mot · H4023722 · 2017-04-28 00:00:00 — För att ska klara av den akuta situationen behövs snabba och effektiva reformer som förbättrar vår mottagningskapacitet. får inte fokus på akuta åtgärder hindra det mer långsiktiga arbetet med att förbättra integrationen, och de problem vi står inför just nu får inte stå i vägen för en långsiktigt optimistisk syn på vad människor kan bidra med – oavsett om de är födda i eller i ett annat land. För att förbättra jobbintegrationen krävs en företagarpolitik som inte bestraffar och krånglar till det. Det behövs en arbetsmarknad som inte stänger ute. Det krävs effektivare och bättre möjligheter till vidareutbildning och svenska. Det behövs en mer effektiv offentlig sektor som inte fångar nyanlända i byråkrati utan i stället stöttar och hjälper människor att snabbt kunna skaffa sig en egen försörjning. Det är av största vikt att alla som kommer till får möjlighet att på riktigt komma in i det svenska samhället. Den vägen går genom arbetsmarknaden och möjligheten att komma i arbete. De system vi har i för mottagande och integration kräver genomgripande reformer. har varit öppet för samarbete och även föreslagit handlingskraftiga reformer för att klara av de utmaningar ställts inför. Mottagandet måste fokuseras på att hjälpa människor in i samhället, genom skola och arbete, i stället för att sikta in sig på människors tillgång till bidrag. Det bristfälliga mottagandet har utvecklats till en av stora samhällsutmaningar. Det behövs genomgripande reformer för att garantera att öppenheten mot omvärlden kan värnas och att alla som får uppehållstillstånd i på ett snabbt och effektivt sätt kan bli en del av samhället. Det krävs ett betydande reformarbete för att undvika ett kraftigt växande utanförskap. Svensk arbetsmarknad är tudelad. Sysselsättningsgraden bland utrikes födda är lägre än bland inrikes födda. Lägst är den bland lågutbildade och personer som kommit till . Mest problematisk är situationen för personer som saknar gymnasieutbildning. Hälften av de nyanlända har eftergymnasial utbildning, många av dem dessutom i bristyrken som läkare, sjuksköterskor och ingenjörer. För dem är det viktigaste att få sin utbildning snabbt validerad, kompletterad och få tillgång till effektiv svenskundervisning. Men för dem utan formell utbildning är det viktigt att andra vägar finns in på arbetsmarknaden, som nämns i avsnitt 6. Som konstaterar i sin rapport på arbetsmarknaden fångar sysselsättningssiffrorna bara en liten del av klyftan. Eftersom många av de utrikes födda arbetar mindre, har lägre löner, oftare statligt subventionerade anställningar och en mer otrygg situation på arbetsmarknaden så är den verkliga skillnaden ännu större. Arbetsförmedlingen har också visat sig särskilt ineffektiv när det gäller att förmedla jobb åt flyktingar, och det är därför särskilt viktigt för denna grupp med en effektiv resultatbaserad arbetsförmedlarpeng (som beskrivs närmare i avsnitt 6) i stället för dagens byråkratiska ansats. Arbetskraftsinvandringen är en stor tillgång för kompetensförsörjning, för samhällets ekonomi och för företagens konkurrenskraft. Dessutom innebär arbetskraftsinvandringen en säker väg hit för personer som har möjlighet att bidra med kompetens, kunskap och viktigt arbete. Det är ingen förlust för att underlätta för människor som kan försörja sig att stanna. Vi har mycket att vinna på välfungerande migration. Därför är arbetskraftsmigrationen av stor vikt. EU har inneburit stora framgångar för rörligheten av arbetskraft. Det är av stor vikt att vi värnar den fria rörligheten för människor, arbete, tjänster och studier. Det gäller både inom EU och för tredjelandsmedborgare som vill ta sig till EU. Arbetskraftsinvandringen är även mycket betydelsefull för EU som helhet. Det finns omkring två miljoner jobb i EU som inte tillsätts. Genom att underlätta också för både högkvalificerad och lågkvalificerad arbetskraft att komma till unionen för att jobba kan denna arbetskraftsbrist lättare