ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5022689 · 2017-10-04 00:00:00 — Telefonsupport för personer med funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska införas en telefonsupport för personer med funktionsnedsättning och äldre som har svårigheter att använda internet, och detta tillkännager för regeringen. redovisade i att antalet som står vid sidan om informationssamhället är cirka 850 000 personer. Internet fortsätter att spridas till allt fler men spridningstakten minskar . Offentliga organisationer vill kommunicera digitalt på allt fler områden med medborgarna. Vem ansvarar för att de som inte kan hantera internet får hjälp och stöd? Tillgång till information kan ses som en mänsklig rättighet och dagens exkludering av en stor grupp medborgare blir därmed en demokratifråga. Internet har en självklar roll och en stor del av informationen sprids genom olika kanaler på nätet. som utveckling för med sig mycket positiva fördelar, är det en risk om också kommuner och landsting/regioner enbart använder sociala medier för att tala med sina invånare. av de som har en funktionsnedsättning är äldre personer. Äldre eller personer med funktionsnedsättning tillhör några av de som kan vara drabbade. Om man vill göra något åt detta kan man tänka sig flera olika typer av åtgärder. (som heter Myndigheten för delaktighet) drev ett telefonsupportprojekt som vände sig till datorovana äldre och personer med funktionsnedsättning i ett antal kommuner. Med hjälp av teknik där man kunde styra datorn på distans lyckades man lösa problemen i av samtalen. utvärderade projektet och utvärderingen visade på stora vinster för samhället. Det finns behov av den här typen av telefonsupport inom såväl kommuner, landsting som myndigheter som vänder sig till personer med funktionsnedsättning. Personer som inte är bekväma med digital teknik kommer inte kunna använda sig av allt fler tjänster som erbjuds digitalt. I ett inkluderande samhälle är det därför rimligt att det finns telefonsupport för personer med funktionsnedsättning och äldre som har svårigheter att använda internet. Lawen Redar (S)
mot · H5022690 · 2017-10-04 00:00:00 — Förändring av andelstal för enskilda vägar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en översyn av hanteringen av ändring av andelstal för enskilda vägar och tillkännager detta för regeringen. En stor del av nätverk består av enskilda vägar, som förvaltas av samfällighetsföreningar. Många av dessa föreningar är små och då kostnaderna för att hålla aktuella andelstal är höga har många av dessa inaktuella andelstal. En översyn av regelverket som sänker kostnaden för ändring av andelstal och underlättar Lantmäteriets arbete bör övervägas. Det finns 35 000 vägsamfälligheter runt om i . Dessa berör över två miljoner fastigheter, som alla har andel i skötseln och respektive fastighets andelstal används då man ska fastställa fördelningen av föreningens kostnader. En fastighets andel fastställs vid det tillfälle då andelsfördelning beslutas och en rad olika parametrar finns med i beräkningen. Det handlar om fastighetens storlek, om det är permanent eller fritidsboende med mera. är ansvarig för såväl inrättandet som ändring av gemensamhetsanläggningar och för att andelstalen blir rättvisa och följer regelverket. Det är endast Lantmäteriet som kan bilda en samfällighetsförening, registrera anläggningen och fastställa andelstal. Det finns en anläggningslag som är grunden för detta arbete. med flera har under påpekat att kostnaderna för att upprätthålla aktuella andelstal är för höga och att detta innebär att vi har ett antal vägsamfälligheter i landet där andelsfördelningen inte är relevant. Samfälligheterna väljer dock att inte ändra i andelsfördelningen då detta innebär en större kostnad än vad vägunderhållet kostar under ett eller . Det innebär att andelstalen i många samfälligheter är inaktuella och att de uppgifter som finns i fastighetsregistret om andelstal är felaktiga eller saknas helt för nya fastighetsbildningar. Största delen av vägnätet Större delen av det svenska vägnätet består av enskilda vägar. Det finns totalt varav 7 får statsbidrag. Detta bidrag ska täcka delar av underhållet och innebär dessutom att vägen ska hållas öppen för allmän trafik. En kartläggning som gjorts visar att minst 5 000 lantmäteriförrättningar skulle behöva göras för att hålla andelstalen aktuella. är Lantmäteriets handläggningstider långa och utgör ett hinder, utöver de höga kostnaderna, för ett sådant arbete. Det behövs en förenkling och dessutom att kostnaderna för ändring av andelstalen sänks. En lösning kan vara att en samfällighet själv kan ändra andelstalen för de fastigheter som ingår i föreningen. Beslut om ändring skulle kunna tas på samfällighetens stämma med kvalificerad majoritet och beslutet ska sedan godkännas av innan registrering sker. Detta skulle innebära att Lantmäteriets resurser kan nyttjas till mer angelägna ärenden och att handläggningstider och kostnader för andelsförändringar skulle minska drastiskt. Vi skulle dessutom få ett register över andelsägare som skulle vara aktuellt, till nytta för såväl de enskilda inom vägsamfälligheten som myndigheten.
