mot · H5023748 · 2017-10-05 00:00:00 — Med dagens låga elpriser och ändrade marknadsförutsättningar är det viktigt att kärnkraften ges goda förutsättningar för sin elproduktion. För är det väsentligt att energiförsörjningen tryggas genom förnybara energikällor innan politiska beslut tas som kan få omfattande konsekvenser för kärnkraftens framtid och därmed energiförsörjning. Därför var det viktigt att få beslut om att effektskatten ska avvecklas, vilket sker i två steg, varav det första gjordes och det andra kommer att göras . som det också kunde understrykas att avvecklingslagen är avskaffad och inte kommer att återinföras. Energiöverenskommelsen har också bidragit till att i samråd med Riksgälden, utifrån de nya förutsättningarna för kärnkraften, ska utreda behovet av förändringar av driftstider i kärnavfallsfonden. Principen ska alltjämt vara att kostnaderna för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall ska täckas av dem som genererat avfallet. Staten ska varken betala för avveckling eller slutförvar. Placeringsreglementet i kärnavfallsfonden ska förändras så att placeringsmöjligheterna utökas från och med starten på nästa treårsperiod 2018. Solenergi är en viktig klimatsmart del i vårt energisystem. Svensk solenergiforskning är mycket framstående, och solenergin har en stor utvecklingspotential i . Solcellsmarknaden fortsätter att växa och den totala installerade solcellseffekten i ökade , enligt Svensk solenergi. En av anledningarna till ökningen kan vara den skattereduktion som infördes . Skattereduktionen innebär att mikroproducenter som matar ut ett visst överskott av el får extra utöver den ersättning de får från sitt elbolag när de säljer sin solel. I hela riket anges att 140 862 kW var installerat i 10 352 anläggningar vid utgången av 2016, vilket motsvarar 14,1 W per invånare. av anläggningarna har en installerad effekt på mindre än 20 kW och de svarar för av den totala installerade effekten. Det finns tre delar i begreppet solenergi – värme, el och kyla. strategi för solenergi i kom . Målbilden för solel visar på tre utbyggnadsfaser för solelproduktion. I målbilden finns inlagt som nedslagsår i närtid, baserat på att det är ett lämpligt antal år framåt i tiden från det att strategin beslutats. Dessutom finns inlagt som nedslagsår, vilket överensstämmer med målåret för energiöverenskommelsen. De tre olika utbyggnadsfaserna är etablering, expandering och fortsatt kommersiell utbyggnad. Produktionsstöd, som elcertifikatssystemet, måste dock utvecklas för att i högre grad understödja nya tekniker anser, , till exempel på solenergiområdet, och i lägre grad gynna mogen teknik på till exempel vindkraft. Naturgas är den största energigasen i och kommer i en ledning från . Det är en gasblandning som till största delen består av metan. Det är ett effektivt bränsle med mycket låga utsläpp av svavel, kväveoxider, tungmetaller och partiklar. Naturgas släpper ut mindre koldioxid jämfört med olja och mindre jämfört med kol. En stor del av naturgasen används inom industrin men är också viktig vid produktion av el och fjärrvärme. Dock är infrastrukturen för naturgasnätet tämligen begränsad, vilket gör att den inte svarar för mer än av energitillförseln i landet. användes naturgasen i till av industrin som processbränsle, till kraft- och fjärrvärme, till övriga näringar och till bostäder. Energisystemen i de nordiska och europeiska länderna blir allt mer sammanbundna, och olika energislag kompletterar varandra utifrån lokala och regionala förhållanden. Naturgasen kan som ett led i utvecklingen ersätta stora delar av den europeiska användningen av olja och kol. Den ryska naturgasen svarar för av världens samlade naturgasreserver och har lett till en bidragsställning gentemot ifråga om efterfrågan på naturgas. Ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv är det därför av stor vikt att infrastrukturen och produktionen av energi i EU-länderna fungerar väl på egen hand. säger nej till byggandet av Nord Stream 2 med tanke på den politiska utvecklingen i . Nord Stream, vilken sträcker sig mellan i och i byggdes på initiativ av och , och första delen stod klar . När den första Nord Stream-ledningen byggdes hade inte invaderat ett annat europeiskt land. annektering av , som enligt internationell rätt tillhör , borde leda till en annan slutsats än att ledningen ska byggas. Annekteringen av har medfört att EU infört långtgående sanktioner mot och vissa utvalda ryska nyckelpersoner. Att då tillåta ett europeiskt land att öppna upp ytterligare för en tämligen stor affärsmöjlighet för , trots pågående sanktioner, vore minst sagt kontraproduktivt. Ökad rysk kontroll över gasleveranser till ger landet ytterligare ett kraftfullt ekonomiskt och politiskt maktmedel. och energiministrar har skrivit till , med resultatet att en övergripande bedömning ska göras av projektets rättsliga och energipolitiska konsekvenser i förhandlingar med . Att hamnen i ska nyttjas för transporter inom ramen för Nord och dess underleverantörer är inte något som har stöttat politiskt. Det ställer höga krav på säkerhet, något som regeringen anser sig kunna garantera. En potentiell utökad marknad för naturgas i ligger huvudsakligen utefter en tänkt stamledning från till , med grenledningar till och Bergslagen som kan nyttjas för både naturgas och biogas. Ett regionalt gasnät som ansluts till en distributionsterminal och regionens producenter av biogas, skulle ge industrierna i närområdet möjlighet att köpa effektiv energi. Biogas är en förnybar energikälla som vid användning inte bidrar med några nettoutsläpp av koldioxid till atmosfären. Biogas produceras på många olika sätt, till exempel i rötningsanläggningar, deponier, förgasningsanläggningar eller genom to Gas (vindkraft och biogas). facklas tyvärr en tiondel av biogasen bort, vilket är ett slöseri för alla dem som tror på användningen av biogas och som investerat i biogasanläggningar för produktion av konkurrenskraftig och hållbar energi. För att också biogasen ska kunna utvecklas, krävs en infrastruktur för lagring och distribution. gick av biogasproduktionen till fordonsgas, och mer skulle kunna användas om produktionen kunde växa. Flygindustrin tittar mycket på utvecklingen av användande av biogas som ett förnybart bränslealternativ. Till detta krävs dock många producenter och substrat för biogasproduktion – som olika typer av avfall såsom avloppsslam, gödsel, källsorterat matavfall och avfall från slakteri- och livsmedelsindustrin. Energigrödor utgör en mycket liten del av den totala substratsammansättningen. I återvinns också förhållandevis mycket hushållsavfall, biologisk återvinning. 2016 gick hushållsavfall till biologisk återvinning – rötning eller kompostering. Det är en ökning jämfört med . hushållsavfall per person behandlades genom biologisk återvinning 2016. Biologisk återvinning utgör nu av den totala mängden behandlat hushållsavfall. anser det vara av stor vikt att alla kommuner i kommer till skott med att källsortera sitt matavfall så de anläggningar som finns för rötning även i fortsättningen kan få underlag till biogasproduktion. I finns separat insamling av källsorterat matavfall i 212 av 290 kommuner. Dessa kommuner har mer eller mindre utbyggda system för insamling, ett fåtal kommuner har endast insamling från storkök och restauranger. Flera kommuner står i startgroparna för att starta matavfallsinsamling, men arbetet har i stort gått långsamt . Geotermisk energi levererar ca förnybar energi i och i världen, och är värme som hämtas från jordens inre och som bildas vid radioaktivt sönderfall av vissa tyngre grundämnen. I har geotermi utnyttjats i begränsad omfattning. I har haft ett system i gång , och försörjs fjärrvärmenätet till nära hälften med geotermisk energi. Geotermisk energi passar utmärkt till framför allt storskaliga system knutna till fjärrvärmesystem. Man kan använda geotermi för både uppvärmning och elproduktion, beroende på den temperatur som grundvattnet