ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5022216 · 2017-10-04 00:00:00 — Tolkning av reglerna kring sjukpenning vid dag 180 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett fungerande regelverk för rehabilitering och tillkännager detta för regeringen. Varje människa i som tvingas bort från arbetsmarknaden är ett misslyckande för hela samhället och en kostnad i pengar och mänskligt lidande som vi inte har råd med. och framåt är det många på arbetsplatserna som vittnar om att ett stort antal kamrater tvingats säga upp sig, ta tjänstledigt eller förtidauttag av pension på grund av att man inte uppfyller () tolkning av reglerna kring sjukpenning vid dag 180 i sjukskrivningsperioden. upplever medborgarna som en myndighet som jagar sjuka och arbetsskadade urskillningslöst för att sänka sjuktalet, det är givetvis en viktig uppgift men det måste göras med omsorg om individerna som omfattas av försäkringen. En del som gör att individen tappar förtroendet är att avslå rätten till sjukpenning även om en läkare som behandlat individen skriver att hen är för sjuk för att kunna ta ett arbete, FK kan till exempel anse att läkaren har skrivit för lite i ruta 5 på sjukintyget eller att man inte har rätt diagnos som kan ge så lång sjukskrivningstid. En viktig del som man helt har tappat är rehabiliteringsarbetet , arbetsgivaren klarar sig ofta med att skriva några rader på ett papper till om att dom inte har några omplaceringsmöjligheter till andra arbetsuppgifter. Det finns inget krav på att driva på rehabiliteringsarbetet hos arbetsgivaren, ofta är det första kontakten när man får höra ett brev av eller efter dag 180 där man skriver att man har för avsikt att avslå rätten till sjukpenning. Ska de hårda tolkningarna av kraven för sjukpenning efter dag 180 kvarstå så måste man införa ett helt annat regelverk kring rehabilitering för återgång i arbetet. Någon måste vara ansvarig för att en rehabilitering pågår från ett tidigt skede i sjukskrivningen och någon annan måste vara kontrollfunktion så att det fungerar. kan en arbetsgivare lugnt luta sig tillbaka och inte göra någonting förrän den anställde hamnar 180. Ska ansvaret ligga kvar på arbetsgivaren så måste det komma till någon form av sanktionsmöjligheter om man inte gör en rehabiliteringsplan, omplaceringsutredning eller annat som krävs. Som det fungerar så tappar vi alltför många arbetskamrater som försvinner bort från bygget och aldrig mer stiger in på en byggarbetsplats. är det och vi tappar utförsäkrade arbetskamrater med erfarenhet och kompetens i en bransch som skriker efter arbetskraft, Men framförallt så är det en aldrig sinande ström av människor som får dubbelt lidande då man tvingas bort från ett yrke/yrkesliv som man älskar. Vi måste vända trenden och bli ett samhälle som tar den som drabbas av sjukdom och arbetsskador tillbaka.
mot · H5022217 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för införande av längre utbildning i sjukförsäkring för läkare samt uppföljande seminarier för mer erfarna läkare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en översyn av försäkringsmedicinska beslutsstöd i dialog med vården och tillkännager detta för regeringen. Läkare har en avgörande roll i sjukskrivningsprocessen och i patientens tillfrisknande. När en person blir sjuk och förlorar sin arbetsförmåga kommer hen ofta i kontakt med sjukvården. Sjukvården har i uppgift att undersöka, göra en medicinsk bedömning av sjukdom och arbetsförmåga, utfärda läkarintyg vid behov och även göra en behandlingsplan för patienten. Mötet med vården har således en viktig roll i sjukskrivningsprocessen och i patientens tillfrisknande. Bemötande och behandling, likaväl som sjukskrivning, får en stor betydelse för patienten. å andra sidan, har i uppgift att bedöma rätten till sjukpenning utifrån befintlig regelverk och de underlag som finns. När läkarintygen bedöms vara otillräckliga, skickas de tillbaka till läkaren för komplettering. Detta för att handläggaren ska kunna tillämpa lagstiftningen. I vissa fall kan läkarintyg skickas fram och tillbaka mellan handläggare och läkare. Frustrationen bland läkarkåren gällande krav på komplettering av medicinska underlag växer. När många läkarintyg kompletteras läggs mycket av läkarnas tid på administration i stället för på att vårda patienter. För innebär kompletteringar merarbete och längre beslutstider. Den som drabbas hårdast av den dåliga kommunikationen mellan läkare och är medborgaren som befinner sig i en utsatt situation med förändrade förutsättningar i livet. Kommunikationen mellan och sjukvården behöver därför förenklas. Läkare uppfattar ofta sjukskrivning som en svår uppgift. I läkarutbildningen ingår endast en halvdagsutbildning i sjukförsäkringen, vilket är