mot · H5023747 · 2017-10-05 00:00:00 — Kristdemokratisk politik för både små och stora företag Stimulera till möten i Harmonisera momssatser inom besöksnäringen Besöksnäringen som jobb- och integrationsmotor Fortsatt utveckling av och RUT-avdrag för matlagning, inköp och leverans Goda villkor för företagande Harmonisera trygghetssystemen för egenföretagare Finansiering för mångfalden av företag Sänk kravet på aktiekapital och se över finansieringsmöjligheter Konkurrenskraftiga skatter på delägarskap – personaloptioner Beskattning av hobbyodlare och mindre verksamheter Olika driftsformer – behov av jämlika villkor Den sociala ekonomins företagande Arbetsintegrerande sociala företag, ASF Insatser för att bredda synen på företagande i civila samhället Utveckling av nya företag och produkter Snabbare processer för nya produkter Upphandling för att skapa marknad för innovationer Ökad kunskap om olika associationsformer i upphandlingar Offentliga bolags och myndigheters konkurrens med privata verksamheter Migration viktigt för ökad handel anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av innovationssystemet med alla dess aktörer för att tydliggöra nyttan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den nya statliga fonden även fortsättningsvis ska driva de avvecklade statliga bolagen tidigare inriktningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statens riskkapital i än högre grad ska kunna matcha lokalt riskkapital genom samverkan med kreditgarantiföreningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kreditföreningar och mikrofonder bör främjas för hållbart företagande inom även den sociala ekonomin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur en fungerande gårdsförsäljning kan bedrivas inom ramen för Systembolagets detaljhandelsmonopol i fråga om alkohol och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sociala utfallskontrakt och att införa dessa som en modell för hela och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att utformning av regler för crowdfunding tar hänsyn till internationella exempel på lagstiftning och användning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till en statlig investeringsfond för att främja verksamheter inom det sociala området som kan ge arbete och sysselsättning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka kravet på aktiekapital till vid start av aktiebolag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av finansieringsmöjligheter beträffande privatpersoners, företags och andra aktörers möjligheter att investera i lokal företagsutveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över om momssatserna inom besöksnäringen kan harmoniseras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka RUT- och ROT-avdragen med de nya tjänster som förordas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de som startar nya företag oavsett företagsform bör omfattas av regelverket för SGI i ett uppbyggnadsskede av företaget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att högskolornas samverkansuppdrag behöver tydliggöras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de statliga forskningsinstituten bör ges tydligare uppdrag att bidra till kunskap och information om tillgängliga FoU-satsningar för industrins små och medelstora företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de regionala industriella utvecklingscentrumen (IUC) bör ges finansiellt stöd från staten inom ramen för företagsfrämjande för att kunna förverkliga industrialiseringsstrategin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja lokala företagslotsar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentliga verksamheter i högre grad ska bidra till att verka för att internationella möten och evenemang arrangeras i , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka Visit uppdrag för att bearbeta utländska marknader i syfte att få fler möten, kongresser och event till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att fler utbildningar samt forskning och utveckling sker på området turismvetenskap och mötesplanering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strategin för att utöka start och affärsutveckling för ASF bör utvecklas till ett permanent program samt att definitionen av ASF bör läggas fast i en förordning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att valfrihetssystem (LOV) ska användas i alla kommuner för att upphandla