mot · H502529 · 2017-09-29 00:00:00 — Massarresteringar och begränsningar av yttrandefriheten har varit återkommande. Genom en konstitutionsändring har ännu mer makt samlats hos Erdoğan och ett återinförande av dödsstraffet diskuteras. Sedan kuppen har över 110 000 människor blivit avskedade eller avstängda från sina jobb, och 40 000 har fängslats för misstänkta band till den USA-baserade predikanten , som anklagas för att ligga bakom kuppförsöket. Det är uppenbart att Erdoğan använt kuppförsöket som ursäkt för en alltmer repressiv politik mot sina meningsmotståndare, inte minst de krafter som förespråkar fred och en lösning på den väpnade konflikten med PKK. Flera regimkritiska och oppositionella medier har stängts ned med hjälp av lagar stiftade med stöd av undantagstillståndet. Totalt handlar det om minst 160 mediekällor, varav majoriteten är kurdiska. Bland dem finns Azadiya Welat, den enda kurdiska dagstidningen i , , den första och enda nyhetsredaktionen i världen som består av enbart kvinnor, och Zarok TV, den enda kurdiska barnkanalen. Borgmästarna i minst 35 städer har avsatts och i vissa fall gripits. Det handlar framför allt om städer i östra och borgmästare som tillhör eller deras systerparti . greps tolv parlamentsledamöter från HDP av turkisk polis, på olika platser i landet. Bland de gripna finns partiledarna . Sedan kuppförsöket har fler än 6 000 av partiets medlemmar anhållits, och 2 000 av dem har fängslats. Den svenske journalisten greps i efter att fått till stånd en internationell efterlysning mot honom för organisering av terrorism. har länge varit en röst mot det repressiva under Erdoğan, bl.a. som chefredaktör för den socialistiska tidningen . Gripandet av i visar hur Erdoğans attacker mot pressfriheten och försök att tysta all opposition sträcker sig långt utanför landets gränser. förutsätter att spanska och svenska myndigheter agerar för att säkerställa att rättigheter respekteras och att begäran om utlämning avslås. sitter också den svenska it-säkerhetsexperten fängslad efter att han föreläst om it-säkerhet för människorättsaktivister från bl.a. Amnesty. blir alltmer repressivt mot all form av opposition och alla som kritiserar regimen. har länge kritiserat utvecklingen i och uppmanat och EU att agera kraftigare. EU har inte vågat agera mot av rädsla för att Erdoğan skulle säga upp det skamliga avtal som hindrar flyktingar från att ta sig från till . Det är hög tid för EU att säga upp avtalet och tydligt agera mot förtrycket av oppositionella och inskränkningar i grundläggande fri- och rättigheter i . bör som enskilt land, såväl som medlem i EU och FN, agera för att våldet och repressionen mot oppositionella upphör i och att alla som fängslats på politisk grund friges. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. är ett land vars moderna historia kantats av diktatur, konflikt och oroligheter. tyranni, kriget med , invasionen av (med det efterföljande första ) satte sin prägel på landet . Efter attackerna i invaderade amerikanska trupper landet i strid med folkrätten. Efter den USA-ledda invasionen vidtog en brutal ockupation av . Bombningar med civila dödsoffer, systematisk tortyr, mord och våldtäkter blev näst intill dagliga inslag. De numera ökända bilderna från , som visar amerikanska soldater som förnedrar och torterar irakiska interner, är en påminnelse om ockupationens grymhet. är ett land som präglas av ockupation, även om den nu är formellt avslutad. Institutionerna är svaga och tilltron till regeringen är svag. Tortyr är fortfarande vanligt förekommande och möjligheten att arbeta fackligt ytterst begränsad. Våldet är fortfarande utbrett och drabbar hela det irakiska samhället. Kristna och hbtq-personer är två grupper som drabbats hårt av våld och attacker . Det blodiga inbördeskriget i och Daeshs närvaro i landet har också bidragit till en försämring av säkerhetsläget i . började folkliga och fredliga protester sprida sig över . Polisens dödsskjutning av en ung aktivist i samt elbrist utlöste demonstrationerna. Men grundorsaken var ett starkt folkligt missnöje med landets politiska system, där makt fördelats utifrån etnicitet och religion, och där folkets möjligheter att påverka begränsats kraftigt. I spåren av sjunkande oljepriser har dessutom många irakier tvingats in i fattigdom. Demonstrationerna har dominerats av unga, men samlat män och kvinnor från alla olika etniska och religiösa grupper i . premiärminister besvarade protesterna med att presentera tre reformpaket. Flera av de föreslagna reformerna går i rätt riktning och öppnar upp för en civil och sekulär irakisk stat utan dagens sekteristiska maktdelning. Men al-Abadis oförmåga att genomföra de utlovade reformerna har lett till en ny våg av protester. stormades parlamentet av demonstranter