otillräckligt. Det behövs en längre utbildning för alla blivande läkare och uppföljande seminarier för erfarna läkare. Läkare behöver få bättre verktyg och kunskap för att hantera sjukskrivningar och utfärda läkarintyg i en sjukperiod. Sjukskrivningsprocessen skulle även kunna styras om, så att alla läkare fortsatt kan sjukskriva vid korta sjukfall eller i en sjukperiod, men att vissa läkare som är särskilt kunniga i försäkringsmedicin tar över när sjukskrivningen riskerar att bli långvarig. Det skulle leda till en mycket smidigare sjukskrivningsprocess för alla inblandade. Även behöver se över sitt arbetssätt och samarbeta bättre med sjukvården. försäkringsmedicinska beslutsstöd bör anpassas i dialog med vården för att undvika generalisering av diagnoser, eftersom människor reagerar olika och har olika förutsättningar för tillfrisknande. För att säkra tryggheten för alla behöver sjukskrivningsprocessen fungera. Det är därför viktigt att läkare har rätt verktyg, bra underlag samt att kommunikationen mellan och sjukvården fungerar.
mot · H5022218 · 2017-10-04 00:00:00 — En rättssäker och mänsklig sjukförsäkring ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se till att dagens sjukförsäkring ger större möjlighet till individuella hänsyn vid prövningen mot normalt förekommande arbete och tillkännager detta för regeringen. Problemen i dagens sjukförsäkring är såväl utformning som tillämpning. Arbetsmarknadsbegreppet och prövningen mot ”normalt förekommande arbete” avser vanliga arbeten på arbetsmarknaden där den försäkrades arbetsförmåga kan tas till vara i full eller närmast full omfattning. I praktiken sker inte prövningen mot normalt förekommande arbete utan mot den försäkrades medicinska förutsättningar för arbete. Den enskildes arbetsförmåga relateras alltså inte till ett faktiskt existerande arbete. Den individuella bedömningen i sjukförsäkringen är viktig. Möjligheten till särskilda skäl som ålder och utbildning bör finnas i bedömningen. Det är orimligt att det ställs samma krav på en lågutbildad 64-åring i glesbygd som en högutbildad 33-åring i storstan. Det är viktigt att förtydliga arbetsmarknadsbegreppet så att det handlar om en reell arbetsmarknad där FK och AK gör samma tolkning. Med möjlighet att åter ta hänsyn till ”särskilda skäl” skulle försäkringen bli mänskligare och det skulle bli möjligt för den enskilde att förstå besluten.
mot · H5022220 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en skrotpeng för fritidsbåtar i liknande den modell som finns i och tillkännager detta för regeringen. Båtvrak som blir stående på land år i många av landets och som även helt övergetts längs vår kust utgör ett stort problem i . Många båtklubbar har därför höjt sina avgifter för att få bort de uttjänta båtarna från marinorna. Ansvaret för övergivna båtar längs vår kust är fortfarande inte löst på grund av att ägare till vrak ej har kunnat identifieras. Att skrota en båt är dyrt. Som privatperson får man betala per ton för att skrota en båt, plus transportkostnaden. Kostnaden blir i genomsnitt för att skrota en båt som är mellan sex och , visar siffror från bland annat Håll Rent. Båtar har, till skillnad från bilar, inget restvärde när båten inte håller eller duger längre. I bilköpet ingår ett producentansvar, som innebär att bilproducenten har ansvar för att ta hand om bilen den dagen den inte ska användas . Därför är det också gratis att skrota bilar. Detta producentansvar finns inte för båtar. lämnade , på uppdrag av dåvarande regering, in en rapport med olika förslag om hur man kan komma tillrätta med detta problem. Ett förslag var att införa en premie för att skrota båtar, ett annat att införa producentansvar och ett tredje att göra det lättare för kommuner att flytta övergivna båtar. av de omkring 800 000 fritidsbåtar som finns i är plastbåtar och livslängden på en fritidsbåt brukar beräknas till . Mer än var fjärde båt i är byggd tidigare än 1980. Även om fritidsbåtar har en lång livslängd så kommer behovet av att skrota och att återvinna båtar att öka alltmer i . Detta gör det därmed problematiskt i och med att det är så dyrt för den siste båtägaren att göra sig av med båten på ett bra och miljövänligt sätt. I finns en intressant modell för vrakåtervinning. Landet har haft stora problem med övergivna fritidsbåtar på grund av de stora kostnaderna för att skrota båtar. Den har därför infört ett bidragssystem där staten täcker hela eller delar av kostnaden för hanteringen av uttjänade fritidsbåtar. Båtägaren betalas även per fritidsbåt för att de ska leverera den till avfallshantering. Miljödirektoratet administrerar systemet och betalar ut pengar till de som levererar en kasserad båt. Ett liknande system med vrakpeng på fritidsbåtar bör införas i .