har på det aktuella djupet i berggrunden. Enligt SGU, geologiska undersökning, bidrar inte förnybar geoenergi och geotermi till elproduktionen i , eftersom systemen är så kallade lågtemperaturssystem. Men för att uppnå EU:s klimatmål med halverade utsläpp av växthusgaser års nivå krävs ett ökat användande av förnybara energislag. Här bedömer SGU att geoenergin kan utgöra en viktig del, men en fortsatt utbyggnad måste ske på ett hållbart sätt, framför allt rörande samspelet med andra samhällsintressen som till exempel undermarksbyggnationer och grundvattenanvändning. På våra breddgrader utgör uppvärmning en stor del av behovet, vilket gör förnybar geoenergi till en mycket lämplig energiform. Dessutom har förnybar geoenergi den fördelen att den inte är lokalt begränsad eftersom förutsättningar finns överallt i landet. Det finns ett stort antal förnybara geoenergisystem i . Uppgifter om mellan 500 000 och 800 000 befintliga småskaliga anläggningar nämns i olika sammanhang. Genom borrhål kan energin utvinnas, antingen för uppvärmning eller för elproduktion. Den gratisenergi som är förnybar och finns inlagrad i berggrunden under fastigheter, gör att det drastiskt går att minska inköpen av producerad energi och därtill konkurrensutsätta alternativen, vilket gynnar den fria marknaden. I finns ett av få företag inom området, och där finns önskemål om att sätta upp en demonstrationsanläggning för energiframställning i större skala, något som gått in med medel för att undersöka. Det vore mycket värt att få fram en sådan anläggning till stöd för andra kommuners och andra länders önskan att hitta nya möjligheter för energiframställning. vill därför föra fram geoenergin som en del i landets utveckling till ett än mer hållbart energisystem. Elcertifikatssystemet är ett marknadsbaserat stödsystem som ska öka produktionen av förnybar el på ett kostnadseffektivt sätt. Det har funnits i och varit en stor framgång. 2017 slöt ett förnyat avtal med om ett mål för elcertifikaten att förlängas och utökas med . De energikällor som har rätt att tilldelas elcertifikat är vindkraft, viss vattenkraft, vissa biobränslen, solenergi, geotermisk energi, vågenergi och torv i kraftvärmeverk. Tekniska justeringar ska dock kunna göras för att förbättra marknadens funktion och för att öka tilltron till systemet. På lång sikt anser dock att subventioner ska riktas till introduktion av ny teknik och inte i evighet underhålla redan färdigutvecklad teknik. Generellt sett anser vi att subventioner bör riktas om från elbranschen till de sektorer som har högst klimatutsläpp. För del handlar det i första hand om satsningar för lägre utsläpp i transportsektorn. 6 Skatter och avgifter på energiområdet ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Det skapar långsiktighet och tydlighet för marknadens aktörer och bidrar till nya jobb och investeringar i . Energipolitiken tar sin utgångspunkt i att är tätt sammankopplat med sina grannländer i norra och syftar till att hitta lösningar på utmaningar på den gemensamma elmarknaden. Energiöverenskommelsen mellan fem av åtta partier har lagt grunden för den långsiktigheten. 6.1 Omsättningsgräns på mikroproduktion av el Privatpersoner som egenproducerar förnybar el med hjälp av till exempel ett vindkraftverk eller solceller på taket har möjlighet att sälja den el som blir över efter förbrukning. Överskottselen kan då säljas till elhandelsföretag eller elnätsföretag, och privatpersonen får då ersättning för detta. Vi kristdemokrater anser att detta är ett bra incitament i syfte att öka den förnybara elproduktionen. har tillsammans med övriga allianspartier infört den skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el som gäller . Den ersättning som betalas ut för mikroproduktionen av förnybar el är momspliktig, vilket innebär att den som säljer överskottselen måste vara momsregistrerad. Detta gör att det inte är lönsamt att bygga ut sitt solcellssystem mer än vad som täcker den egna förbrukningen. Momsplikten