mot · H5022691 · 2017-10-04 00:00:00 — Alkolås i bilar kan rädda liv ställer sig bakom det som anförs i motionen om alkolås i nya bilar och tillkännager detta för regeringen. Trafiksäkerhetsarbetet i bygger på nollvisionen, vilken beslutat om. Visionens mål är att ingen människa ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken. Därför görs satsningar på bättre vägar och lägre hastigheter i trafiken. Ytterligare en fråga som diskuteras relateras till hur vi ska komma till rätta med rattonykterheten. polisanmäldes 26 100 rattfylleribrott. Majoriteten av dem som misstänks för rattfylleribrott är yngre och medelålders män, men andelen kvinnor ökar. Enligt den beräkning som SOU 2005:72 gjorde, var den totala samhällskostnaden för alkohol i trafiken 8,3 miljarder och då har man inte räknat in det mänskliga lidandet. Alkolås i alla motorfordon (ej mc och moped) skulle minska rattfylleriets samhällsekonomiska kostnader med två tredjedelar, menar utredaren. Bilindustrin utvecklas ständigt för att leva upp till konsumenternas efterfrågan. Bilar blir tekniskt smartare och säkrare. Med tanke på att det finns en utvecklad teknik för alkolås så är det märkligt att nya bilar inte säljs med alkolås som standard. Vi behöver kontinuerligt ställa nya krav på teknologin som innebär större säkerhet för trafikanter och medtrafikanter för att nå nollvisionen. Smart teknik som förhindrar att alkoholpåverkade personer framför ett fordon skulle kunna vara ett viktigt steg att ta.
mot · H5022692 · 2017-10-04 00:00:00 — Kontroll av däck på utländska långtradare ställer sig bakom det som anförs i motionen om kontroll av godkända däck på långtradare registrerade i andra länder som kör genom och tillkännager detta för regeringen. Antalet dödsolyckor där en tung lastbil är inblandad ökar, inte minst . Trafikfarliga situationer uppstår också när långtradare blir stående eller får sladd exempelvis i backar och blockerar hela körbanor. Flera av dessa långtradare är registrerade i andra länder och kör med däck som inte är godkända i vilket då blir en stor trafikfara när de kör genom landet. För att förhindra att lastbilar med icke godkända däck färdas på svenska vägar skulle en kontroll av fordonet kunna ske i tullen. Teknik finns för att göra kontroller på ett smidigt sätt. Om lastbilen inte har godkända däck enligt svensk lag skulle den inte få köra in i landet. Då skulle åkerierna som kör gods i landet vara mer noga med att utrusta sina lastbilar med däck som är anpassade till våra vintervägar, vilket skulle öka trafiksäkerheten i landet. Vi vill att regeringen verkar för att införa kontroll av däcken på lastbilar som är registrerade i andra länder.