mot · H5022221 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att ge i uppdrag att i högre utsträckning än driva boenden för asylsökande i egen regi och tillkännager detta för regeringen. ska även fortsättningsvis ha en solidarisk migrationspolitik och en relativt hög invandring. Vi som lever i ett tryggt land har en skyldighet att erbjuda skydd till sämre lottade men det är också något som stärker och berikar vårt land. Alla asylsökande placeras i någon kommun i väntan på beslut om uppehållstillstånd och barnen har rätt till förskola och skola. Att nya människor med andra erfarenheter kommer till en kommun är positivt och bra. Att alla barn ska ha rätt att gå i skola är en självklarhet. Men när väldigt många nya människor kommer till en kommun , och kommunen haft liten eller ingen tid att förbereda sig för fler barn, blir resultatet inte särskilt bra. Kommunerna i vill välkomna nya människor på ett bra sätt och ge barnen en högkvalitativ verksamhet. Därför behövs bättre planeringsförutsättningar. Vi anser att bör få i uppdrag att i högre utsträckning driva egna asylboenden istället för att upphandla på den öppna marknaden. Skälen är flera: Om hade fler platser i egen regi runt om i landet kan myndigheten bättre styra mot en jämn fördelning av nya människor i . Då kan kommunerna planera och ha beredskap för fler människor än de mantalsskrivna i sina verksamheter. Dessutom kan staten på ett bättre sätt borga för en god kvalitet på boendena och utveckla viktig sysselsättning och språkintroduktion tillsammans med andra lokala aktörer. En viktig bonuseffekt är att pengarna som regeringen fördelar till flyktingmottagande kan användas för det de är ämnade till istället för att bli ohemula vinster i privata aktörers fickor. har vi tyvärr sett vad dagens marknadsinriktade upphandlingssystem leder till: många asylsökande på vissa orter och inga alls i andra. Snabba förändringar och kommuner som inte hinner med. Anläggningsboenden som med några timmars varsel måste evakueras för att kvaliteten är så dålig att människor inte kan anvisas dit. Det är inte förenligt med den svenska modellen. Vi vill att dagens system utvecklas och blir bättre för de människor som söker skydd i vårt land, för de kommuner som ska och vill ta emot de skyddssökande och för skattebetalarna som vill att deras pengar ska användas till det de är avsedda för. Att asylsökande kan fara illa på dåliga boenden kan vi inte acceptera. Vi tror att bra asylboenden av god kvalitet och ett planerat, strukturerat mottagande i kommunerna dessutom leder till att människor i högre grad trivs på sin nya bostadsort. Om de trivs ökar också chansen att de stannar i kommunen när de eventuellt får uppehållstillstånd. Det tillskottet av nya, bofasta människor med andra erfarenheter behöver många kommuner.
mot · H5022223 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga fler åtgärder så att fler barn får möjlighet till förskolans verksamhet, och detta tillkännager för regeringen. Att ha ett jobb att gå till gör att du blir en del av en gemenskap och att du kan utvecklas och lära nytt. Det är den svenska modellen. När alla arbetar och bidrar skapas den tillväxt som gör det möjligt att stärka välfärden och ge alla människor chansen att bidra till ett ännu bättre samhälle. Arbete och egen lön ger både kvinnor och män möjlighet att bestämma själva över sina liv. Därför är det viktigt att alla ges möjlighet att arbeta. Kvinnor och män ska ha samma makt och samma möjligheter att forma sina liv. Barnomsorgen är en viktig del av att ge alla samma möjligheter att komma ut på arbetsmarknaden. Dessutom är barnomsorgen viktig för barnen genom att få kompisar och utvecklas i en lärande miljö. Därför anser vi att det är av yttersta vikt att överväga åtgärder så att fler barn får möjlighet till förskolans verksamhet. Förskolan innebär frihet för både barn och vuxna. En bra barnomsorg ger jämlika uppväxtvillkor och är grunden för det livslånga lärandet.
