ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5023312 · 2017-10-05 00:00:00 — Jägar-id som identifiering vid åtelkameror och fällor ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att endast märka viltkameror med jägar-id för att anse kravet inom upplysningsplikten tillgodosett och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om märkning av viltfällor enbart med jägar-id för att tillgodose kravet på kontaktuppgifter till ansvarig fångstman och tillkännager detta för regeringen. Regeringen bereder i skrivande stund ett lagförslag om att göra det tillåtet att sätta upp så kallade viltkameror/åtelkameror utan tillståndsplikt. Detta kommer dock att innebära en upplysningsplikt gentemot allmänheten om att kameraövervakning sker och vem det är som är ansvarig för övervakningen, allt enligt 16 § kameraövervakningslagen. Detta är rimligt ur ett integritets- och tillsynsperspektiv men kan medföra risker för den enskilda jägaren som ska stå som ansvarig för den aktuella kameran. Hot och våld mot jägare har ökat och innebär att riskerna med att vara jägare blivit än mer påtagliga. Detta måste därför vägas in i hur märkning ska gå till vid exempelvis viltkameror. Regeringen måste därför när man återkommer till med ett lagförslag i frågan tydliggöra att det jägar-id som finns i register på varje jägare är tillräckligt för att anse att kraven i 16 § kameraövervakningslagen är uppfyllda. Även fällor som placeras i naturen måste i vara märkta med namn och kontaktuppgifter till den fångstman som har placerat ut fällan och som är ansvarig för att vittja fällan . Även i dessa fall finns en stor risk för hot och våld gentemot de som bedriver viltvård på detta vis vilket gör att det borde räcka med att även fällor märks med jägar-id ur databas.
mot · H5023313 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vårda och bevara den biologiska mångfalden och tillkännager detta för regeringen. Att jordbruk i allt större omfattning bedrivs storskaligt är en del av utvecklingen. Tyvärr kan det medföra att den biologiska mångfalden blir lidande i och med att jordbruket i av hårdnande konkurrens i alla lägen inte kan främja habitaten för småvilt i den utsträckning som skulle vara önskvärt. Men med relativt enkla medel går det att få stora positiva effekter för både flora och fauna. Jakten spelar givetvis en mycket stor roll i detta. Genom en långsiktigt hållbar predatorjakt kan man till viss del reglera förekomsten av fältvilt och därigenom underlätta för en balans och mångfald i faunan. Utöver det finns fyra enkla grundprinciper för att gynna fältviltet: Skapa eller värna miljöer som ger skydd för viltet och möjligheter till föryngring. Under växtodlingssäsongen finns ofta tillräckligt med skydd, men när skörden är avklarad minskar platserna för viltet att gömma sig betydligt. Efter skörden kan lantbrukaren lämna kvar skörderester på valda delar av odlingsmarken, eller låta kanter av odlingsmarken vara, och därigenom skapa en skyddande miljö för fältvilt. Fältviltet behöver variationsrik föda . Fälthönskycklingar är till exempel mycket beroende av proteinrik insektsdiet under sina första levnadsveckor. Det gäller därför att se till att även insekter trivs genom att så eller bevara områden med lämpliga växter. Ett sätt att förbättra pollinering och naturlig skadedjursbekämpning, och skapa gynnsamma förhållanden för fälthöns, är att satsa på blommande fältkanter som ger föda och livsmiljöer åt bin, humlor och andra nyttoinsekter. Vatten är en nödvändighet. Förutom det uppenbara skapas det ofta en gynnsam miljö runt vattendrag som ger både föda och skydd för viltet. Ge möjligheter för viltet att röra sig i landskapet utan alltför stora risker att exponeras för rovdjur eller trafik. Kunskapen och möjligheter finns för att skapa goda betingelser i jordbrukslandskapet. Men för att ge än bättre förutsättningar för fältviltet behövs fler tydliga och enkla instrument för både jordbrukare och jägare att nyttja. Exempelvis skulle ekologiska fokusarealer kunna nyttjas ännu bättre genom att ge tydliga incitament för lantbrukaren att vidta de åtgärder som behövs för att skapa gynnsamma miljöer för djur- och växtliv. Boriana (M)