slopades för dem som bedriver mikroproduktion av förnybar el och säljer sitt elöverskott, . vill se en omsättningsgräns på . Osäkerheten kring energipolitiken framförs som ett stort problem av basindustrin. Även ökande energikostnader framförs som ett hot, även om energikostnaderna varit låga, speciellt i . Oron gäller särskilt stål- och skogsindustrierna som har hög energikonsumtion. Basindustrin strävar efter ett stabilt system för elförsörjningen. har bidragit till det genom att delta i den parlamentariskt tillsatta med fokus –2050, som redovisade sitt arbete /17, och genom att energiöverenskommelsen kommit till stånd. Under mycket kalla vinterdagar kan det tillfälligt uppstå situationer då elförbrukningen ser ut att överstiga produktionen av el. I dessa situationer räcker de planerade resurserna inte till utan måste då ta reserver från den så kallade effektreserven som handlats upp i förväg. Den skapas genom att ingår avtal med dels elproducenter om att ställa ytterligare produktionskapacitet till förfogande, dels elanvändare och elhandelsföretag om att de minskar elförbrukningen. Effektreserven ska finnas tillgänglig mellan och . En administrativ ersättning utges för varje timme som förbrukningsresursen finns tillgänglig i effektreserven och en fast ersättning för produktionsresurserna. Kostnaderna för att använda effektreserven betalas av de balansansvariga företagen. upphandlar effektreserven direkt med resurs- eller anläggningsägaren i en upphandling som sker och där anbudet ska gälla minst 10 MW i ytterligare produktionskapacitet eller 5 MW i minskad elförbrukning i alla fyra elområdena. Effektreserven har varit beräknad på att det finns tio kärnkraftsreaktorer i drift under framöver. Det faktum att flera reaktorer nu kommer att läggas ned ökar effektreservens betydelse. I energiöverenskommelsen betonas att berörda myndigheter kontinuerligt ska följa utvecklingen på den svenska elmarknaden för att analysera effektsituationen inklusive behovet av effektreserven. ska det göras en särskild sammanställning med slutsatser och förslag kring elmarknadens utveckling samt uppföljning av de energipolitiska målen. 7.2 Tillgång till el över hela landet är ett till ytan stort land med många sjöar och kustområden samt två större öar av stor betydelse för besöksnäringen och . Tillgången till el , , kräver stabila elnät och förbindelser mellan fastlandet och öarna. har väntat på en ny kabel från fastlandet . kom beskedet från att man inte anser det vara samhällsekonomiskt försvarbart att fullfölja löftet. Åsikten delas inte, föga förvånande, av befolkningen på , som anser sig ha lika stor rätt till en stabil elförsörjning som resten av landet. har uttalat att ön ska bli helt självförsörjande på el, och att en elledning mellan ön och fastlandet inte kommer att behövas . Havs- och landbaserad vindkraft, solkraft och biokraft samt spillvärme från industrierna på ön, ska medverka till en tillräcklig elproduktion för både vanliga konsumenter och företag. ska presentera en plan för hur ska bli en självständig elproducent, något som är positivt på lång sikt. Dock måste även tillgången till el säkras för att ska fortsätta att vara en attraktiv ö för såväl bofasta som besökare, något som vill att ser över. har ett stort pågående arbete med att utveckla de stora stamnäten i . Om fler ledningar kan läggas i marken istället för i luften, minskar risken för avbrott vid oväder och tunga snöfall. Det finns cirka 160 lokala elnätsägare i och i och med detta har även säkerhetsaspekten kommit . Tillgången till el är väsentlig i vårt samhälle, och det kan gå enkelt att utsätta ett land för stora påfrestningar när varken it eller annan infrastruktur fungerar på grund av att elektriciteten inte fungerar. vill därför att och ges i uppdrag att se över säkerheten och risken att utsättas för angrepp på elnäten runtom i , och vilken beredskap de lokala nätägarna ska kunna ha om det sker oförutsedda händelser. har tidigare fört fram behovet av en