mot · H5022225 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn bör göras avseende organdonation och tillkännager detta för regeringen. Över 800 personer i väntar på att få ett organ donerat till sig, njure, lever, lunga eller hjärta. Flest människor är i behov av njure. dör en person på grund av denna väntan. Med anledning av detta vill jag att en översyn görs för att klarlägga om det är lagstiftningen, rutinerna kring organdonation eller annan orsak som ligger bakom detta och att det i sådana fall åtgärdas så att fler människor kan hjälpas.
mot · H5022226 · 2017-10-04 00:00:00 — Jämlik hälso- och sjukvård ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vården måste bli mer jämlik och tillkännager detta för regeringen. Det genomsnittliga hälsoläget blir allt. Det är en positiv utveckling som visar att genomförda förbättringar i vård och behandling på många sätt har haft effekt. Trots detta finns det fortfarande stora skillnader mellan olika grupper i samhället. Det behövs ett aktivt arbete för att ytterligare minska hälsoskillnaderna och mer systematiskt rikta fokus på att nå en mer jämlik hälso- och sjukvård. En stor grupp som drabbas av ojämlikheter i sjukvården är de av alla kvinnor som har drabbats av sjukdomen lipödem. Okunskapen om denna diagnos är skrämmande stor och flertalet får vänta på diagnos och vissa får det aldrig. Lipödem går inte att bota men det går att behandla för att minska smärta och förbättra hälsotillståndet. Men många får aldrig någon behandling. Möjligheterna till behandlingar är beroende på var i landet man bor. Detta kan till och med skilja inom ett och samma landsting. Många kvinnor möts av okunnighet och ointresse inom sjukvården. Inte sällan föreslås eller så kallad gastric bypass-operation, trots att detta inte hjälper. Detta är bara en av de grupper som drabbas av den ojämlika vården och ytterligare satsning på jämlik vård kan ge ökad hälsa och minskat lidande för stora grupper som samhället sparar stora pengar.
mot · H5022227 · 2017-10-04 00:00:00 — Ändra riktlinjen för övre åldersgräns för adoptivföräldrar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över den rekommenderade övre åldersgränsen för adoptivföräldrar i syfte att höja den och tillkännager detta för regeringen. krävs det enligt särskilda skäl för att få adoptera barn om sökanden har fyllt . I allmänna råd om socialnämndens handläggning av ärenden om adoption står det: Om sökanden är då ansökan görs, bör utredaren klargöra, om det finns särskilda omständigheter som kan vara av betydelse för helhetsbedömningen av om sökanden är lämpad att adoptera. Sådana omständigheter kan bl.a. vara att – sökanden har en relation till det barn som ansökan avser, – enbart den ena parten vid en gemensam ansökan är något , eller – ansökan avser medgivande för adoption av ytterligare ett barn i familjen. lever vi allt längre, och det blir allt mer vanligt att man inte bildar familj förrän man är 35–eller . Rekommendationen att ska vara en övre åldersgräns för adoption är otidsenlig, och alltför låg. kan man ha hunnit passera 42 innan man vet att man inte kan få barn. Med så många barn i världen som behöver föräldrar är det inte rimligt att en rekommenderad åldersgräns ska utgöra ett hinder för adoption. Speciellt inte i ett land där vi lever allt längre. Regeringen bör se över den rekommenderade övre åldersgränsen för adoptivföräldrar i syfte att höja den. i (S)
mot · H5022228 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att det införs yrkeslegitimation för undersköterskor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att öka undersköterskeyrkets attraktivitet hos det underrepresenterade könet och tillkännager detta för regeringen. Komplexiteten i hälso- och sjukvården och äldreomsorgen ökar i takt med en åldrande befolkning och utvecklingen av avancerad medicinteknik. kommer det att bli allt viktigare att bibehålla och lyfta fram den personcentrerade och kroppsnära vården och omsorgen som utgör mittfåran av undersköterskornas kompetens. Att ge vård och omsorg är en komplex uppgift som ställer höga krav på kompetens, flexibilitet och etiskt förhållningssätt. Därför behöver undersköterskornas kompetens skyddas genom en legitimation. SCB uppskattar att det fram kommer att saknas 160 000 undersköterskor. Intresset för att söka vård- och omsorgsutbildning är lågt och behöver öka. För att säkra tillgången till kompetent, kunnig och engagerad personal i äldreomsorgen och hälso- och sjukvården måste undersköterskeyrkets attraktivitet öka. En yrkeslegitimation för undersköterskor skulle bidra till det. Den skulle också bidra till att öka yrkets attraktivitet genom att det blir en tydlig koppling mellan utbildning, yrkestitel och arbetsuppgifter. En legitimation skulle också kunna underlätta när det handlar om att förändra det skeva könsperspektiv som finns i yrket, där huvuddelen är kvinnor. Män som grupp söker sig sällan till vårdyrken och detta är något som behöver förändras.