motverkas. Det system för arbetskraftsinvandring som alliansregeringen införde tillsammans med 2008 har varit till stor nytta för företagens kompetensförsörjning, samhällets ekonomi och även gett många människor möjlighet att leva och arbeta i . Det svenska systemet måste värnas, och det är viktigt att agera mot alla förslag som skulle göra det svårare att komma till för att arbeta. Det är också viktigt för systemets hållbarhet och trovärdighet att det inte missbrukas. Men minst lika viktigt är att det inte sätter arbetande människor i rättslösa situationer och att byråkrati inte tillåts hindra en smidig kompetensförsörjning. Det är fortfarande ohållbart långa handläggningstider för arbetskraftsinvandring. Kraven är stelbenta och minimala brister i ansökan eller i arbetsvillkor kan leda till utvisning. Utannonseringskravet tolkas långt hårdare i än vad EU kräver. Små möjligheter till spårbyte gör att kvalificerade asylsökande som fått jobb ändå inte kan stanna i om de får avslag. Inget av detta vill regeringen göra någonting åt. Alla asylsökande som skaffar sig ett jobb ska kunna bli arbetskraftsinvandrare. måste man vänta man kan byta spår från asylsökande till arbetskraftsinvandrare. Genom att möjliggöra spårbyte från dag ett kan nyanlända med tillräcklig kompetens för att ta sig in på arbetsmarknaden snabbare integreras. 11.3 Höjd kompetens för fler jobb För att öka sysselsättningen och produktiviteten bland de nyanlända är det viktigt att ta vara på, utveckla och bygga vidare på de kompetenser som finns. Flyktingar som vill arbeta möter byråkratiska och ekonomiska hinder. Deras asylärende prövas ofta med mycket långa handläggningstider, deras kompetens fångas inte upp vid ankomsten och även akademiska kompetenser som det råder akut brist på tar att validera. Lönebildningen gör det svårare att konkurrera på lika villkor utan goda språkkunskaper. [173] Arbetsrätten prioriterar dem med många tjänsteår, vilket nyanlända saknar. Därtill förekommer diskriminering, medvetet och omedvetet. [174] Hindren till arbetsmarknaden måste rivas. Men nyanlända måste också ges större möjligheter att öka sin produktivitet i syfte att enklare och snabbare kunna ta sig in på arbetsmarknaden. kommer många människor inte in i samhället, utan hamnar i stället i ett permanent utanförskap. Delvis beror detta på bristande kunskap om hur fungerar. Det finns ett stort värde i att nyanlända tidigt får ta del av det svenska samhället och kunskap om hur det fungerar. Det kan handla om praktiska frågor som vart man vänder sig om man är i behov av hjälp, hur arbetsmarknaden ser ut och vilka regler som gäller i olika sammanhang. Det är information som snabbt måste förmedlas för att förbättra integrationen. Därför vill göra samhällsorientering obligatorisk att delta i redan under asylprocessen, och kommer därför att återkomma med förslag om det i kommande budgetmotioner. Kvaliteten i svenska för invandrare (sfi) är otillräcklig, som vissa privata och ideella utbildningsanordnare visat sig framgångsrika i att lära ut språk. har dock studerande inom sfi inte möjlighet att välja en annan utbildningsanordnare än kommunen eller de anordnare kommunen upphandlat. Genom att öppna upp för konkurrens mellan nya utbildningsanordnare kan kvaliteten inom sfi höjas. föreslår därför att det införs en sfi-peng. Alla som uppnår vissa grundläggande krav får möjlighet att erbjuda sfi-undervisning. Den som ska lära sig svenska får sedan möjlighet att välja hos vilken utbildningsanordnare den vill studera, och utbildningsanordnaren får betalt genom en typ av skolpeng som baseras på resultat. Stärkt utbildning för nyanlända barn Ett problem för många nyanlända barn är att de inte klarar av att nå målen i skolan. Många nyanlända barn har liten eller ibland ingen skolerfarenhet och tillsammans med dåliga kunskaper i svenska blir det svårt för dem att hänga med i undervisningen. För att kompensera för detta krävs av intensifierad skolgång med fokus på de viktigaste