mot · H5022694 · 2017-10-04 00:00:00 — Fyra järnvägsspår mellan och ställer sig bakom det som anförs i motionen om fyra järnvägsspår mellan och (Skavstaby) och tillkännager detta för regeringen. har lämnat över förslaget till nationell plan för transportsystemet för perioden –2029 till regeringen. En av de satsningar som finns med i förslaget är en utbyggnad till fyrspårig järnväg mellan och (Skavstaby). Vi anser att har gjort rätt bedömning och att regeringen bör överväga att följa förslag när den fattar beslut om den nationella planen. En tredjedel av hela befolkning bor i området –. Här skapas av BNP och hälften av skatteintäkterna. Befolkningen förväntas öka med cirka 1 miljon invånare . Den större delen av denna ökning förväntas ske i och län. och befinner sig dessutom vid pendlingstätaste tågsträcka. 40 000 människor pendlar mellan och . Mer än hälften av dessa resor sker på Ostkustbanan mellan orter som , och . mellan och är en av landets mest belastade järnvägar och behovet av ökad kapacitet är stort. Därför behöver den så kallade Ostkustbanan mellan och ha fyra spår i stället för dagens dubbelspår. För många av invånarna i regionen skulle detta innebära att resorna gick snabbare och tågens punktlighet skulle bli bättre. I en rapport, Fyra spår för , som på uppdrag av Region har tagit fram, skrivs det om en samhällsförlust om som inte fyrspåret byggs. Det handlar om försenade resor men också byggplaner som inte skulle kunna realiseras. Om spåren byggs förväntas däremot runt 50 000 bostäder kunna byggas, möjliggörs 100 000 bostäder mellan och , enligt . Dessutom uppskattas 100 000 nya jobb skapas tack vare en ökad befolkning och ekonomisk aktivitet. Socialdemokraterna gav i valrörelsen löftet att utbyggnaden till fyra spår på Ostkustbanan mellan och ska vara igång . Fyra spår mellan och behöver bli verklighet. Det vore bra både för –och för resten av landet. i (M)
mot · H5022695 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ambulanssjukvårdares arbetsmiljö måste förbättras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ambulanssjukvårdare bör få tillgång till information som är relevant för deras trygghet i tjänsten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftningen på området bör ses över och tillkännager detta för regeringen. Hot, våld och attacker mot blåljuspersonal ökar. Tyvärr har utvecklingen eskalerat så mycket att det för exempelvis ambulanssjukvården i västerort i är vardag. Detta är helt orimligt och fullständigt oacceptabelt. Polisen har i en rapport beskrivit 53 områden runt om i landet med särskilt stora sociala problem och allvarlig kriminalitet. och polisens arbetsvillkor i dessa områden är mycket besvärliga. Mönsteranalyser ger vid handen att hot, våld och attacker mot ambulanssjukvården i huvudsak handlar om tre generella typer av händelser. Det handlar ofta om hot och våld där patient och anhörig är inblandade och som ambulanspersonal hamnar mitt i inom patientens hem, därtill om händelser som sker i samhället på gatan eller ett torg eller i ett köpcentrum där hot och våld ofta sker under påverkan av droger. Därutöver den sociala oro som stegvis medfört att fler och fler attacker mot blåljuspersonal äger rum. Ordföranden för har uttalat att patienter i flera brottsdrabbade områden får vänta på vård eftersom ambulanssjukvårdare måste och ska invänta poliseskort innan de tar sig fram till och in i patientens hem. för ambulanssjuksköterskor kräver att ambulanssjuksköterskor får ta del av aktuell information som polisen har tillgång till i samband med utryckningar till personer som bedöms vara farliga och våldsbenägna. Det finns givetvis gränsdragningsproblem och utmaningar kring den personliga integriteten för patienten och ambulanspersonalens rätt att ta del av information som kan uppfattas kränka patientens rätt till integritet. Men uppfattas situationen ha urartat avseende de hot som ambulanspersonalen tvingas att utstå. I alla lägen måste personalen inom ambulanssjukvården kunna känna sig så trygg det bara är möjligt. Rättsstaten får inte fortsätta att stå så handfallen som den gör . De konkreta åtgärderna måste vara tydliga. I utformandet av ny lagstiftning måste all räddningspersonals personliga säkerhet väga tungt i avvägningen mellan behov av information å ena sidan och personlig integritet å andra sidan.