mot · H5022229 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en lagstadgad skyldighet för staten att samverka med pensionärsorganisationer i pensionärsråd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en lagstadgad skyldighet för regionerna/landstingen och kommunerna att samverka med pensionärsorganisationer i pensionärsråd och tillkännager detta för regeringen. Äldres inflytande och rättighet att lämna synpunkter bör formaliseras. finns, på frivillig grund, i många kommuner och regioner pensionärsråd. Deras status och rättighet att höras i frågor som angår dem skulle tydliggöras om de, samt ett nationellt råd, skulle vara obligatoriska. Regeringen bör därför se över möjligheten att införa en lagstadgad skyldighet att inrätta nationella, regionala och kommunala pensionärsråd.
mot · H5022230 · 2017-10-04 00:00:00 — Fler psykologer i primärvården ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att verka för fler psykologer i primärvården och tillkännager detta för regeringen. är ett av världens mest framgångsrika välfärdsländer, men trots det ökar den psykiska ohälsan. Då det gäller sjukskrivningar har psykisk ohälsa blivit den vanligaste orsaken till sjukskrivning. I primärvården möts den sjukskrivne dock oftast av en läkare och inte en psykolog. För att komma till rätta med psykisk ohälsa är en viktig faktor just kontakt med psykolog. Därför bör antalet psykologer inom primärvården vara många fler . Det bör kunna vara lika naturligt att träffa en psykolog inom primärvården som att träffa en läkare. Den psykiska ohälsan är ett växande problem för och en fjärdedel av alla som söker sig till primärvården lider av psykisk ohälsa. För att på allvar komma till rätta med den växande psykiska ohälsan bör därför regeringen undersöka möjligheterna för att det ska finnas betydligt fler psykologer inom primärvården.
mot · H5022231 · 2017-10-04 00:00:00 — Stärk vården efter förlossning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vård och stöd till kvinnor efter förlossning måste prioriteras högre och tillkännager detta för regeringen. Efter förlossning får en del kvinnor kvarstående fysiska problem. Det kan handla om foglossning som orsakar ryggproblem långt efter förlossningen, sprickor i underlivet som orsakar fortsatta problem och delade magmuskler som inte läker ihop och därmed orsakar ryggproblem och leder till svårigheter i vardagen. Många kvinnor i denna situation upplever att de har svårt att få adekvat vård. Kunskapen om deras problematik är bristfällig och den kunskap som finns är inte spridd. Därför krävs mer forskning och mer effektiv kunskapsspridning. Problemen är också lågt prioriterade i vården och upplevs ofta som förknippade med skam. Ofta upplever kvinnor att de möts av en attityd som handlar om att de helt enkelt får ”skylla sig själva, eftersom det kan bli så här när man föder barn”. En kvinna med delade magmuskler kan till exempel ha svårt att få hjälp eller ens råd om hur hon ska hantera detta när magmusklerna aldrig läker ihop. Istället är kvinnor hänvisade till privata alternativ för träning, coachning och operationer. Ofta orsakar avsaknaden av adekvat stöd till följd av bristen på fungerande magmuskler fysiska problem livet ut. Ett annat exempel är att det kan vara svårt att få stöd för psykiska hälsoproblem som är kopplade till förlossningen, särskilt om det hinner gå efter förlossningen innan man söker hjälp. Det är välkommet att regeringen avsatt särskilda resurser för att stärka vården av kvinnor. Mer av detta behövs. Vård och stöd till kvinnor efter förlossning måste prioriteras högre. Det behövs ett mer strukturerat arbete som också kan bidra till kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning. Vad som ovan anförs i motionen om behovet av att högre prioritera vård och stöd till kvinnor efter förlossning bör som sin mening ge tillkänna.