kunskaperna. Bland de viktigaste av dessa är förmågan att prata svenska. Antalet timmar med undervisning i svenska bör utökas för dessa barn. För att ytterligare intensifiera den i skolan och effektivisera lärandet bör även fjärrundervisning men framför allt distansundervisning användas så att nyanlända elever får fler timmar med lärande än de timmar de får i skolan. Då många nyanlända har mycket kunskap att ta igen bör även deras möjlighet till sommar- och lovskola utökas. Försöksverksamhet för tvåspråkiga klasser borde även införas för att stärka tvåspråkiga elever i deras språkutveckling och lärandeprocess. Nyanlända elever ska kunna ha ämnesundervisning både på sitt modersmål och på svenska. Utmaningen i att ta igen utbildning är desto större ju äldre barnet är. För att öka möjligheterna för elever som kommit till i högstadieåldern att klara godkänt och ta sig vidare till gymnasiet bör det bli tillåtet att låta dessa elever fokusera på något färre ämnen. Det ska i sig inte betyda mindre undervisningstid, utan att de centrala ämnena ges mer plats. Fler lärare i skolan För att skolan ska ha möjlighet att hantera den stora ökning av elever som den senaste tidens flyktingmottagande inneburit måste utbudet av lärare öka. För att lösa lärarbristen måste större reformer av läraryrkets attraktivitet genomföras. På kort sikt behövs dock andra lösningar. föreslår därför att kravet på lärarlegitimation slopas . Förutom att pensionerade lärare ska lockas tillbaka till skolan bör obehöriga lärare som arbetar inom skolan tillfälligt få dispens att sätta betyg. Lärarstudenter bör därtill kunna användas som en pedagogisk resurs i skolan. Med dessa åtgärder frigörs tid för de redan legitimerade lärarna. Därutöver bör det vara möjligt för vissa utrikesfödda, med uppehållstillstånd och som varit lärare i sina hemländer, att undervisa i hemspråk eller vara ett stöd i ämnesundervisning av elever med samma modersmål. Många som kommer till har såväl utbildning som lång arbetslivserfarenhet, inte sällan i yrken som vi har ett stort behov av i . Valideringsprocessen borde därför börja vid ankomst genom en omedelbar inventering av kompetens. De myndigheter, främst högskolorna, som i nästa steg snabbt får uppdraget att validera och komplettera dessa kompetenser måste också få resurser som möjliggör att de prioriterar dessa frågor inom sin verksamhet för att skapa en snabbare process. Möjligheten att använda EU:s gemensamma regelverk som standard för validering av utländska sjukvårdsutbildningar bör undersökas. Liknande metoder behöver också utarbetas för att bättre validera andra eftergymnasiala utbildningar än de på universitetsnivå. Många personer som kommit till har någon form av vårdutbildning. förväntas behovet av personal öka inom svensk hälso- och sjukvård. Långa valideringsprocesser för personer från tredjeland hindrar dock landsting, kommuner och företag från att möta arbetskraftsbristen. Möjligheterna till kostnadsbesparingar är betydande med snabbare validering. 11.4 Sänkta trösklar ger fler jobb En stor del av de nyanlända har kort utbildningsbakgrund. Av deltagarna i etableringsuppdraget har ungefär hälften enbart förgymnasial utbildning. [175] Utbildning har en viktig roll att spela för att fler ska bli anställningsbara, men utbildningssatsningar räcker inte. Som nyanländ utan referenser eller kunskaper i svenska kan det vara svårt att hävda sig på den svenska arbetsmarknaden där ingångslönerna är höga och arbetsrätten stel. [177] Dagens arbetsrätt ökar risken, och därmed den förväntade kostnaden, av att anställa. Det missgynnar särskilt personer vars kompetens är svårbedömd, t.ex. utlandsfödda som inte har gått i skolan i . [178] Parterna behöver därför ta ett större ansvar för att sänka trösklarna. Ingångsjobben, som beskrivs närmare i avsnitt 6, fyller här en viktig funktion. Företagande är ett sätt för många nyanlända att etablera sig. För att fler ska få chansen att försörja sig som företagare måste företagsklimatet