mot · H5022696 · 2017-10-04 00:00:00 — Stärk äganderätten för skogsägare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över skogsägarnas rätt att avverka och sköta sin skog på rimligt sätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klassning av biotopskydd ska kunna överklagas och tillkännager detta för regeringen. Fler jobb på landsbygden och en hållbar utveckling i hela landet är viktigt. Skogen och jobben i skogen spelar en avgörande roll. För att skogen och skogsbruket fortsatt ska ha en viktig roll i behövs en översyn av de nya påbud och regler som minskar ägande- och brukarrätten av svensk skog. skogar är ofta utsatta för myndigheters, EU:s och statsmaktens klåfingrighet. Skyldigheterna för skogsägarna är många. kom beslutet att regeringen vill göra en nationell inventering av så kallade nyckelbiotoper, av skogsområden med höga naturvärden och mark som kan ha rödlistade arter. Första gångerna sådana inventeringar gjordes var det säkert befogat som ett verktyg för planering för både ägare och myndigheter. kan däremot ett skogsområde som pekas ut som en nyckelbiotop bli helt omöjligt att bruka och därmed utan större ekonomiskt värde. Skogsbolagen har åtagit sig att inte köpa virke från sådana områden, så det blir indirekt ett förbud mot att avverka. Klassningen av nyckelbiotoper är inte heller att betrakta som ett formellt myndighetsbeslut, varför det inte går att överklaga. Dessutom gäller biotopskyddet . Detta sätter rättssäkerheten ur spel på ett orimligt sätt. I vissa fall kan skogsägarna få ersättning via naturvårdsavtal, en engångssumma som motsvarar markens värdeminskning plus . Den som hade planerat att bruka marken och kanske låta den gå i arv, har ingen möjlighet till det. Det är dock vanligare att skogsägaren blir helt utan ersättning, då budget inte räcker till. Det rapporteras tusentalet nya nyckelbiotoper i landet, vilket är fler än budgeten medger. Svenska skogsägare har en djup och lång tradition av att vårda sin skog generellt. Just därför är den svenska skogen skyddsvärd i många fall. Men det ska vara upp till skogsägaren att avgöra detta. Respekten för skogsägandet sjunker i samma takt som allt fler områden blir föremål för myndigheters ingripanden. Därför yrkar jag att ställer sig bakom motionens intentioner.
mot · H5022697 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa konflikträtten när kollektivavtal redan finns och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en proportionalitetsprincip vid sympatiåtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra vad som är en samhällsfarlig konflikt och tillkännager detta för regeringen. i har visat på hur märklig den svenska konflikträtten är. När inte ens arbetsgivare som tecknat kollektivavtal går fredade har det gått alldeles för långt. Likaså när sympatiåtgärder drabbar helt oskyldiga arbetsgivare, ibland i helt andra branscher. Ett fackförbund kan ta ut egna medlemmar på ett avtalsområde som inte berörs av förhandlingarna i sympatistrejk. Detta kan i längden leda till konkurs av rent godtycke. Det är rimligt med en proportionalitetsprincip, som säger att alla förhandlingsåtgärder verkligen måste vara uttömda innan man får utlösa en konflikt. När parterna inte inser att man skadar arbetstagare, som exempelvis i hamn där anställda blev uppsagda på grund av konflikten, är det något som måste regleras. Dessutom är det rimligt med en lag som påvisar vad som är en samhällsfarlig konflikt, men någon sådan finns inte. Arbetsmarknadens parter borde själva lösa sina konflikter och komma fram till ett huvudavtal som reglerar ovanstående men detta har misslyckats, och därför är det nödvändigt med lagstiftning på området.