välfärdstjänster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att LOV bör främjas på alla de områden som lagstiftningen ger utrymme för och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överenskommelsen med civilsamhället bör arbeta mer för att öka mångfalden av utförare inom hälso- och sjukvård samt omsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga upphandlingsvillkor, inte begränsa vinster för företag, oavsett inriktning och bransch och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en särskild strategi för innovationsupphandling för att svenska företag ska kunna få ut nya produkter på marknaden, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att krav ska ställas på innovationsarbete i regleringsbreven för relevanta myndigheter för att öka innovationsvänliga upphandlingar och nytänkande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn bör göras av samtliga statliga bolags och myndigheters utveckling vad gäller externt deltagande i upphandlingar och skapande av nya affärsverksamheter i konkurrens på öppna marknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att den internationella kompetens som finns i genom våra nya svenskar för export och import bättre tas till vara i regionala exportcentrum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppgift och ställning ska stärkas genom att rådet blir obligatoriskt remissorgan för förslag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att skapa en statlig investeringsfond, Capital, efter brittisk modell för sociala investeringar, t.ex. idéburna företag, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla och jämställa reglerna mellan olika hobbyslag, och där inkomsterna för hobbybiodlare i ett första steg får ett grundavdrag (skattefri inkomst) på , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att skapa en megafond för life science som kapitaliseras genom investeringar i både ägarandelar och obligationer, och detta tillkännager för regeringen. Anslagsförslag 2018 för utgiftsområde 24 Näringsliv Avvikelse från regeringen (KD) Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Bidrag till Kungl. Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statliga bolag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning Avvikelse från regeringen (KD) Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser En god välfärd förutsätter ett konkurrenskraftigt och differentierat näringsliv. slår vakt om ett livskraftigt näringsliv som kan skapa fler arbetstillfällen och ökad tillväxt, både socialt, ekonomiskt och miljömässigt. behöver mer än någonsin ett företagsklimat som lägger grunden för fler jobb, för människor med olika slags bakgrund. Men den rödgröna regeringen ger med ena handen och tar med den andra. Regeringen har försökt hålla olika grupper i näringslivet på gott humör genom att bilda råd, sätta ihop samverkansprogram, utse samordnare, föra samtal inom viktiga branschområden och lägga strategier. Människor engageras att delta i utvecklingen av sina respektive områden, något som borde vara gott och bra. Det som däremot kommer ut sedan i praktisk politik, från regeringen själv, och inte från de engagerade i professionen, är i mångt och mycket något helt annat som istället motverkar de goda initiativen. Ett omstrukturerat statligt riskkapital genom fond-i-fond-lösningen har gått långsamt. Det finns fler företag som vill verka i , men regeringen har mött detta med ogenomtänkta förslag på personaloptioner och förändring av lagen om offentlig upphandling, . Regeringen säger sig uppmuntra att fler startar företag i , men drar ned på stöd till företagsrådgivare och utvecklare av befintliga företag och särskilt till kvinnors och invandrares företagande. Regeringen har valt ut industrin som ett viktigt näringsområde för att utveckla, men politiken för nyindustrialisering är otillräcklig. Lösningar saknas på matchningsproblematiken där grundutbildning inom en rad yrken är förutsättningen för anställning. Man har förberett införandet av en kilometerskatt som skulle slå hårt mot industrier framför allt i gles- och landsbygd, försämrade villkor för småföretagare inom 3:12-reglerna och högre skatt för löntagare – förslag som man sedan fått dra tillbaka. Som om detta inte vore nog, väljer man också bort att prioritera den växande tjänstesektorn genom tidigare gjorda sänkningar av både och och håller tillbaka privatägda vård- och omsorgssektorn och utbildningsföretag, som