förbättras. Minskat regelkrångel, rådgivning och möjligheter till startfinansiering är särskilt viktigt för dem som inte har svenska som modersmål eller som saknar kontaktnät i . Förslaget om ingångsföretag, som presenteras i avsnitt 6, är ett viktigt sätt att sänka tröskeln till företagande. Flyttat etableringsansvar från Arbetsförmedlingen till kommuner och civilsamhälle krävs för att få en bättre fungerande etablering. Och jobbstimulanser i bidragssystemen måste förstärkas för att få ytterligare drivkrafter att hitta jobb. För att fler nyanlända ska få ett jobb krävs att arbete uppmuntras från dag ett, att det finns arbetsmarknadspolitiska åtgärder, inklusive anställningsstöd, tillgängliga, att ingångslönerna anpassas, att arbetsmarknaden är flexibel och att egenföretagande underlättas. [179] Detta utgör tillsammans kärnan i politik för att sänka trösklarna till arbete för nyanlända. är grundregeln att en person som saknar uppehållstillstånd inte får arbeta, men en asylsökande kan beviljas undantag, s.k. AT-UND. vill vända på detta och låta alla asylsökande arbeta. I stället för att arbetsförbud ska vara regel bör utgångspunkten vara att alla tillåts arbeta. Det bör också bli lättare för företag att erbjuda, och för asylsökande att få tillgång till, praktikplatser. Om etableringen ska fungera måste det alltid löna sig att arbeta. Alliansregeringen införde därför ett system där den som jobbar inte förlorar all sin ersättning, utan det fanns en jobbstimulans som trappade ned etableringsersättningen långsammare. I grunden handlar det om att skapa drivkrafter för fler att arbeta mer. Det har regeringen tagit bort. vill att det alltid ska löna sig att arbeta, och vill därför återinföra jobbstimulansen. Vi ämnar återkomma med förslag om detta i kommande budgetmotioner. Kostnadseffektiviteten i dagens mottagningssystem är oacceptabelt låg. Med ett stort antal människor som söker asyl i har detta inneburit en ohållbar kostnadsökning. Ska öppenhet värnas finns det inget alternativ till att genomföra betydande besparingar inom migrations- och integrationspolitiken. Men kravet på att förbättra kostnadskontrollen bygger på mer än viljan att värna öppenheten. Oavsett hur migrationspolitiken utformas framöver finns det hundratusentals nyanlända som, om de inte snabbt kommer i arbete, kommer att innebära en kostnad för det offentliga framöver. Ansvar för statsfinanserna förutsätter att man begränsar denna kostnad. föreslår därför reformer som minskar kostnaden för migration och integration. Tillsammans med förbättrad jobbintegration leder detta till bättre förutsättningar för en långsiktigt ansvarsfull och hållbar finanspolitik. Effektivare och billigare boende En av de största kostnaderna är utgifter för asylsökandes boende. har kostnaderna för asylsökandes boende ökat kraftigt. Delvis beror det på att fler sökte asyl, men även kostnaden per person mer än fyrdubblades. Den kraftiga uppgången av antalet asylsökande inleddes i ett läge som redan var hårt ansträngt. var kostnader för asylsökande i eget boende i snitt . För hyreslägenheter med självhushåll var det , för korridorsboenden och för de tillfälligt upphandlade boendena . Absolut dyrast var boendet i kommunala evakueringsboenden, som uppgick till hela , även om också uppger att kostnadsuppskattningen är osäker. De som hyreslägenheter kostar motsvarar i månadshyra. [181] De tillfälliga boendenas kostnader motsvarar nästan per person och månad. Som jämförelse kostar en genomsnittlig lägenhet i . [182] Skulle tre personer bo där, vilket knappast kan räknas som trångbott, blir kostnaden per person , eller en sjättedel av kostnaden per person i tillfälliga boenden. Detta illustrerar vilka överpriser som gått till boenden på grund av den dåliga beredskapen. Det finns många åtgärder som hade kunnat vidtas för att minska kostnaderna för boende, och som kan vidtas nu för att minska kostnaderna . Särskilt viktigt framöver är att förmår använda det utbud av boenden som finns