ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4023571 · 2017-01-12 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:66 Forskning och innovation på energiområdet för ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att energiforskning ska tillåtas på alla fossilfria energislag och tillkännager detta för regeringen. ser positivt på stora delar av propositionen kring övergripande frågor, även om vi har en del skilda åsikter. Vi menar att det är viktigt att forskningen som bedrivs i slutändan bör resultera i relevanta produkter som är gångbara på den svenska och internationella marknaden. Varor och tjänster som växer fram ur svensk energiforskning bör bidra till bl.a. en ökad export, reell tillväxt och internationella marknadsandelar. ska generera produkter som är konkurrenskraftiga och inte endast framtagna för att stimulera visioner som i slutändan inte kan bära sina egna kostnader utan ändlösa subventioner. Vi ser därmed en stor vikt av att särskilja tillväxt genom subventioner och reell tillväxt som skapas via sunda konkurrensförhållanden. Vår förhoppning är att svensk forskning leder till minskad användning av fossila drivmedel och att det även resulterar i ett minskat globalt koldioxidläckage. Propositionen lyfter även fram positiva delar gällande bl.a. ökad jämställdhet, och det är något som vi vill bejaka. Det är däremot angeläget att det sker på basis av individuella val och bedömning av individer efter personliga egenskaper snarare än kön. Forskning på alla fossilfria energislag ser positivt på en enhetlig forskningsstrategi med riktade insatser till prioriterade forskningsområden och insatser som resulterar i maximal samhällsnytta, minskade utsläpp av växthusgaser och minskat koldioxidläckage. Vi menar att inga undantag bör göras kring något fossilfritt energislag. Den politiska, geologiska och globala ekonomiska marknaden är i ständig förändring; därmed kan även förutsättningarna, behoven och användningsområdena förändras gällande energislagens nytta.
mot · H4023573 · 2017-01-12 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:59 Trygg och säker vård för barn och unga som vårdas utanför det egna hemmet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kravet på tillståndsplikt ska gälla alla utövare oavsett driftsform, även för verksamheter som drivs av kommuner och landsting, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de hårdare kraven på tillståndsplikt även ska gälla för verksamheter som är inriktade mot placering av vuxna och tillkännager detta för regeringen. Vi välkomnar regeringens förslag om tillståndsplikt för verksamhet inom som kommunen överlämnar genom avtal. Vi välkomnar också tillståndsplikt för att yrkesmässigt få bedriva verksamhet som har till uppgift att till socialnämnden föreslå familjehem och jourhem till barn samt som lämnar stöd och handledning till familjehem och jourhem som tar emot barn. Likvärdiga krav bör ställas på alla aktörer i välfärden oavsett utförare. Därför anser vi att tillståndsplikt ska gälla alla utförare oavsett driftsform. Vi vill även införa tillståndsplikt eller något som motsvarar en ägarprövning för verksamheter som har kommuner och landsting som utförare. Detta då vi anser att det är viktigt att vi ställer lika hårda krav på alla oavsett driftsform. Vad gäller tillståndsplikt för verksamheter med konsulentstöd till familjehem och jourhem så är vår invändning att dessa regler även ska gälla verksamheter som är inriktade mot placering av vuxna. Bland annat har påpekat att det finns verksamheter som ger stöd både till familjehem som tar emot barn och som tar emot vuxna. Vi delar IVO:s kritik att ett hem som är inriktat mot båda målgrupperna blir en svårhanterlig konstruktion eftersom det skulle ha två olika regelsystem att förhålla sig till vad gäller tillståndsplikten. Per Ramhorn (SD)
mot · H4023575 · 2017-01-13 00:00:00 — med anledning av skr. 2016/17:70 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att antalet ledamöter i Siun ska utökas så att samtliga partier som är representerade i kan ha minst en ledamot var, och detta tillkännager för regeringen. Svensk signalspaning är en viktig komponent i värnandet av rikets säkerhet, såväl mot yttre hot från främmande makt som mot potentiell terroristverksamhet. All sådan spaning bedrivs dock under en ständig balansakt gentemot värnandet av den enskilda medborgarens integritet. De intensiva diskussioner som följde av införandet av den s.k. FRA-lagen visade att hela ämnesområdet är kontroversiellt och måste behandlas med varsamhet om en verksamhet som denna ska kunna bedrivas med fortsatt förtroende från folket. Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten (Siun) utövar viss kontroll över hur lagen tillämpas, men denna nämnd lider av en avsaknad av tillräcklig parlamentarisk förankring. Om möjligheten till folklig insyn i svensk signalspaning ska tas på allvar ska också samtliga partier erbjudas möjligheten att nominera ledamöter till nämnden. Detta är fallet när det gäller . Vi bedömer att detta har ökat förtroendet för nämnden hos samtliga partier i . Vi bedömer också att det har förstärkt allmänhetens tilltro till att nämnden fullgör sitt uppdrag på ett så allsidigt och objektivt sätt som möjligt, detta trots den sekretess som råder i nämndens verksamhet. Vi anser således att antalet ledamöter i Siun ska utökas så att samtliga partier som är representerade i kan erhålla en ledamot var.