mot · H5023314 · 2017-10-05 00:00:00 — Möjlighet för nationalparker att bedriva kommersiell verksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten för nationalparker att bedriva kommersiell verksamhet och tillkännager detta för regeringen. finns det runt om i 29 nationalparker på sammanlagt . Dessa nationalparker ger människor möjlighet att på ett enkelt sätt ta del av vår fantastiska och mångfasetterade natur i form av fjäll, skärgårdar och skogar. Naturturismen fortsätter att växa. Av dessa 29 nationalparker är det 18 som tänkt ägna sig åt kommersiell verksamhet via försäljning av exempelvis souvenirer men också tjänster som kajakpaddling och hundspannsturer. Dessvärre finns det ett generellt förbud för nationalparker att bedriva kommersiell verksamhet. Detta innebär att de nationalparker som vill bedriva försäljning måste ansöka om tillstånd och dispens hos där är belägen. I vissa fall ska emellertid ansökan skickas till . Även för större arrangemang inom krävs särskilt tillstånd. Inte heller får svenska nationalparker ta emot donationer, i motsats till exempelvis museer som ligger under . Problematiken med att nationalparker inte får bedriva kommersiell verksamhet har uppmärksammats tidigare. I regeringens höstbudget 2011 föreslogs att regelverket för nationalparkerna skulle ses över i syfte att möjliggöra viss kommersiell verksamhet. Regeringen gav därefter i uppdrag att se över och modernisera regelverket. Detta var ett välkommet första steg. Dock finns det ytterligare steg kvar att ta. Det känns orimligt att det för våra nationalparker fortsatt ska behövas tillstånd av eller för att kunna erbjuda gästerna möjligheter till souvenirshopping eller utökade naturupplevelser. Någonting som för de flesta andra liknande verksamheter är självklarheter. Mot bakgrund av detta bör regeringen därför se över möjligheten att tillåta nationalparker att bedriva kommersiell verksamhet utan särskilt tillstånd från eller . Boriana (M)
mot · H5023315 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. Skydd mot diskriminering är en självklarhet i ett fritt, öppet och demokratiskt samhälle. Det var på uppdrag av den moderatledda regeringen som () bildades genom att de fyra dåvarande ombudsmännen mot diskriminering slogs ihop. (JämO) hade hand om könsdiskriminering, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) övervakade diskriminering som hade samband med etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, () hade hand om diskriminering som hade samband med funktionsnedsättning och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) övervakade att lagar om diskriminering på grund av sexuell läggning följdes. infördes också en ny diskrimineringslag som stärker skyddet mot diskriminering i en rad avseenden. Dagens system där DO driver diskrimineringsärenden är emellertid i behov av att reformeras. Som en statlig myndighet har DO betydligt större resurser än en enskild näringsidkare, vilket i en tvist kan skapa ett osunt förhållande. Det är få, om ens några, små aktörer som vågar göra annat än att gå med på förlikning när DO hotar med stämning. Ett uppmärksammat fall skedde i . En manlig läkare sträckte fram handen för att hälsa på en kvinnlig patient, men kvinnan vägrade varpå läkaren remitterade kvinnan till en kvinnlig läkare. Uppgifterna går isär om vad som exakt hände men kvinnan stämde läkaren för diskriminering och krävde i skadestånd. Läkaren fälldes först i tingsrätten men blev senare frikänd i hovrätten. För att systemet ska bli mer rättvist bör rättsprocessen i ett diskrimineringsärende vara förenad med vissa kostnader även för den som anser sig vara diskriminerad. Risken med ett avgiftsfritt civilrättssystem är att många fler anser sig diskriminerade än de som i lagens mening faktiskt är diskriminerade. Boriana (M)
mot · H5023316 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ta bort licenskravet på alla mynningsladdare oavsett när de är tillverkade och tillkännager detta för regeringen. Vapen tillverkade som inte har enhetspatron, i huvudsak mynningsladdare och kammarladdare, är licensbefriade. Men intresset för att skjuta med mynningsladdare är stort och vissa vill kunna köpa nya mynningsladdare för att använda för sin hobby. krävs det licens på ett sådant vapen som är mynningsladdat och tillverkat efter 1890. Det innebär att det är ytterligare ett ärende för polisen att hantera, vilket både kräver personaltid och innebär kostnader för polisen. För att underlätta detta borde man därför ta bort licensplikten även för mynningsladdare som är tillverkade efter 1890.