decentraliserat och hos mindre aktörer, dels för att detta kan minska kostnaderna och öka flexibiliteten i asylmottagandet, dels för att sådana boendeformer medger en mer naturlig och nära kontakt med det svenska samhället. En tragisk konsekvens av det oordnade mottagandet är att många personer nu tvingas flytta till nya boenden eller nya kommuner. Flyktingar som påbörjat en välfungerande integrationsprocess och kommit att bli en del av det lokala samhället tvingas flytta till helt nya platser. Det är upprivande för de familjer som drabbas och det skadar integrationen i samhället. I de flesta fall är det ofrånkomligt då det är säsongsboenden vars avtalstid går ut. Det handlar också om att sprida ut folk efter att ha tvingats placera dem för trångbott, eller att avtal med de dyraste boendena tar slut. Det är inte heller kostnadseffektivt för samhället att integrationsprocess och jobbsökande avbryts och får inledas från början på en helt ny plats. Att helt upphöra med omflyttningarna av människor är därför inte möjligt. Men oavsett orsak är effekterna negativa för de som tvingas flytta och för integrationsprocessen i stort. vill därför ge i uppdrag att se över hur man kan se till att de familjer och enskilda som måste flyttas från ett boende kan få bo kvar i samma kommun eller närområde i de fall det är ekonomiskt försvarbart. I den mån det är möjligt borde även asylsökande som får uppehållstillstånd placeras så nära sitt boende under asylprövningen som möjligt. Ett sätt att minska kostnaderna för mottagandet, utan att lämna människor utan försörjning, är att göra om vissa ersättningar till lån. På samma sätt som studenter försörjer sig med hjälp av studielån bör nyanlända kunna försörja sig med hjälp av lån under sin första tid i . föreslår därför att etableringsersättningen, som i normalfallet ges en etableringsplan gäller, görs om till ett etableringslån. Etableringslånet ska bestå av både en bidragsdel och en lånedel, med samma proportioner som dagens studiemedel. System där förmånliga lån ges till nyanlända för att hjälpa dem under deras första tid i sitt nya hemland finns i bl.a. och . Viss återbetalning av etableringslånen bör ske även från annan inkomst än lön. Kombinerat med förstärkta jobbstimulanser i de aktuella ersättningssystemen innebär detta att marginaleffekterna av att komma i arbete sänks. Etableringslån medför en ekonomisk besparing genom att vad som var utgifter omvandlas till lån som ska återbetalas. Enligt budgetlagen får utlåning för vilken den förväntade förlusten är låg finansieras med lån i . Annars ska utlåningen anslagsfinansieras. För att säkerställa konservativa beräkningar har därför alltid anslagsfinansierat etableringslånen. Trots denna redovisningstekniska försiktighet kvarstår det faktum att etableringslånen leder till stora förväntade besparingar. kommer att återkomma med förslag om etableringslån i kommande budgetmotioner. Ökat inslag av arbetsbaserade välfärdsförmåner för nyanlända Det svenska välfärdssystemet utmärker sig både genom sin generositet och genom den utsträckning i vilken välfärdsförmåner erbjuds utan behovsprövning. Även inom det generella välfärdssystemet finns dock en tydlig uppdelning mellan bosättningsbaserade välfärdsförmåner, som alla i landet har rätt till, och arbetsbaserade välfärdsförmåner, som endast de som arbetat har tillträde till. I syfte att minska kostnaderna för mottagandet bör fler välfärdsförmåner göras arbetsbaserade för nyanlända. Att, som , fortsatt erbjuda samma generösa nivå till alla, oavsett hur mycket var och en bidragit till samhället, är inte förenligt med en ansvarsfull hantering av de offentliga finanserna. Tillgången till sjukvård och utbildning ska självklart inte påverkas av denna princip. Nedan beskrivs ett antal reformer som i högre grad gör att människor kvalificerar sig in i välfärden. ämnar återkomma med ytterligare förslag på detta område i framtida motioner. Minskad möjlighet till retroaktiv föräldraförsäkring Nyanlända, och