från både de sekulära reformvänliga krafterna och shiitiska grupperingar. har drabbats av en våldsvåg. Fredliga demonstrationer har attackerats och självmordsbombare har genomfört attacker med ett stort antal dödsoffer. Det är nu viktigt att al-Abadi på allvar börjar genomföra nödvändiga reformer, agerar för att säkerställa säkerheten även för oppositionen och tydligt markerar att hans regering är en regering för hela och hela landets befolkning. ska som enskilt land såväl som medlem i EU och FN verka för att genomför nödvändiga reformer och säkerställer säkerheten för oppositionen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. I efterspelet till tog kurderna till vapen och kunde utveckla ett regionalt självstyre för de kurdiska delarna av . 1992 etablerades Regional Government (KRG) i . Upprättandet av KRG har inneburit ett ökat självbestämmande för kurderna i . Kurdiska företrädare har dessutom inkluderats i styre. i moderna historia har kurder fått möjlighet att uttrycka sin kultur och tala sitt språk utan att riskera förföljelser. Utvecklingen i KRG har dock inte varit svartvit. Framsteg har gjorts, men är utmaningarna många. är starkt oroat över rapporterna om övergrepp mot kvinnor, journalister, minoriteter, hbtq-personer och oppositionella i KRG. har de politiska konflikterna ökat i KRG efter att () försökt förlänga KDP-ledaren mandattid som president för KRG. De övriga partierna protesterade och Barzani svarade bl.a. med att förhindra talmannen i KRG:s parlament, från oppositionspartiet , från att resa in till . besköt demonstranter i Qaladze och Kalar, dödade minst fem och skadade andra, enligt . planeras en folkomröstning för självständighet för de kurdiska delarna av . har genom historien varit konsekvent i sitt stöd för kraven på kurdiskt självbestämmande. En folkomröstning i södra har varit utlovad . Att den nu ska ske är ett viktigt och positivt steg. En eventuell självständighet för södra måste hanteras inom folkrättens ramar och med respekt för de grupper som kommer att utgöra minoriteter i en ny statsbildning. Revolutionen i väckte hopp om en demokratisering, men resultatet blev i stället en stenhård diktatur. Brotten mot de mänskliga rättigheterna är många och omfattande. har uppmärksammat situationen i . Vi har i motioner, interpellationer, skriftliga frågor och på demonstrationer vid en lång rad tillfällen protesterat mot regimens övergrepp mot bl.a. etniska minoriteter, kvinnor, fackföreningsaktiva och hbtq-personer. I motionen En svensk utrikespolitik för ett fritt och demokratiskt (2015/16:372) presenteras politik för mer ingående. valdes till president och hans ställning stärktes ytterligare genom parlamentsvalet , då hans anhängare i parlamentet växte i antal och fick fler platser än det konservativa lägret. sedan revolutionen finns det fler kvinnor än präster i det iranska parlamentet. omvaldes också Rohani med bred marginal. De stora förväntningarna på Rohani, som ansågs mer reforminriktad än hans företrädare , har inte uppfyllts. Rohani har lyckats manövrera fram till förbättrade relationer med omvärlden och slutit ett internationellt avtal om att kraftigt dra ned på det iranska kärnenergiprogrammet, som befarats syfta till att producera kärnvapen. I utbyte har flera ekonomiska sanktioner mot hävts vilket inneburit att landet är tillbaka i det internationella umgänget. har samhällsklimatet inte förbättrats nämnvärt under Rohanis presidentperiod och den bristande respekten för de mänskliga rättigheterna kvarstår. var den enskilt största mottagaren av svenska exportkrediter i regionen under regeringen . utfärdade EKN garantier för affärer med regimen i för mer än . Efter de folkliga protesterna 2009 uppmärksammade nyhetsbyrån att svenska och brittiska sålt övervakningsutrustning till . Enligt oppositionella i bidrog utrustningen från till att regimen kunde spåra upp människor som deltagit i protesterna genom deras telefonsamtal, sms och mail. bedriver alltjämt en omfattande exportfrämjande verksamhet till landet. Det sker i form av rådgivning, exportkrediter och exportgarantier genom organ som Business (tidigare och Invest ), , , och , SEK. Bland annat Amnesty har kritiserat denna verksamhet för att den inte tydligt kopplas till arbetet med de mänskliga rättigheterna. blev den förste svenske statsministern att besöka , tillsammans med en handelsdelegation under ledning av handelsministern. I delegationen ingick en rad näringslivsföreträdare och myndigheter ansvariga för handelsfrågor samt en företrädare för , som även var ensam representant från det civila samhället. Varken utrikesministern, statsråd med ansvar för demokrati, jämställdhet eller fackliga frågor deltog i resan. Regeringens prioriteringar är tydliga. Det är uppenbart att syftet med resan var att öka svensk export, och att frågor om mänskliga rättigheter var underordnade. tror inte att ett förbud mot investeringar i eller handel med skulle gynna kampen för demokrati och mänskliga rättigheter. Men vi anser att man måste iaktta stor försiktighet när man handlar med eller investerar i ett land som . exportfrämjande får aldrig bidra till att regimen i gynnas eller att brott mot de mänskliga rättigheterna begås. Den bör inleda en dialog med de svenska företag som är verksamma i avseende de mänskliga rättigheterna. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. utbröt folkliga protester i med krav på större frihet, social rättvisa och politiska och konstitutionella reformer. Regeringen svarade hårt och skoningslöst med våld och övergrepp. Trots det fortsatte protesterna med krav på en ny konstitution, en demokratiskt vald regering, en mer rättvis fördelning av landets tillgångar och frigivning av alla politiska fångar. Mycket tyder på att protesterna och de krav som restes hade ett brett folkligt stöd från folkrörelser och fackliga organisationer, från både sunni- och shiamuslimer och från män och kvinnor i . Demonstrationerna växte sig allt starkare . grannland sände då in stridsvagnar och kung införde undantagstillstånd och gav de väpnade styrkorna tillstånd att använda de åtgärder som krävdes för att stoppa upproret. Följden blev många dödade och skadade. beskriver hur situationen för mänskliga rättigheter i försämrades betydligt med försöken att krossa proteströrelsen . Till viss del verkar det som om proteströrelsen var ett offer för regionala och internationella kapitalintressen och politiska intressen, bl.a. i , som upprätthåller en stor flottbas i . Kränkningarna av mänskliga rättigheter och den hårda repressionen mot oliktänkande har fortsatt . har regeringen stramat åt yttrande-, demonstrations- och föreningsfriheten ytterligare. Flera människorättsförsvarare har gripits och åtalats. Andra oppositionella har förbjudits att resa utomlands. Fler än 80 personer har mist sitt bahrainska medborgarskap , fyra har tvångsutvisats och den främsta oppositionsgruppen har upplösts. Flera oppositionsledare är fängslade och anses enligt Amnesty vara samvetsfångar. Diskrimineringen av kvinnor är omfattande, både genom lagstiftning och i samhällslivet. Migrantarbetare och hbtq-personer möter också omfattande diskriminering. Medan utvecklingen i länder som och fått stor uppmärksamhet i och övriga EU har regimens grova och omfattande övergrepp i mötts med tystnad. anser att vapenexport till diktaturer ska upphöra. bör i EU såväl som i FN verka för ett vapenembargo mot . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. är ett av världens fattigaste länder, det fattigaste landet på den . Under de folkliga resningarna i och 2011 ledde protesterna mot regimen till att president avgick. har landet plågats av instabilitet och lokala revolter. tog houthirebellerna från norra kontroll över huvudstaden och drev bort president med hjälp av den avsatte presidenten . Houthirebellerna anklagar regeringen för att vilja dela landet i rika och fattiga regioner. stöder president och leder en militärallians som inledde flyganfall mot rebellerna, vilka i sin tur får stöd från ärkefiende . har nära 10 000 människor dödats och 7 miljoner är nu hemlösa. förklarades som den största humanitära katastrofen i världen av FN. Ett kolerautbrott som dödat 2 000 människor och smittat över 540 000 skapar nu extra oro. Utbrottet beror delvis på att reningsverk varit måltavlor för bombningarna från den Saudiledda koalitionen, som också stängt flygplatsen i vilket försvårat möjligheterna att nå fram med hjälp i form av mat och mediciner. Närmare 19 miljoner av landets befolkning, som totalt uppgår till knappt 25 miljoner, behöver någon typ av humanitärt stöd. Omkring 10 miljoner bedöms vara i akut nöd. Var fjärde jemenit lever på gränsen till svält till följd av kraftigt hämmad matproduktion p.g.a. konflikten och förhindrad import av mat. Detta har bidragit till skyhöga priser på de mest elementära förnödenheter och mer än 3 miljoner är nu undernärda. Av dessa är två tredjedelar barn och kvinnor. samarrangerade och tillsammans med Ocha en givarkonferens för i . Ett ökat stöd till utsatta befolkning är av stor vikt för att lindra nöden hos det krigsdrabbade landets befolkning, och initiativet var därför mycket välkommet. måste orsakerna bakom det pågående kriget och den växande nöden adresseras för att verkligen kunna stoppa lidandet. Det pågående kriget, övergreppen mot civilbefolkningen samt attacker mot och hinder för hjälporganisationernas leveranser utgör de grundläggande orsakerna bakom nöden. Barnen betalar det högsta priset för kriget i . Enligt FN:s uppskattning har över 4 000 barn dödats eller