mot · H4023576 · 2017-01-13 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:55 Åldersgräns för kosmetiska solarier ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatoriska varningstexter för kosmetiska solarier och tillkännager detta för regeringen. avslår proposition 2016/17:55 Åldersgräns för kosmetiska solarier. Hudskador till följd av överdriven utsatthet för UV-strålning är ett allvarligt hälsoproblem som måste tas på allvar. Detta är ostridigt. På denna punkt skiljer sig inställning inte från den som framförs i propositionen. Däremot finns det anledning att överväga andra åtgärder för att komma till rätta med problemet. Varje ny reglering som införs från statligt håll innebär en expanderande byråkrati och ett alltmer snårigt regelsystem för den enskilda medborgaren. Nya uppgifter för myndigheterna innebär ett utökat behov av resurser som måste tas från andra och minst lika angelägna uppgifter. Därför måste varje ny lagstiftning av det här slaget vägas mot vilka andra behov som finns. I det här fallet förefaller tanken vara att den ansvariga kontrollmyndigheten kommer att vara kommuner, vilka redan är hårt pressade av olika typer av myndighetsutövning och sociala problem. Det ovanstående innebär att det är vår uppfattning att lagstiftning på detta område inte är proportionerlig mot de nackdelar som förslaget innebär. Enligt vår mening torde det vara tillräckligt att branschen åläggs att tydligt ange de risker som finns med solariesolning på anslag i anslutning till de solarier som respektive företag använder sig av. Detta bör tillkännage som sin mening.
mot · H4023578 · 2017-01-13 00:00:00 — med anledning av skr. 2016/17:53 om konsulära krisberedskap ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda om ett förordnande om årliga uppdateringar av beredskapsplanen och ett minsta antal övningar är ändamålsenligt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda behovet av en översyn av för utlandsmyndigheternas beredskapsplanering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att höja utlandsmyndigheternas beredskapsförmåga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta en lämplig åtgärd för att tillse att varje övning hos utlandsmyndigheterna utvärderas och dokumenteras skriftligt, och detta tillkännager för regeringen. granskar i rapport 2016:13 utrikesförvaltningens konsulära krisberedskap. Rapportens slutsatser ger överlag bilden av en väl fungerande organisation med tillräcklig beredskap för att uppfylla de mål som förvaltningen har vid kriser utomlands. ger även vissa synpunkter på möjliga förbättringar. I den här motionen avser , med utgångspunkt från rapporten, att ge sina förslag på hur den konsulära krisberedskapen kan förbättras. anser att krisberedskapsmodellen utgör en stabil grund för beredskapsplaneringen inom förvaltningen men att utlandsmyndigheterna kan förbättra delar av sin beredskapsplanering. påpekar att fler utlandsmyndigheter bör uppdatera planen och fler bör göra beredskapsövningar. Hos utlandsmyndigheterna kan även personalens kännedom om beredskapsplanen förbättras. påpekar att det finns indikationer på att beredskapsplanerna inte är optimala som stöd i krisarbetet och att det kan finnas anledning att se över de stödjande dokumenten. Revisionen anser att den gemensamma kan behöva delas upp i en manual för aktiv krishantering och ett annat dokument som anger inriktningen för det löpande och förberedande arbetet med krisberedskap och följning av insatser. av de beredskapsansvariga tjänstemännen på utlandsmyndigheterna anser att de helt och hållet lever upp till beredskapsansvaret. Den siffran är alldeles för låg. Regeringen bör därför vidta lämpliga åtgärder för att höja utlandsmyndigheternas beredskapsförmåga. Dokumentation av krisarbete och utvärdering Enligt finns brister i utvärderingen och dokumentationen av krisberedskapsarbetet, vilket medför risken att viktiga lärdomar och erfarenheter inte fångas upp och att det blir svårt att överblicka arbetet för den som står utanför organisationen. Även på utlandsmyndigheterna finns, enligt , brister i utvärdering och uppföljning. av myndigheterna har en person eller funktion med ansvar för utvärdering av övningar och uppger att de faktiskt har utvärderat den senaste övningen. Omkring hälften av myndigheterna uppger att det finns någon som ansvarar för dokumentation av utvärderingar, men har dokumenterat den senaste utvärderingen skriftligt. Vi anser att utvärderings- och dokumentationsarbetet bör förbättras och att varje övning som utlandsmyndigheterna gör bör utvärderas och dokumenteras skriftligt.