cybersäkerhetsmyndighet, vilket även ovanstående skulle kunna inkluderas i. 8 Fossiloberoende fordonsflotta 2030 Den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen är transportsektorn. Inrikestransporterna står för ungefär en tredjedel av totala utsläpp. Energianvändningen i transportsektorn har minskat men fossila bränslen är fortfarande basen och stod för av energianvändningen i inrikestransporterna . Transportsektorn bidrar med den största nationella påverkan på klimatet och är den sektor som är mest importberoende av energiråvara. och övriga allianspartier genomförde i regeringsställning en lång rad insatser för ett fossilfritt . kan vi se resultaten av dessa. Vägtransporternas utsläpp minskar, nya bilars utsläpp har minskat rejält och andelen förnybara drivmedel har ökat kraftigt, inte minst HVO-drivmedel. är det land i EU som har högst andel förnybar energi. vill fortsätta arbetet med att stärka svensk miljö- och klimatpolitik. har också drivit frågan om att införa ett så kallat bonus–malus-system där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid får en bonus vid inköpstillfället medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre skatt. Allt handlar heller inte om bränsle, utan om hur bilen hanteras. Genom att minska antalet kallstarter som kräver en större åtgång på bränsle kan av de årliga utsläppen av kolmonoxid och kolväten minska. Även moderna bilar kan behöva ha extra utrustning som ger minskade utsläpp med enkla medel, som motorvärmare, vilket också skulle behöva utredas om det går att göra skattelättnader för. För att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta och ett klimatneutralt 2050 behövs därför fler politiska insatser för att påskynda omställningen till en fossilfri transportsektor och ett miljövänligare klimat. Fores 2030-sekretariatet, , Energiforsk, VTI och har gjort gemensam sak genom att skapa en strategisk innovationsagenda för att det ska finnas en konkret färdplan för hur målet ska nås. 8.1 Utbyggnad av laddinfrastruktur Försäljningen av laddhybrider och elbilar har utvecklats mycket snabbt . och övriga allianspartier investerade stora resurser i att bygga ut laddinfrastruktur i regering. har antalet elbilar ökat från cirka 1 200 till 12 000 stycken . För att uppmuntra konsumenter att köpa laddhybrider och elbilar är det viktigt att laddinfrastrukturen i utvecklas ytterligare. Det stora hindret för ökad andel elbilar är osäkerheten som följer med den så kallade räckviddsångesten. Vi föreslår fortsatt stöd till investeringar i laddinfrastruktur. Stödet ska kunna ges till företag, bostadsrättsföreningar, privata och kommunala bostadsföretag samt kommuner runt om i landet och ska kunna användas till publikt tillgängliga laddstolpar för såväl snabbladdning som normalladdning. behöver också driva på inom EU för att de standarder som finns för laddning av elbilar samordnas likt det system som planerats för laddning av mobiltelefoner. lägger därför –2020 på utbyggd laddinfrastruktur. Vi menar att det är en viktig satsning för att nå målet om fossiloberoende fordonsflotta . Energiåtgärder för både privata och offentliga verksamheter Energi- och klimatrådgivning kan medverka till samhällsekonomisk effektivitet. Därför är det en del av uppdrag. är också alla kommuner tvungna att erbjuda energirådgivning i kommunens regi. Vi anser inte att detta nödvändigtvis tillhör kommunens kompetensområde. Även om många kommuner har valt att samordna sig med andra kommuner så utgör kravet en pålaga, som vi menar är orimlig. Belysningsutmaningen är en nationell kraftsamling för att öka andelen energieffektiva belysningslösningar i samhället. I riktar sig utmaningen till företag, regioner, kommuner, civilsamhället och statliga aktörer. Genom att byta traditionell lysrörsbelysning till LED bidrar alla till ett bättre klimat, får en effektivare energianvändning och sparar pengar. Moderna belysningslösningar kan också leda till bättre ljuskvalitet, ökad trygghet och säkerhet samt bättre hälsa. Tanken med Belysningsutmaningen är att så många verksamheter som möjligt ska ansluta sig och visa på konkreta åtgärder. Sedan utmaningen startade har inte så många gått med som man kunde tänkt sig. Argumenten för att byta belysning till mer energieffektiva alternativ borde i sig vara så goda att inte minst offentliga verksamheter genast borde se över lysrören i sina fastigheter. vill därför ge regeringen i uppdrag att uppmana de statliga verksamheterna att anta Belysningsutmaningen och gå före i arbetet för en mer ekonomisk och miljövänlig energianvändning. 