alla arbetar inom ramen för offentligt finansierade områden, genom att vilja införa vinstbegränsningar. Så gör även byggföretag och andra som lägger anbud via för att få utföra uppdrag åt stat, kommuner och landsting – men ingen kontroll görs av hur stora vinster dessa företag gör på det offentligas bekostnad. Där regeringen väljer ut vilka jobb som ska få öka i antal, välkomnar vi kristdemokrater istället alla arbetstillfällen som kan skapas i nya och befintliga företag. Alla arbetade timmar ska räknas som en tillgång, både för den enskilda personen och för samhället. ekonomiska politik vilar på kunskapen om att arbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att ansvarstagande personer, familjer och företag tillsammans tillåts att utvecklas och växa med trygga och stabila regler . En av politikens viktigaste uppgifter måste vara att skapa förutsättningar för ekonomisk tillväxt, som ger fler jobb och välfärd. En framgångsrik och inkluderande arbetsmarknadspolitik är därmed starkt beroende av ett fungerande utbildningssystem och en näringspolitik som främjar företagande som ger jobb och skatteintäkter till att finansiera välfärden. Den ekonomiska politiken grundad i en marknadsekonomi där det sociala ansvaret finns med, är därigenom det enskilt viktigaste medlet för att uppnå de flesta andra samhällspolitiska målsättningarna. Näringspolitiken ska bygga på förvaltarskapsprincipen. Målet för näringspolitik är att bygga en långsiktig och stabil grund för välfärd och sysselsättning genom ökat företagande inom sociala och ekologiska ramar. Detta står också i samklang med målsättning att uppmuntra ett ökat personligt ansvarstagande. En regering som vill åstadkomma ekonomisk utveckling, förstärkt välfärd och goda möjligheter till arbete måste bedriva en näringspolitik som stimulerar till enskildas initiativ och företagande. En grundförutsättning för ett gott företagsklimat är att företag har råd och möjlighet att anställa. Oavsett om det gäller första anställningen eller steget att starta ett företag, måste trösklarna in på arbetsmarknaden sänkas. Kristdemokratisk politik för både små och stora företag Det är viktigt att lagar, skatter och regler utformas på ett sätt som gör det enklare för människor att starta och driva företag. De regler staten ställer upp för företagen ska vara långsiktiga. Likvärdiga villkor ska gälla för olika företagsformer, oavsett storlek av företag, eller företagande i hela landet. De små och medelstora företagen, som ofta är familjeföretag, ska stå i centrum för utformningen av näringspolitiken. Generationsskiften inom familjer har blivit svårare, både på grund av skatteregler och attityder till småföretagande som kräver stora personliga insatser. Lösningar med externa intressenter måste hittas i högre grad än tidigare för att lönsamma mindre företag ska kunna fortsätta fungera och ha anställda. Något som är särskilt viktigt på mindre orter. har förmånen att ha en tillväxt av större internationella företag som också efterfrågar ett gynnsamt regelverk för att kunna fortsätta växa och stanna kvar i landet. Att de små företagen får möjlighet att växa och att de större företagen fortsätter att utvecklas är en förutsättning för att vårt land även framöver ska kunna hävda sig i den internationella konkurrensen med kompetens, produkter och tjänster. Med fler sysselsatta kan fler försörja sig själva och därmed få mer makt över sina liv. Med fler sysselsatta skapas också resurser för att förstärka samhällsekonomin och därmed värna välfärdssystemen så att de som bäst behöver samhällets stöd också kan få det. En del i detta är att även se eget företagande som en naturlig väg till arbete, både för sig själv och för andra. Ansvaret för arbete och välfärd hos samhällets aktörer – den enskilda medborgaren, offentliga institutioner, näringsliv och ideella sektorn, är ibland diffust. Det är svårt både för den enskilde och företagare att skapa sig en bild av de arbetstillfällen, ersättningar, program och insatser som finns, framför allt de som sorterar under Arbetsförmedlingen. Men, det kan också i vissa fall vara svårt att skapa sig en överblick över vilka myndigheter som har hand om vad. vill därför rensa upp i regeringens misslyckade satsningar och i stället rikta insatser till det som fungerar. Detta redogör vi för i utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Tydlighet, hanterbarhet och kunskap är tre delar som