mot · H5023317 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att skyndsamt se över och underlätta de krav som gäller för att förnya vapenlicenser för skyttar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ta bort kravet på synnerliga skäl och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att underlätta för skyttar att kunna skaffa fler vapen när intresset växer och behoven ökar och tillkännager detta för regeringen. är en stor sport i och sporten måste få mer rimliga krav för att man ska kunna införskaffa och äga sina tränings- och tävlingsvapen. Den utbildning och de kunskapskrav som ställs på våra skyttar är omfattande och det tar upp till innan en fullgod skytt är färdig. Krav ställs på en aktiv skytt att vara medlem och aktiv i en godkänd skytteförening och att träning och tävling sker regelbundet. har de hårdaste kraven på förvaring av vapen. Legala skjutvapen är inte något problem när det gäller vapenbrott i . De vapen som används vid brott i är nästan helt uteslutande olagliga importerade och insmugglade vapen till landet. Mål- och prickskyttar har ett sportintresse och ett stort vapenintresse och de är måna om att kunna utveckla detta på bästa sätt. De flesta skyttar tävlar och tränar i olika klasser så de har ett behov av många olika vapen för att kunna delta och bli duktiga i sin sport. ifrågasätts en målskytt när det gäller om behovet fortfarande kvarstår att få behålla sitt vapeninnehav. En omfattande utredning drar igång igen innan personen återigen får ett godkännande för sina vapen. Denna hantering och process är helt orimlig och tar mycket tid av polisens vapenhandläggare, köerna växer och handläggningstiderna blir orimligt långa. Formuleringen synnerliga skäl måste tas bort och ersättas med förslagsvis särskilda skäl. Vid synnerliga skäl måste polisen göra en omfattande utredning vilket inte är rimligt då skytten har uppfyllt de formella kraven som skytt och har intyg om detta från sin förening och då egentligen bara ska kontrolleras mot belastningsregistret och sedan godkännas. Kraven för att inneha vapen och bedriva är redan höga och ansvarig förening har mycket bra koll på vilka som är aktiva och inte. Därför behöver man underlätta femårsregeln avsevärt med att som krav endast kräva ett intyg från skytteföreningen och skytten om att man är aktiv och därmed behöver sina vapen. Man måste också i de nya reglerna ha förståelse för att en skytt kan ha perioder där denne inte kan vara lika aktiv som normalt på grund av t.ex. familjebildning, husköp, sjukdom arbete m.m. Att man tillfälligt har minskat sitt kan inte heller innebära att man måste sälja sina vapen för att sedan tvingas köpa nya när man mer aktivt kommer igång igen. Om man underlättar licenshanteringen av de lagliga vapnen för jägare och målskyttar så får polisen mer resurser över för att jaga illegala vapen som är samhällets stora problem.
mot · H5023318 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en bättre granskning för public service och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över vilka verksamheter som ska ligga inom public services uppdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ekonomin för public service med målet att halvera kostnaden och därmed sedan kunna halvera tv-avgiften och tillkännager detta för regeringen. Public service kostar drygt åtta miljarder och finansieras i huvudsak av tv-avgiften som betalas av alla med en tv-mottagare. Public service ska vara opolitiskt och leverera samhällsinformation på ett säkert och opartiskt sätt. Detta är mycket viktigt, men fler och fler upplever att så inte sker och förtroendet för public service urholkas. Därför är det viktigt att man tar kritiken på allvar och därför genomför en grundlig utredning om public services sätt att arbeta och förmedla samhällsinformation. Det är också viktigt att se över hela uppdraget och dess kostnader. Kan man sänka kostnaderna för public service? Förutom att producera program ägnar sig SVT åt att driva runt 60 officiella Facebookgrupper, vilket kan diskuteras om det verkligen ligger inom ramarna för uppdraget. Är två tv-kanaler i public services regi verkligen rimligt eller skulle det räcka med en av kanalerna? Är produktion av dokusåpor verkligen det licensbetalarna vill betala för? Genom att halvera antalet kanaler, se över ekonomin samt förtydliga public services uppdrag borde det även gå att halvera kostnaden och tv-avgiften.
mot · H5023320 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket så att beloppet måste uppgå till innan räkningen för en trängselavgift eller broavgift skickas ut, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att underlätta för åkerier, bussbolag och andra företag med många fordon i rörelse att få så få fakturor på trängsel- och broavgifter som möjligt, vilket sparar arbete och bokföringskostnader för företaget, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över straffavgiften på vid försening med betalning av trängsel- och broavgift och ersätta den med en mer rimlig avgift och tillkännager detta för regeringen. skickar Transportstyrelsen ut räkningar för trängselavgifter och broavgifter i . Beloppen kan vara mycket låga, exempelvis eller . Det kan inte vara kostnadseffektivt att administrera så låga summor och det väcker onödig irritation med så små summor på en räkning. Därför bör vi se över möjligheterna att samla ihop beloppen så att de minst uppgår till innan räkning på beloppet skickas ut. Vi behöver också se över hur vi kan underlätta ytterligare för företag med många fordon för att begränsa antalet fakturatillfällen så mycket som möjligt för att spara arbete och bokföringskostnader för företaget. Den höga straffavgiften på vid för sen betalning behöver också ses över för att vara på en mer rimlig nivå.