mot · H5022698 · 2017-10-04 00:00:00 — Rätten att förbjuda tillträde i butiker ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa möjlighet för domstol att utfärda tillträdesförbud av notoriska brottslingar och tillkännager detta för regeringen. Stölder och ringa stöld är stora problem för de allra flesta butiker i . Allt mer våld och råare metoder används för att komma över pengar och värdesaker. Dessa stölder skadar butiken ekonomiskt men framför allt skapar de en otrygghet och dålig arbetsmiljö för personalen och i många fall även för kunderna. Handeln beräknar att det stjäls för inom svensk detaljhandel – pengar som betalas av konsumenterna i form av högre priser. Om snittpriset per stulen vara är betyder det att det begås 20 miljoner butikstillgrepp . Mycket görs för att minska antalet stölder och öka skyddet för personal och kunder, men det går inte att skydda sig helt. Det innebär att personal och kunder måste stå ut med att personer som tidigare stulit, varit våldsamma eller hotfulla har rätt att komma tillbaka. Återfallsförbrytarna är många men medlen att skydda sig från dessa är inte många. Arbetsmiljön blir lidande och personal kan få svårt att känna sig trygga. Butiker anses vara platser dit allmänheten har tillträde. Domstolarna i har tolkat att lagen om olaga intrång inte gäller för butiker. Butiksägaren har alltså inte rätt att bestämma att en stökig person ska lämna lokalen. En person som upprepat trakasserar personalen eller stjäl från butikshyllorna kan inte ens av domstol förbjudas att besöka butiken. Arbetsgivaren har skyldighet att ordna en god arbetsmiljö, vilket med nuvarande lagstiftning kan vara omöjligt, när hotfulla personer inte kan förbjudas tillträde. Medarbetare förväntas därmed stå ut med återkommande hot och trakasserier som skapar en dålig arbetsmiljö. avvisas huliganer från fotbollsmatcher, och man får inte tränga in i någons hem, men att stoppa personer som begår upprepade brott i butiker är nära nog omöjligt. uppmanar regeringen i ett tillkännagivande att utreda möjligheterna att införa ett tillträdesförbud till butiker för personer som upprepade gånger stjäl eller beter sig illa. Det är mycket positivt, och mer måste göras. Det är rimligt att införa tidsbegränsat tillträdesförbud mot de som återkommande missköter sig och begår brott i butik. Detta ska utdömas av domstol.
mot · H5022699 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av strandskyddet och tillkännager detta för regeringen. Strandskyddet har funnits i . Det kom till för att skydda allmänhetens tillgång till strandområden och för att värna biologisk mångfald. har strandskyddet utvidgats och gäller nu generellt i hela landet. är strandskyddet 100 m och kan utökas till 300 m från strandlinjen. Strandskyddet omfattar i stort sett varje vattendrag i hela landet; varje liten bäck eller mindre göl omfattas. I vissa kommuner finns tusentals sjöar och vattendrag men ändå stoppas nybyggen i de flesta strandnära lägen. Så lite som av stränder är bebyggda . Reglerna är så strikta att man inte kan uppföra ens en liten jaktstuga i glesbefolkade och otillgängliga områden. Dock har många dispenser och undantag gjorts i tätbefolkade områden och populära sjönära lägen och det kan vara svårt att förstå att samma lag gällt i som i inland. Det är beklagligt att sådant godtycke och olika bedömningar fått förekomma. beslutade om lättnader i regelverket för att göra det enklare att bygga i sjönära lägen i så kallade utvecklingsområden. Så blev det tyvärr inte. Därför fick och i uppdrag att presentera förslag för att främja landsbygdens utveckling. De lättnader som föreslagits är få och av mindre karaktär och medför ett krångligt förfarande. Särskild prövning måste göras av och många länsstyrelser gör mycket mer strikta bedömningar i strandskyddsfrågor än vad regelverket kräver. Om det ska kunna bli en utveckling av landsbygden och gå att få fram mer bostäder i attraktiva lägen måste en lagändring genomföras. Ett strandskydd som bättre harmonierar med landsbygdens olika förutsättningar och behov för att kunna utvecklas och finnas kvar. En större flexibilitet och ett ökat inflytande för kommunerna är viktigt i denna process. Möjligheter till dispens och undantag måste finnas.
