Economics, 2010:4 (2014), ”En fungerande bostadsmarknad – en reformagenda”, tillgänglig via BMAS (2006), ”The effectiveness of on the Labour Market. 2006 Report of the Federal Affairs on the impact of the implementation of the proposals by the Commission for on the Labour Market (not including basic security benefits for job-seekers”, Summary of the results Bouvard, , , , , , (2013), ”How have the reforms shaped the German labour market?”, Trésor-Econonomics, Nr. (2013), ”Bostadsbristen och hyressättningssystemet – ett kunskapsunderlag”, Marknadsrapport, , tillgänglig via (2015), ”i korthet”, artikel, tillgänglig via (2016), ”Reviderad prognos över behovet av nya bostäder till 2025”, Rapport 2016:18 Cahuc, (2010), ”Det svenska anställningsskyddet”, Bilaga 6 till LU2011, i SOU 2010:93 , , , , (2001), ”Do Benefit Cuts Boost ? Swedish Evidence from the 1990s”, , Årg. 111, Nr. 474, s. Chetty, , , . & Rockoff, . (2014), ”Measuring the impacts of Teachers II: Teacher value-added and student outcomes in adulthood”, , vol. 104, nr. 9, s. , Innovation & Skills (2013), ”Better regulation framework manual”, tillgänglig via [] , (2009), ”Invandringen och de offentliga finanserna”, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2009:3 (2015), ”Yttrande över promemoria Förändring av husavdrag”, Yttrande, EBM A2015/0226 (2014), ”Statliga myndigheters lokaler. Utveckling av lokalhyror och areor”, Analys 3, ESV 2014:53 (2015a), ”Prognos: Statens budget och de offentliga finanserna, ” (2015b), ”Yttrande över promemorian Förändringar av husavdraget”, Remissvar, 3.4-321/2015 (2016), ”Prognos: Statens budget och de offentliga finanserna, ” (2016a), ”Övervakningsrapport avseende skattebefrielse för flytande biodrivmedel ”, Analysavdelningen, Dnr. (2016b), ”Bostäder och bebyggelse”, artikel, , tillgänglig via [] , , (2015), ”En förlorad generation? En om ungas etablering på arbetsmarknaden”, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2015:3 , (2015), ”Nya direktiv för utsläppshandeln. Rätt riktning på guppig väg”, Fores Policy Paper (2016), ”Employment by sex, age, professional status and occupation (1 000)”, databas, tillgänglig via [] (2015), ”Country Report . Including an on the prevention and correction of macroeconomic imbalances”, Commission Staff Working Document (2016a), ”Ameco” (2016), ”Country Report . Including an on the prevention and correction of macroeconomic imbalances”, Commission Staff Working Document Fall, och , (2015), ”Perspektiv på marginalskatter”, s. 525, Skattenytt Fichtl, (2015), ”Mini- and in . Effects of Marginal Employment on Unemployment”, Fores Policy Paper, 2015:3 (2016), ”Skatt på kemikalier i vissa konsumentvaror”, Lagrådsremiss (2008), ”Svensk finanspolitik. Finanspolitiska rådets rapport ” (2015), ”Svensk finanspolitik. Finanspolitiska rådets rapport ” (2016), ”Svensk finanspolitik. Finanspolitiska rådets rapport ” Finn, (2011), ”: design and implementation lessons for the British context”, Research report, , Nr. , och , (2014), ”Höjda eller sänkta marginalskatter för mer resurser till skolan?”, , , , , (2013), ”Dags för enkla skatter!”, , , , , Per & , (2004), ”Anställningsstöd – en väg från arbetslöshet till arbete?”, IFAU, Rapport 2004:17 , , , , (2008), ”Prices, Productivity and Wage Bargaining in Open Economies”, , Årg. 110, Nr. 1, s. , , (2011), ”Arbetsmarknadspolitikens effekter på sysselsättning och arbetslöshet – en översikt”, IFAU, Rapport 2011:7 , , (2000), ”labour market policies and real-wage determination – Swedish evidence”, IFAU, Working Paper 2000:7 , , (2003), ”Improving incentives in unemployment insurance: A review of recent research”, IFAU, Working Paper 2003:5 , , (2008), ”Do unemployment benefits increase unemployment? New evidence on an old question”, IFAU, Workings Paper 2008:15 , , (2007), ”Lyckas hyresregleringen motverka segregation i ?”, Ekonomisk Debatt, Årg. 35, Nr. 6, s. Företagarna (2013), ”Ett jobb blir till” Företagarna (2015), ”Småföretagsbarometern”, Riksrapport Företagarna (2016), ”Företagarnas undersökning om ägar- och generationsskiften 2015” (2014), ”Analys av sjukfrånvarons variation – väsentliga förklaringar av upp- och nedgångar ”, Socialförsäkringsrapport 2014:17 (2015), ”Avskaffande av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen (DS 2015:17)”, Remissyttrande, Dnr (2017), ”Ohälsomått”, Statistik & analys, tillgänglig via , Bas (2009), ”Institutions and labor market outcomes in the ”, Working Paper, IFAU, Nr. Halldén, , (2015), ”Ökar RUT-avdrag kvinnors arbetsmarknadsutbud?”, Ekonomisk Debatt, Årg. 43, Nr. 2, s. , (2016), ”Measuring ”, kapitel i ”, Unemployment, and Macroeconomic Transmission”, avhandling, , (2006), ”Hur påverkar en skatt på arbete utbudet och efterfrågan av arbetskraft? Vad säger nationalekonomisk teori och empiri?”, Rapport framtagen åt Hanushek, , (2006), ”How to improve the supply of high quality teachers”, i E. Hanushek och F. Welch (red. ), ”Handbook of the economics of education 2”, , , , (2010), ”Hur stor är risken för bestående hög arbetslöshet?”, Ekonomisk Debatt, Årg. 38, Nr. Henrekson, , (2015), ”Svenska skolresultat rasar – vad vet vi?”, IVA Henrekson, , (2014), ”Beskattning av personaloptioner och innovativt entreprenörskap: Expertrapport till ”, Bilaga 5 till slutbetänkande, SOU 2014:40 HM Revenue & Customs (2014), ”Scheme and Scheme”, Commentary Note, tillgänglig via , , (2008), ”Hur påverkas inkomsterna av skatteförändringar?”, IFAU, Rapport 2008:28 & Nicolini, (1997), ””, , Årg. 105, Nr. 2, s. , , Per (2016), ”Sjukskrivningarnas anatomi – en om drivkrafterna i sjukförsäkringssystemet”, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2016:2 IAF (2015), ”Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens föreskrifter (IAFFS 2015:3) om lämpligt arbete”, IAFFS 2015:3 IFAU (2014), ”Höjd inkomstrelaterad ersättning i arbetslöshetsförsäkringen”, Remissvar, dnr 174/2014 IMF (2014), ”2014 Article IV Consultation – Staff Report; Press Release; and Statement by the Executive Director for ”, IMF Country Report, nr 14/261 IMF (2015), ”. 2015 Article IV Consultation – Press Release; Staff Report; Informational ; and Statement by the Executive Director for ”, IMF Country Report, nr 15/329 , , (2006), ”Before and After the : The Performance of Labour Market Policy in ”, Discussion Paper Series, , 2100 & Ochel, (2007), ”Contracting-out employment services: temporary agency work in ”, , årg. 17, nr 2, s. , (2010), ”Effekten av delad föräldraledighet på kvinnors löner”, IFAU, Rapport 2010:5 , Per, Laun, , (2015), ”Kan vi jobba tills vi blir 75? Vad säger mikrodata om hälsa och arbetskapacitet bland de äldre i arbetskraften?”, IFAU, Rapport 2015:24 , , , , (2012), ”, Population Health, and Employment in ”, i D. A. Wise (red. ), ”Programs and Retirement around the World: Historical Trends in Insurance Participation and Reforms”, , (2013), ”Konjunkturläget ” (2014a), ”Lönebildningsrapporten ” (2014b), ”Vissa inkomstskatte- och socialavgiftsfrågor inför budgetpropositionen ”, dnr 2014-120-3.5.1 (2015a), ”Miljö, ekonomi och politik 2015” (2015b), ”Konjunkturläget ” (2016a), ”Konjunkturläget ” (2016b), ”Konjunkturläget ” (2016c), ”Konjunkturläget Mars 2016” (2017a), ”Konjunkturläget Mars 2017” (2017b), ”Prognosdatabasen” (2015), ”Siffror och fakta om offentlig upphandling. Statistik om upphandlingar som genomförts ”, Rapport 2015:9 Laun, (2012), ”Om förhöjt jobbskatteavdrag och sänkta arbetsgivaravgifter för äldre”, IFAU, Rapport 2012:16 Lazear, (2003), ”pay: incentives, retention or sorting?”, Discussion Paper 761, Liljeberg, , , , (2012), ”Leder nystartsjobben till högre sysselsättning?”, IFAU, Rapport 2012:6 , , (2015), ”– vilka söker, vem tar examen och hur går det sedan?”, IFAU, Rapport 2015:12 Loeb, , . (2000), ”Examining the link between teacher wages and student outcomes: the importance of alternative labor market opportunities and non-pecuniary variation”, Review of Economics and Statistics, vol. 82, nr 3, s. , (2016), ”Platt skatt för högre intäkter”, Timbro , , , , (2007), ”Den svenska jämviktsarbetslösheten: En översikt av kunskapsläget”, , Specialstudie nr. Löfven, (2015), ”nya jobbagenda”, tal på Socialdemokraternas 38:e ordinarie kongress, , (2001), ”subsidies and cuts in employers’ social security contributions: The verdict of empirical evaluation studies”, , årg. 140, nr 1, s. (2014), ”Ändring av kväveoxidavgiften för ökad styreffekt. Redovisning av ett regeringsuppdrag”, Rapport 6647 (2015a), ”Import och export av avfall”, databas, tillgänglig via [] (2015b), ”Mål i sikte. Analys och bedömning av de 16 miljökvalitetsmålen i fördjupad utvärdering”, Volym 2, Rapport 6662 (2016a), ”Snabbstatistik, nationella utsläpp av växthusgaser ”, hemsida, tillgänglig via [] (2016b), ”Minskad förbrukning av plastbärkassar. Redovisning av regeringsuppdrag”, skrivelse, , Ärendenummer NV-08250-15 Neumark, (2011), ”Spurring in Response to Severe Recessions: Reconsidering Hiring Credits”, NBER Working Paper Series, nr 16866 , (2009), ”Varför är den svenska ungdomsarbetslösheten så hög?”, Rapport till 2009/6 (2005), ”Den första anställningen. Hinder och möjligheter för soloföretag att anställa en första person”, R 2005:01 (2014), ”En bostadspolitisk agenda för . 63 förslag för ökat byggande” , , , , (2002), ”Den svenska sjukan – Sjukfrånvaron i åtta länder”, Ds 2002:49 (2009), ”Taxation of SMEs: issues and policy considerations”, Tax Policy Studies (2012), ”Activating Jobseekers: How Does It”, (2013a), ”Skills Outlook : First Results from the Survey of Adult Skills”, (2013b), ”International Migration Outlook ”, (2014a), ”Connecting People With . Activation Policies in the ”, (2014b), ”Education at a Glance 2014: Indicators”, (2014c), ”2013 Results: Perspective on Teaching and Learning”, , (2014d), ”Environmental Performance Reviews: ”, (2015a), ”Economic Surveys: ”, , (2015b), ”Education at a Glance 2015: Indicators”, (2015c), ”Improving Schools in : An Perspective” (2016), ”LFS by sex and age – indicators”, databas, tillgänglig via Pavoni, , G.L. (2007), ”Optimal Welfare-to-Work Programs”, Review of Economic Studies, nr 74, s. (2017), ”budgetunderlag 2018–2020”, Dnr A384.582/2016 (2012), ”Penningpolitisk rapport ” (2017), ”Penningpolitisk rapport. (2012), ”Regelförenkling för företag – regeringen är fortfarande långt från målet”, RiR 2012:6