mot · H5023321 · 2017-10-05 00:00:00 — Försörjningsstöd till personer som uppehåller sig illegalt i landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att förbjuda kommuner att ge ekonomiskt stöd till personer som befinner sig illegalt i , och detta tillkännager för regeringen. slog fast att en kommun inte har skyldighet att hjälpa personer som fått avslag på sin asylansökan som gömmer sig för att slippa lämna landet ekonomiskt. ”Den som håller sig gömd i syfte att undandra sig verkställighet av ett avvisningsbeslut har inte rätt till försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen”, skriver domstolen i en sammanfattning. Trots det fortsätter några av landets kommuner att ge personer som vistas illegalt i landet försörjningsstöd. är ett bra land att leva i och det är på ett rent mänskligt plan enkelt att förstå att människor inte vill lämna efter avslag på en asylansökan. Men den som har fått avslag måste lämna landet. Svensk lag gäller för alla och skattepengar ska inte finansiera uppehället för personer som befinner sig illegalt i landet. Boriana (M)
mot · H5023323 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införa en trafiklärarlegitimation och tillkännager detta för regeringen. ser vi ett växande problem med så kallade svarta trafikskolor. De negativa konsekvenserna av detta är många. Människor blir lurade att betala dyra pengar för körlektioner där man får dålig, eller till och med direkt felaktig utbildning. Köerna till förarproven växer, då allt fler blir underkända. Skatteintäkterna blir lägre, och de svarta trafikskolorna konkurrerar ut de riktiga trafikskolorna som får svårare att klara sig och tvingas lägga ned. Och inte minst är det ytterst problematiskt ur trafiksäkerhetssynpunkt när många elever får en dålig utbildning. finns det ingen trafiklärarlegitimation som konsumenten kan efterfråga eller kontrollera. Transportstyrelsens tillsyn av trafikskolor gäller per definition bara de auktoriserade trafikskolorna. En trafiklärarlegitimation ökar möjligheten för eleverna att kontrollera att trafikläraren och trafikskolan är auktoriserad. Denna åtgärd kan därför vara en del i att minska de svarta trafikskolorna, men behöver sannolikt också kompletteras med ytterligare åtgärder. Boriana (M)
mot · H5023324 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om skattesystemet och tillkännager detta för regeringen. Under alliansregeringens gick från att vara det land i världen som hade det högsta samlade skattetrycket till att vara nummer fem, efter , , och . En femteplats i det avseendet är en föga hedrande placering, och de skattesänkningar som påbörjades under alliansregeringen hade behövt fortsätta för att skattetrycket i skulle hamna på en rimlig nivå. Istället har vår nuvarande S–MP-regering gått den motsatta vägen, och höjt ett stort antal skatter sedan sitt tillträde, och mer är att vänta. har åter passerat och har det fjärde högsta skattetrycket i världen. När det gäller marginalbeskattning av inkomst är det än värre. har de högsta marginalskatterna i världen. Vi befinner oss mycket långt bort från det som var en av grunderna –skattereform, att de allra flesta skulle betala en inkomstskatt på (den samlade kommunalskatten), och för de med riktigt höga inkomster skulle det också utgå en statlig skatt om . Ingen skulle sålunda betala av sin inkomst i skatt. har allt fler kommit att betala den statliga skatten då gränsen för när denna skall betalas inte justerats uppåt i takt med den ekonomiska utvecklingen. Den övre gränsen i den statliga inkomstskatten, den så kallade värnskatten, har införts med skatt på inkomster över en viss nivå, och kommunalskatterna i har höjts så att det genomsnittliga samlade kommunalskatteuttaget är . Skatter används i andra sammanhang som styrinstrument för att motverka icke önskvärda beteenden. Koldioxidskatt, tobaksskatt och alkoholskatt är exempel på sådana skatter. Och inte minst de två sistnämnda är av detta skäl höga i . I det perspektivet är det en stor paradox att också har världens högsta skatter på arbete. Att arbeta och göra rätt för sig är rimligen ett beteende som bör uppmuntras, inte motverkas. Att inte få behålla minst hälften av sin