mot · H5022700 · 2017-10-04 00:00:00 — Skydda de småskaliga vattenkraftverken ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nya regler ska utformas så att miljömål, äganderätt, energiproduktion och kulturhistoriska hänsyn förenas på ett hållbart och rättssäkert sätt utifrån olika vattenkraftsanläggningars förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. De små vattendrivna kvarnarna, sågverken och elkraftverken är en viktig del i den levande kulturmiljö vi värnar på landsbygden. Dessa är dessutom viktiga för energiförsörjningen i landet. kommer många av dessa småskaliga vattenkraftverk att försvinna och många kulturmiljöer att förstöras på grund av hårdare regler kring miljöhänsyn. De gamla vattendomarna och drift enligt gammal hävd riskerar att vara ogiltiga. och länsstyrelsernas hårda tillämpning av EU-regler försvårar avsevärt möjligheterna för tillstånd och fortsatt drift. I hela landet finns det drygt 2 000 mindre kraftverk, och många av dessa har fått ett föreläggande. Det här grundar sig i EU:s vattendirektiv där det står skrivet att alla vattendrag ska uppnå en god ekologisk status . Dit räknas inte ett vattendrag med småskalig vattenkraft. har fått i uppdrag av regeringen att kontrollera att ägarna till dessa små kraftstationer har rätt tillstånd för sin verksamhet. För att få ett nytt tillstånd så behöver oftast kraftverket byggas om och anpassas till de nya reglerna. Att få nya tillstånd kan kosta förutom själva ombyggnaden av anläggningen. Det kan då handla om att bygga så kallade faunapassager där fisken och andra vattenlevande organismer kan passera utan att dödas i vattenturbinen. Det är rimligt att småskaliga vattenkraftsutövare ska kunna lägga pengar på effektiva miljöförbättrande åtgärder i stället för administrativa kostnader för tillståndsprövningen. Energiöverenskommelsen slår tydligt fast vattenkraftens stora betydelse för omställningen till ett hållbart elsystem. Särskilt positivt är att reglerna för tillståndsprövning ska förenklas så långt som möjligt.
mot · H5022701 · 2017-10-04 00:00:00 — Ökad kontroll för att stoppa utförsel av stöldgods från ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur uppdrag kan förbättras vad gäller kontroll av utförsel av varor från och tillkännager detta för regeringen. är den myndighet som kontrollerar in- och utförsel av varor över gräns. Kärnverksamheten består i att bistå effektiv handel och motverka brott, att förhindra smuggling, samla in tull, skatt och andra avgifter samt uppgifter som ligger till grund för utrikeshandelsstatistiken. cirka 2 000 anställda har ett digert uppdrag; totalt gjordes över 7 300 beslag av droger och dopingpreparat . Det är mer än en tioprocentig ökning jämfört med . Den snabba utvecklingen och EU gör det möjligt att flytta människor, varor och information snabbare än någonsin över gränserna. Detta skapar ökat utbud, bättre konkurrens och högre välstånd. Det finns dock baksidor. Detta skapar tyvärr också möjligheter för kriminella att enkelt förflytta illegala varor och stöldgods. Det handlar till exempel om narkotika, läkemedel, alkohol, vapen eller miljöfarliga varor som utsätter medborgare för stora risker. Men också utförsel kan vara problem – exempelvis robotgräsklippare, pass, cyklar och mopeder som genom brott försvinner från enskilda människor och snabbt hamnar utanför gränser. Att råka ut för inbrott i hemmet är för många en oerhörd kränkning. kan värdet av vad som blivit stulet mäta sig med den känsla av otrygghet och rädsla som brottsoffren upplever. En påverkande faktor till inbrott är givetvis med vilken enkelhet gärningsmannen kan göra förtjänst från stöldgodset, som inte sällan säljs utanför gränser. Tyvärr ser vi att saknar möjligheter och resurser att utöka kontrollerna av utgående last. Regeringen bör därför se över hur uppdrag kan förbättras vad gäller kontroll av utförsel av varor från .