svenska medborgare som återinvandrar, med barn i åldrar som berättigar till föräldraledighet ges retroaktiv rätt till föräldraförsäkringens alla per barn. Det innebär att särskilt nyanlända kvinnor med små barn kan inleda sin integrationsprocess med att vara föräldralediga mycket . [183] Detta riskerar att fördröja och försämra deras integration på den svenska arbetsmarknaden. [184] har föreslagit en gräns för nyanlända flyktingars föräldraledighet vid barnets tvåårsdag. Inom ramen för den migrationsöverenskommelse som träffades mellan , de övriga allianspartierna samt regeringen beslöts att rätten till retroaktiv föräldrapenning bör begränsas kraftigt för nyanlända familjer. Regeringen har tagit steg för att till slut genomföra dessa delar av överenskommelsen, men dessa åtgärder är inte tillräckligt kraftfulla. Avskaffat efterlevandestöd för ensamkommande barn och ungdomar Det är rimligt att barn och ungdomar som väntas få sin försörjning tryggad av det allmänna inte också ges rätt till efterlevandestöd. föreslår att rätten till efterlevandestöd avskaffas för denna grupp. Det skulle göra reglerna för underhållsstöd och efterlevandestöd mer enhetliga. ämnar återkomma med förslag om detta i kommande budgetmotioner. Borttaget undantag för flyktingar inom garantipensionen För att vara berättigad till garantipension måste en person ha fyllt och haft en låg eller obefintlig inkomstgrundande pension. För att få full garantipension krävs att personen i fråga har bott i från det år hen fyllt till dess hen fyllt . Uppfylls inte detta krav minskas garantipensionen proportionellt mot hur personen bott i i förhållande till . Undantag från denna regel görs dock för personer som beviljats uppehållstillstånd som flykting, annan skyddsbehövande eller motsvarande äldre bestämmelser. [185] vill att undantaget från kravet om 40 års boendetid i tas bort, och avser att återkomma med förslag om detta i framtida budgetmotioner. Borttaget undantag för flyktingar inom sjukersättningen För att vara berättigad till full sjukersättning (tidigare benämnd förtidspension) på garantinivå måste en person uppnå en tillräckligt hög försäkringstid. man efter bor utomlands minskar försäkringstiden. Undantag från denna regel görs dock för personer som beviljats uppehållstillstånd som flykting, annan skyddsbehövande eller motsvarande äldre bestämmelser. [186] Dessa får räkna tid i sitt hemland som om det var boendetid i . vill att detta undantag avskaffas. Det skulle stärka de offentliga finanserna med 2018. Kommunerna är nyckelaktörer i den svenska integrationspolitiken. De flesta kommuner vill vara med och ta sitt ansvar för flyktingmottagandet. Men de saknar verktyg för ett värdigt och välfungerande mottagande. vill därför se reformer som ger kommunerna rätt verktyg för att klara integrationen. Ansvaret för mottagande och etablering bör därför flyttas till kommunerna. I stället för att ska anordna boende under asylprövningen och kommuner sedan stå för placeringen när en asylsökande fått uppehållstillstånd, vill vi att boendeansvaret ska ligga på kommunerna från början. Det kommer att minska antalet steg i asylprocessen, göra att kommuner kan planera asylboendens placering själva och underlätta för asylsökandes möjlighet att bo kvar på samma plats utan att behöva flyttas runt. Landets kommuner behöver en större långsiktighet i sitt arbete. Därför föreslår vi att etableringsreformen dras tillbaka som kommunerna övertar uppdraget att ta emot asylsökande. Syftet är att man ska kunna initiera etableringen lokalt. På detta sätt kan kommunerna skaffa sig ett inflytande över anläggningsboendena som man inte haft. Behovet av en bättre dialog mellan myndigheter och kommuner är alltjämt stort. En följd av kommunernas utökade uppdrag är att roll renodlas till att omfatta asylprocessen samt till att utöva tillsyn för att upprätthålla kvaliteten i mottagandet. På så vis skapas förutsättningar för att korta handläggningstider och stärka kompetensen hos handläggarna.