måste utvecklas hos ansvariga instanser för att skapa arbetspraktik, anställningar och lärlingsplatser på företag och i andra verksamheter men även för att kunna göra sin egen livsdröm möjlig i eget företagande eller tillsammans med andra. Inte minst för att skapa möjligheter för nya svenskar att komma in i det svenska samhället och kunna gå från bidrag till egen försörjning. är ett av världens bästa länder på innovationer men tyvärr är vi inte fullt lika framgångsrika på att kommersialisera dessa. vill stärka samverkan mellan universitet, forskningsinstitut och näringsliv och se nya gemensamma forskningsprogram som återspeglar näringslivets behov och där staten deltar som betydande finansiär. Hela det totala innovationssystemet omsätter mycket offentliga medel och det behövs en genomgång av aktörer på alla nivåer för att göra systemet lättillgängligt, begripligt och adekvat. För att en innovation ska komma till stånd behövs det kunskap, ett företag eller en entreprenör som kan omsätta kunskapen och idéerna i produkter, tjänster eller förbättringar, samt en marknad där en kund köper produkterna och tjänsterna. Att ha ett tillåtande klimat i samhället där idéer uppskattas, tas omhand till uppfinningar och kan vidareutvecklas är en del av syn på personlig utveckling som medverkar till ett medskapande , där allas unika och lika värde är grunden för samhällsbygget. Innovationer sker ofta i företagen av den egna personalen. ”Förslagslådan”, som fanns på många arbetsplatser där medarbetarna kunde lägga förslag på förbättringar i verksamheten, var ingen dum idé. Ofta fanns en summa pengar reserverade hos ledningen för att kunna belöna de förslag som kommit verksamheten till godo. Det finns i grunden en positiv syn i både företag och offentlig sektor på att de anställda ska utveckla idéer, även om detta inte alltid belönas i erforderlig omfattning – men det hårt pressade tidsschemat gör det svårt att nyttja kreativiteten. Hela kedjan av aktörer i det entreprenöriella ekosystemet kan säkert motivera sin existens och påvisa ett gott arbete. Detta till trots startas många företag utan kontakt med företagsrådgivare för att man inte vet var man ska leta efter någon som kan ge råd och stöd, eller att befintliga företag saknar kontakter med akademi och forskning likaväl som kunskap om hur man söker medel för utveckling av företagen. Att ge uppfinnare stöd i sina idéer och ekonomisk support för ansökan om skydd för immateriella rättigheter eller att söka patent är även det angeläget och viktigt. Eftersom de flesta är beroende av både privata och offentliga medel på lokal, regional och nationell nivå, behövs en översyn av processkedjan från uppfinnarstadiet, företagsrådgivning, forskning och utveckling, inkubatorverksamhet med mera, fram till finansiering och kommersialisering av produkter och tjänster. anser att en översyn av innovationssystemet är nödvändig då mycket offentliga medel läggs på alla nivåer. Statliga medel fördelas genom myndigheter som till exempel och , andra typer av stöd genom forskningsinstitut och företagsrådgivarorganisationer. Det senare minskar dock stadigt från nuvarande regering. Vidare fördelas regionala och kommunala medel till inkubatorer, science centers, utvecklingscenter och samverkan genom kommunalförbund och andra organisationer. Det måste kunna utvecklas en metod för att mäta inte bara antal företag som startar eller växer i omsättning ekonomiskt eller antal anställda; det bör finnas en metod där innovationer och samhällsnytta kan mätas och utvärderas. Den förra alliansregeringen gav SCB i uppdrag 2011 att utveckla existerande och nya indikatorer för innovation samt en process för hur insamlandet av data ska redovisas. Uppdraget skulle ha som utgångspunkt att, utifrån teoretisk och empirisk ekonomisk forskning, utveckla indikatorer som bättre speglar sambanden mellan innovationsaktiviteter – inte minst investeringar i immateriella tillgångar – produktivitet och ekonomisk tillväxt. I rapporten som kom 2014 från SCB[1], påvisades bland annat följande: Företag som bedriver uthållig innovationsverksamhet år är en särskiljande grupp. Oavsett var de är belägna geografiskt, och oavsett branschtillhörighet, så har de en större närvaro på internationella marknader, produktiviteten är högre och tillväxten snabbare. Dessutom har avknoppningar från dessa företag en högre kvalitet mätt i termer av produktivitet än alla andra nya företag. De