mot · H4023582 · 2017-01-13 00:00:00 — med anledning av skr. 2016/17:51 om felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se till att regelbundet mäter storleken på felaktiga utbetalningar, och detta tillkännager för regeringen. Socialförsäkringen syftar till att skapa ekonomisk trygghet vid bl.a. sjukdom, funktionsnedsättning och vård av barn. Socialförsäkringen är därför viktig för de allra flesta. Korrekta beslut och hög kvalitet i handläggningen är en förutsättning för att upprätthålla rättssäkerhet och legitimitet för socialförsäkringssystemet. Det är därför viktigt att fusk och felaktiga utbetalningar i så stor utsträckning som möjligt motverkas. har granskat hur arbetet mot felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen fungerar. konstaterar att har genomfört många insatser och åtgärder för att minska felaktiga utbetalningar. anser att arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar har nedprioriterats . För att motverka felaktiga utbetalningar rekommenderar bl.a. att regeringen tillser att regelbundet mäter storleken på de felaktiga utbetalningarna. Regeringen bör ge i uppdrag att regelbundet göra detta.
mot · H4023584 · 2017-01-13 00:00:00 — med anledning av skr. 2016/17:70 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge () rätt att inrikta signalspaning från () och tillkännager detta för regeringen. Spridning av massförstörelsevapen är en betydande utmaning i en värld som präglas av en allt större säkerhetspolitisk osäkerhet. Det är därför viktigt att bidrar på bästa sätt till att arbeta för internationell säkerhet och stabilitet, inte minst när det gäller anti-spridningsarbetet. I samband med att lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet trädde i kraft begränsades antalet myndigheter som har rätt att inrikta signalspaning. Det var positivt att integritetsskyddet stärktes i och med de förändringar som då gjordes av lagstiftningen kring signalspaning. har det dock visat sig att lagstiftningen som styr signalspaning har behövt modifieras utifrån hur omvärlden har utvecklats och vilka behov som funnits när det gäller tillgång till signalspaning hos svenska myndigheter. 2012 tog beslut om att Säkerhetspolisen och ska läggas till de myndigheter som får tillgång till signalspaning i sin försvarsunderrättelseverksamhet. Syftet är att Säkerhetspolisen och lättare ska kunna få strategiska uppgifter om bland annat internationell terrorism och annan grov brottslighet som har koppling till andra länder och som kan hota viktiga svenska intressen. Signalspaning får bedrivas i syfte att kartlägga utveckling och spridning av massförstörelsevapen, krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Dock har den ansvariga myndigheteten () inte rätt att inrikta signalspaning från () för att uppnå detta syfte. Det betyder att den myndighet som har att följa upp frågor kring bland annat spridning av massförstörelsevapen inte har möjlighet att ta strategiska beslut för att lösa sin uppgift på ett tillfredställande sätt. Ur ett svenskt perspektiv blir det problematiskt att kontrollera att svenska företag inte exporterar teknik, vilken skulle kunna användas för att framställa massförstörelsevapen, till olämpliga länder. Dessutom försvåras möjlighet att uppfylla sina åtaganden i ett antal internationella exportkontrollarrangemang vars syfte är att förhindra spridning av massförstörelsevapen och av konventionella vapen vilka kan hota internationell fred och säkerhet. Det faktum att ISP inte själva får inrikta signalspaning för att kunna fullgöra sitt uppdrag innebär problem på flera plan. Därför bör regeringen se över möjligheten att lägga till ISP till de myndigheter som har rätt att inrikta signalspaning.