skadats, och över 1 miljon har tvingats på intern flykt. Över 2 miljoner barn förhindras att gå i skolan. Samtliga parter i konflikten har begått grova övergrepp mot barn. Den Saudiledda koalitionen är ansvarig för majoriteten av dödsfallen bland barn samt attackerna mot sjukhus och skolor. Efter Trumps tillträde på presidentposten har ökat sin närvaro i och utfört avsevärt fler attacker . Fredssamtalen mellan de stridande parterna i har misslyckats. Omvärlden har ett stort ansvar för den akuta situationen i landet. har med sin plats i möjlighet att agera för att angripa orsakerna bakom krisen. ska som enskilt land såväl som medlem i EU och FN verka för ett slut på kriget i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. I en rapport som Human Rights Watch publicerade klassas 37 av luftangreppen från den Saudiledda alliansen som brott mot internationella konventioner och två av dem som krigsbrott. Därutöver har minst 15 attacker genomförts med klustervapen, varav fyra med USA-tillverkade klusterbomber. Enligt rapporter från tidigare konflikter har av offren för klusterbomber varit civila. agerande måste vara tydligt. Samtliga parter i kriget ska efterleva sina skyldigheter under internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter samt skydda civila. Straffriheten måste upphöra och alla parter som är skyldiga till brott och övergrepp måste hållas ansvariga. Påstådda brott bör utredas genom ett oberoende FN-mandat. Leveranser av bistånd och nödhjälp måste släppas fram. Dessa frågor måste adresseras för att nöden ska kunna lindras. ska verka för att FN ska kunna utreda begångna krigsbrott i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. är tveklöst en av vår tids värsta diktaturer. Varje försök att kräva reformer och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna har skoningslöst slagits ner. Landets styrande kungafamilj har även under den arabiska våren varit en av de starkaste krafterna mot demokratisering. 2011 genomförde en militär intervention i för att slå ned det folkliga upproret där. Den saudiska regimen har underblåst inbördeskriget i genom militära stöd till vissa rebellgrupper. Regimen i gav sitt aktiva stöd till militärkuppen i och man har gett förre diktator en . inledde en koalition under ledning av flyganfall mot till stöd för president . Kriget i gör enligt FN landet till världens största humanitära katastrof. Den Saudileda koalitionen har anklagats för omfattande brott mot folkrätten, och även houthirebellerna, som de strider mot, har begått övergrepp. Utöver bombningarna har den Saudiledda koalitionen stängt flygplatsen i och upprätthåller en sjöblockad mot . Detta betyder att den befolkning som levt av fiske och sjöfart nu är förhindrad att utföra sitt arbete. Den har lyft situationen i framför allt utifrån ett humanitärt perspektiv. Kritiken mot den Saudiledda koalitionen har varit försiktig. När besökte fanns , som bl.a. är ordförande för , på resan. Ingenstans i kommunikation kring resan nämndes krigföring i . Majoriteten av vapen kommer från EU:s medlemsländer. kom av de vapen importerade från just EU, enligt fredsforskningsinstitutet . –2013 utfärdade EU- länderna licenser för krigsmateriel till ett värde av till landet. är inget undantag. Under en rad år var en av de främsta köparna av svenska vapen. köpte krigsmateriel från för . Koalitionen som strider mot houthirebellerna i består förutom av även av , , , , , , och . Koalitionen får också stöd av , , , och bland andra. Även houthirebellerna anklagas för attacker som har resulterat i civila dödsoffer. har under bombningarna av exporterat vapen till sex av staterna som deltar i koalitionen. Samtliga är att betrakta som auktoritära stater som bryter mot de mänskliga rättigheterna, och de deltar uppenbarligen i en väpnad konflikt. De uppfyller alltså samtliga kriterier för att inte beviljas export av svenska vapen. antog en resolution med krav på ett vapenembargo mot , med explicit hänvisning till landets krigföring i . menar att exporten av vapen till strider mot EU:s egna regler. Parlamentets beslut innebär att EU:s höga representant för utrikes- och säkerhetsfrågor, , fick i uppdrag att ta fram ett förslag på vapenembargo mot . Beslutet är också en tydlig signal till medlemsstaterna att sluta exportera vapen till . delar kravet i resolutionen och menar att regeringen bör stötta och agera i enlighet med rekommendation. ska verka för att EU ska införa ett vapenembargo mot . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Som en konsekvens av beslutet i införde ett nationellt vapenembargo mot med hänvisning till både massiva bombningar av och massavrättningar. anser att bör följa exempel. ska införa ett nationellt vapenembargo mot . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)