uthålligt innovativa företagen får dessutom en extra avkastning om de är lokaliserade till regioner med en hög täthet i form av företag och människor. Det finns ett antal faktorer som samvarierar positivt med innovation och produktivitet. Hit hör både immateriellt kapital i form av personalens utbildningsnivå och omfattningen av fysiskt kapital i form av IT-utrustning, maskiner och anläggningar. Detta gäller för både tillverknings- och tjänsteföretag. Likaså står det i rapporten att några av de uppenbara svagheterna i den svenska innovationsstatistiken gäller möjligheten att studera företagens utgifter för innovationsinvesteringar över tiden. är ett av de som saknar mikrodata över årliga innovationsinvesteringar. På grund av oklarheter om var innovationerna faktiskt äger rum rent geografiskt bland koncernföretag, är regionala analyser klart mindre tillförlitliga än de nationella. Dessutom finns det bara begränsade möjligheter att med dagens statistik beräkna värdet av kunskapsöverspillning mellan företag. Den indirekta avkastningen som kommer hela samhället till del från ett enskilt företags egna innovationsinvesteringar förefaller vara minst lika stor som företagets egen avkastning. Detta talar för att förslag om bättre kunskap om var resurser för ökat företagande och innovationer läggs, är behövligt. I avsnittet om innovation nämns ”kunskapsöverspillning” mellan företag och i mötesindustrin, alltså konferenser, kongresser och andra möten, där det sker kunskapsöverföring mellan människor oavsett bransch och organisationer . Värdet av detta är inte alltid mätbart: bara mötet med en annan person kan ge upphov till överraskande nya tankar som leder till innovationer. Men värdet av de arrangerade mötena och evenemangen i vilken form de nu är, kan göras och göras bättre genom mera utbildning och forskning för att även se kompetens- och kunskapshöjande effekter. Stimulera till möten i anser att staten/regeringen i större utsträckning skall ta ansvar för att sprida kunskap om det innovativa . Framförallt skall detta göras genom att regeringen uppdrar åt statlig verksamhet och själva verkar för att internationella forskar- och innovationsmöten – nätverksmöten, kongresser etc – skall genomföras ute i – där forskning och innovation pågår. Dessutom bör det bli meriterande att bjuda in till och att ha stått som värd för internationella vetenskapliga kongresser i . På så sätt bidrar staten själv både till spridning av innovationer, stimulerar initiativ och belönar goda insatser. På samma sätt kan även kommuner och landsting/regioner bidra till ökat antal möten och evenemang, genom att anställda, förtroendevalda och civilsamhället i sina respektive nätverk kan se möjligheterna att bjuda in organisationer och andra nätverk man är aktiv i, att hålla såväl regionala, nationella som internationella möten på hemmaplan. Visit uppdrag bör utökas för att i högre grad bearbeta utländska marknader i syfte att få fler möten, kongresser och event till . Harmonisera momssatser inom besöksnäringen har länge ansett att dagens system med olika momssystem är krångligt, byråkratiskt och att det missgynnar de mest arbetsintensiva delarna av besöksnäringen. En viktig del i att stimulera tillväxt av turism och mötesindustrin är att förenkla momsen och göra gränsdragningarna begripliga. Om verksamheterna även från mervärdesskattesynpunkt kunde delas in i de fyra kategorierna mat, logi, aktiviteter och transport, som är grunden för turism, skulle momsen bli mer förståelig och enkel att hantera. är det en mängd olika momssatser inom besöksnäringen. Guidade turer, exempelvis till fots, med cykel eller med kajak, räknas som upplevelser med en moms på . Konserter och inträde till djurparker klassas som kultur med en momssats om . Större sightseeingarrangörer som kör rundturer i buss och båt anses bedriva transporter med en momssats om . Momsen på att hyra ut rum i hotell-, pensionats- och vandrarhemsverksamhet är . Restaurangmomsen är halverad till , vilket har förenklat för alla verksamheter med försäljning av mat eller fika. Mötesindustrin, med dess konferenser, mässor med mera, har stor tillväxtpotential i . En bra effekt för nationell stimulans av mötesindustrin skulle infinna sig om kostnader för mat på konferenser hamnade på samma momsnivå () som övrig servering. Den totala kostnaden skulle minska för dem som köper mat, och därmed ge större köpkraft hos småföretag och organisationer.