mot · H4023586 · 2017-01-13 00:00:00 — med anledning av skr. 2016/17:60 för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återgå till inriktningen för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd såsom formulerat i alliansregeringens biståndspolitiska plattform , och detta tillkännager för regeringen. Det har gått världens regeringar antog FN:s 17 nya globala utvecklingsmål. Dessa är uppföljare till de s.k. millenniemålen, som antogs och stakade ut viktiga målsättningar om alltifrån att halvera världsfattigdomen till att minska barnadödlighet och se till att fler barn får gå i skolan. Men det allra viktigaste målet saknas fortfarande: att varje medborgare i fria, öppna och demokratiska val ska få välja sina ledare. Vi firar år med svensk tryckfrihet. I ett läge där auktoritära krafter vill ta ifrån människor makten över deras liv är det viktigt att med sitt långa arv av demokrati och yttrandefrihet står upp för dessa värden. Det är därför jag vill att svensk utrikes- och biståndspolitik ska ha demokratiutveckling och respekt för mänskliga rättigheter som överordnat mål. Regeringens inriktning för utvecklingspolitiken är alltför otydlig och oklar. Det framgår inte vad man kommer att rikta in sig på, och inte vad man avser att prioritera. I stället blir det lite och diffust om allt. Det gör att det blir svårare att uppnå något – och svårare att utvärdera vad man faktiskt uppnår. L, C, KD och M tog 2014 beslut om en biståndspolitisk plattform, för att stärka styrningen av det svenska biståndet och göra det lättare att just utvärdera resultaten. Denna har regeringen tidigt uttalat att man vill riva upp, men utan att ersätta den med något lika tydligt. Liberalerna vill i stället att återgår till den biståndspolitiska plattformen.
mot · H4023587 · 2017-01-13 00:00:00 — med anledning av skr. 2016/17:51 om felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen ställer sig bakom det som anförs i motionen om rekommendation till regeringen att se till att regelbundet mäter storleken på de felaktiga utbetalningarna, och detta tillkännager för regeringen. Regeringens svar på iakttagelser i nämnd skrift, samt dess rekommendation att se till att regelbundet mäter storleken på de felaktiga utbetalningarna, innehåller många pågående och kommande åtgärder som vi ser positivt på. Vi menar dock att svaret rörande den skarpa rekommendationen från , att regelbundet mäta felaktiga utbetalningar, är otillräckligt och att denna rekommendation i stället bör hörsammas i sin helhet samt att mätningen och redovisningen av resultatet bör göras årsvis.
mot · H4023589 · 2017-01-13 00:00:00 — med anledning av skr. 2016/17:62 Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i svensk utrikespolitik ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma i en skrivelse med klara prioriteringar och mål som är möjliga för att följa upp och tillkännager detta för regeringen. ska vara en kompromisslös röst för fred, frihet och mänskliga rättigheter i världen. Att stärka demokratin och öka respekten för mänskliga fri- och rättigheter ska vara centrala mål för det svenska biståndet. ska stödja demokratikämpar och verka för stärkt yttrandefrihet och tankefrihet i länder där de begränsas. Demokrati och frihet är den bästa garanten för fred och säkerhet. Endast med varaktig och stabil demokrati som grund kan social och ekonomisk utveckling få hållbart fäste i samhällen. Flera av det civila samhällets organisationer arbetar särskilt för att stödja oppositionella grupper och människorättskämpar i repressiva stater runt om i världen. Detta arbete är oerhört betydelsefullt för de enskilda som riskerar sin egen och familjens säkerhet för att stå upp för de fri- och rättigheter som vi alla äger. Svenska organisationers insatser till stöd för demokratikämpar och människorättsaktivister runt om i världen måste ytterligare prioriteras och stärkas. Regeringen har sedan sitt tillträde inte redovisat några rapporter om läget för mänskliga rättigheter i länder och regioner. presenterar regeringen i stället en översiktlig syn på en omvärld i förändring. Den ger otillräcklig vägledning över de utmaningar som regeringen ser och översiktligheten gör den i många delar otydlig. Av skrivelsen framgår att regeringen ska vidga rapporterna och lägga större vikt vid demokrati och rättsstatens principer, men det framgår inte om regeringen därmed avser att göra en årlig rapportering. Vi anser också att rättsstatens principer bör förtydligas och stärkas. Det bör också kompletteras med vikten av transparens. Om de övergripande och breddade rapporterna kommer att likna den genomgång som görs av läget i omvärlden i denna skrivelse riskerar de att bli så oskarpa att de kommer bli svåra att ta ställning till, och deras användbarhet minskar därmed. Skrivelsen berör översiktligt hela världen. Vikten av EU-samarbete framgår inte. Vilket är EU:s gemensamma ansvar? Den europeiska