10 Utvidga EU:s handelssystem med utsläppsrätter EU:s mål för minskade växthusgasutsläpp och energieffektivisering spelar en central roll i arbetet mot miljöförstöring och klimatförändring. har länge varit pådrivande för att utveckla handeln inom EU med utsläppsrätter (ETS – ) som är ett kostnadseffektivt verktyg för att nå klimatmål. Vi anser att handelssystemet med utsläppsrätter bör utvidgas till att omfatta även den övriga transportsektorn samt andra samhällssektorer med stora utsläpp som ännu inte deltar i systemet. De växthusgaser som omfattas av ETS är koldioxid (CO2), lustgas (N2O) samt perfluorkolväten (PFC). I EU täcker ETS av de totala växthusgasutsläppen. För är motsvarande siffra . anser att alla växthusgaser bör omfattas av EU:s handelssystem med utsläppsrätter. 11 Energisamarbetet i EU Vi kristdemokrater vill att EU:s energipolitik ska vara tillväxtfrämjande och långsiktigt hållbar. För detta måste energiförbrukningen i unionen effektiviseras och moderniseras. Medlemsstaterna bär själva ansvaret för att trygga sin energiförsörjning, liksom för att effektivisera och modernisera sitt energiutnyttjande. EU:s standarder och målsättningar spelar dock en viktig roll i att underlätta och uppmuntra frihandel med energi och bör därför utvecklas. På så sätt skulle det bli lättare för länder som , ett litet exportberoende land med en i princip koldioxidfri elproduktion, att bidra till minskat kolkraftsberoende i till exempel , och genom stärkt leveranssäkerhet av klimatneutral el. ser därför mycket positivt på utvecklingen av energiunionen för att uppnå målen för en säker, hållbar, konkurrenskraftig och ekonomiskt överkomlig energi för EU och dess medborgare. Inte minst den ekonomiska aspekten behöver därför beaktas i det gemensamma arbetet, då begreppet ”energy poverty” etablerats i de länder inom EU där man haft och har finansiella problem och hög arbetslöshet. Det vi i och vant oss vid , med låga elpriser, är det direkt motsatta i , och till exempel. Det finns ett direkt samband mellan trygg energiförsörjning och energifattigdom. En trygg långsiktig energiförsörjning med balans mellan tillförsel och användning ökar förutsättningarna för att undvika att stora och plötsliga prisökningar uppkommer, vilket skulle kunna vara ett särskilt stort problem för hushåll med begränsade ekonomiska resurser. Arbetet med att sammanlänka medlemsstaternas elnät måste därför fortsätta så att överföringskapaciteten stärks. bör EU underlätta för hushåll som producerar egen el, till exempel från sol och vindkraft, att med goda villkor kunna sälja in elen på nationella och unionsgemensamma elnät. Att kunna garantera en effektiv, modern och hållbar energiförsörjning inom EU är dock inte enbart beroende av EU:s förmåga och vilja på energiområdet. Lika lite som är en ö i , är EU det globalt. Det som sker i resten av världen, påverkar också EU och . har det blivit tydligt hur sårbar den europeiska energisäkerheten kan bli då till exempel försvårar eller helt stryper tillförseln av vissa råvaror och energislag till EU. En sådan beroendeställning äventyrar inte enbart vår energiförsörjning och energisäkerhet, utan också våra säkerhetspolitiska intressen. Därför bör EU uppmuntra medlemsstaternas egen utvinning, förädling och produktion av råvaror och förnybara energislag i syfte att undvika en sådan beroendeställning 12 Öka Sv.eriges klimatbistånd till utvecklingsländer