inkomst efter skatt är dessutom principiellt felaktigt och direkt stötande. Det är helt enkelt ett anständighetskrav att alltid få behålla minst hälften av frukterna av sitt arbete, oavsett vilken inkomst man har. Det finns de i som betalar i marginalskatt. Det är en helt oacceptabel nivå, och med den politik som förs finns det dessutom inga garantier för att det stannar vid denna nivå. Såväl i som runt omkring i kommuner och landsting ses ofta skattehöjningar som den enkla lösningen på alla problem. Mot ovan redovisad bakgrund behöver hela den svenska inkomstbeskattningen reformeras. Marginalskatterna behöver sänkas radikalt. I ett första steg genom att värnskatten avskaffas, men man bör också titta på möjligheten att helt slopa den statliga inkomstskatten. Detta är dock en betydligt större förändring, inte minst med tanke på finansieringen. Slutligen behöver principen att alltid få behålla minst hälften av sin inkomst tydligt slås fast, vilket bör övervägas att göras genom att ge den grundlagsskydd. Boriana (M)
mot · H5023325 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att tillsätta en förutsättningslös utredning om huruvida bostadstillägget till pensionärer kan följa bostadskostnadernas utveckling på ett bättre sätt än och tillkännager detta för regeringen. Att kunna bo väl är viktigt , inte minst vad gäller bostadens och områdets tillgänglighet. Försämrad syn, behov av rollator eller andra besvär ska inte bli till hinder för god livskvalitet och självständighet bland äldre. Tillgängliga bostäder kan dessutom bidra till att minska vård- och omsorgskostnaderna och förhindra fallolyckor. I en del kommuner finns sådana bostäder, i andra är det brist på dem. Men ett mer generellt bekymmer är att tillgängliga bostäder ofta återfinns i det nyproducerade bostadsbeståndet där kostnaderna inte sällan är som högst. Ett pensionärshushålls ekonomiska förutsättningar spelar stor roll för möjligheterna att antingen bo kvar eller skaffa en bra bostad som fungerar väl att åldras i. Bostadstillägget för pensionärer är betydelsefullt i sammanhanget och det är riktat främst till de med lägre pensioner och till ensamstående. Det ska enligt sin grundtanke ge pensionärer, oberoende av bostadsort, möjlighet att efterfråga och behålla en bostad med tillfredsställande standard även i nyproduktion. I bostadstillägget finns ett tak för bostadsutgiften som ligger på . Detta tak har inte förändrats , som snitthyrorna ökat med och hyrorna i nyproduktion med . På många håll är det svårt att hitta en tillgänglig bostad med i månadshyra; exempelvis ligger snitthyran i en nyproducerad enrumslägenhet över denna summa. När bostadstillägget inte följer med i hyresutvecklingen får äldre, särskilt de med lägre inkomster, svårt att bo kvar alternativt att kunna flytta till en tillgänglig bostad. En höjning av taket för bostadsutgiften skulle kunna öka möjligheterna för äldre med låga inkomster att flytta till eller bo kvar i en bostad med god tillgänglighet. Taket i bostadstillägget bör på ett bättre sätt kunna följa bostadskostnadernas utveckling. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H5023327 · 2017-10-05 00:00:00 — Exportstöd till svensk småbåtsindustri ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheten att införa ett exportstöd liknande det i andra länder för att få igång exporten hos svensk småbåtsindustri och tillkännager detta för regeringen. har en lång tradition av båtbyggande. har många små och medelstora företag som bygger mindre fritidsbåtar. Den internationella konkurrensen har ökat och den svenska exporten har minskat. När exporten av småbåtar minskar så försvinner det jobb i mindre städer och glesbygd där de flesta av de här företagen finns. Konkurrentländer som t.ex. hjälper sina småbåtstillverkare ut på mässor med ekonomiskt stöd för att marknadsföra finsk småbåtsindustri. De stora konkurrentländerna har samtliga olika former av ekonomiskt stöd till sina småbåtstillverkare för att kunna marknadsföra sig ute på mässor där kontakter med återförsäljare i andra länder knyts. Ska kunna få igång exporten av småbåtar igen behöver vi stödja vår småbåtsindustri för att kunna ta oss ut och konkurrera på lika villkor.