unionen är viktigaste utrikespolitiska plattform. Är regeringens intention att ta ett helhetsgrepp om mänskliga rättigheter i hela utrikespolitiken borde detta leda till att det av skrivelsen ska framgå vilka mål som finns för utrikes- och säkerhetspolitiken, men även för det internationella utvecklingssamarbetet och handels- och främjandepolitiken. Regeringen anser sig återigen ta helhetsgrepp och uppfinna hjulet. Att inte kunna erkänna tidigare regeringars arbete är inte trovärdigt. Nej det är inte första gången en regering lyfter kvinnors rättigheter, inte första gången framgångsrikt fredsarbete har bedrivits. väljer att i denna följdmotion inte gå in på avsaknad av analyser över MR-situationen i de länder där regeringens beskrivning är undermålig, utan hänvisar till ställningstaganden från den allmänna motionstiden. Skånberg (KD)
mot · H4023590 · 2017-01-13 00:00:00 — med anledning av skr. 2016/17:60 för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återgå till inriktningen för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd som det är formulerat i alliansregeringens biståndspolitiska plattform och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har i skrivelse 2016/17:60 lämnat en redogörelse för inriktningen på svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd. fanns en biståndspolitisk plattform och detta policyramverk är att se som en uppdatering av det dokumentet bl.a. med anledning av hållbarhetsmålen – Agenda 2030 – Action Agenda om utvecklingsfinansiering samt klimatavtalet i . Det är rimligt att regeringens styrdokument uppdateras då omvärlden förändras och nya internationella överenskommelser sluts, men vi är kritiska till delar av inriktningen, bristen på tydliga prioriteringar samt oklarheter i styrningen och uppföljningen som påverkar biståndets kvalitet. har angett att målet för internationellt svenskt bistånd är att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Hur regeringen prioriterar för att nå detta blir svårt att följa upp utifrån denna skrivelse. roll är att granska regeringen. Det måste därför vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, insatser, resultat och regeringens anslagsförslag. I skrivelsen saknas flera tydliga skrivningar, bl.a. på området som rör migration. Vi är också kritiska till regeringens tveksamhet till att tala om religiösa samfund som viktiga förändringsaktörer och vikten av att värna religionsfriheten. Det är mycket svårt att följa upp regeringens politik i budgetpropositionen. Regeringen bör därför återkomma till med förslag på hur regeringens politik ska kunna följas upp i budgetpropositionen. anser, i likhet med vad utrikesutskottet betonat (2014/15:UU2 och 2015/16:UU2) om att det måste vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, insatser, resultat och regeringens anslagsförslag. Detta är nödvändigt för att kunna göra prioriteringar i beredningen av regeringens budgetförslag och för att genomföra arbetet med uppföljning och utvärdering i enlighet med regeringsformen. Vidare måste både bra och dåliga resultat lyftas fram i resultatredovisningen, analyseras och ligga till grund för beslut om den fortsatta inriktningen. Skånberg (KD)
mot · H4023591 · 2017-01-13 00:00:00 — med anledning av skr. 2016/17:64 om förutsägbarhet och långsiktighet inom biståndet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med en redogörelse för hur stora ändringsbudgetar ska kunna undvikas och transparensen öka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tydliggöra de kostnader som räknas av från biståndet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn bör göras för att säkerställa att regeringens avräkningar är i enlighet med rådande regelverk och tillkännager detta för regeringen. Den övergripande kritiken i förutsägbart bistånd – trots en osäker finansiering bekräftar att regeringen inte på ett tillfredsställande sätt har agerat och hanterat de osäkerheter som påverkar biståndsbudgeten. I granskningen kritiseras de stora ändringsbudgetar under budgetåret som hindrat en långsiktig planering av biståndsinsatser. Det är också mycket svårt att följa hur dessa kostnader har beräknats. anser det därmed nödvändigt att regeringen återkommer till med en redogörelse över hur stora ändringsbudgetar ska kunna undvikas framöver och hur transparensen ska kunna öka. Vidare har en rad civilsamhällesorganisationer presenterat en rapport (En säker finansiering av biståndet, Aidwatch) som fokuserar på avräkningar från biståndet. I denna rapport betonas också bristerna med stora ändringsbudgetarna, bristfällig transparens och redovisning. Biståndsorganisationerna har även låtit granska innehållet i avräkningarna och konstaterar att det finns delar av de svenska biståndsavräkningarna som inte kan klassas som Dac-fähiga, dvs. de bryter därmed mot regelverket. Detta är allvarligt och måste givetvis ses över. anser att regeringen bör tydliggöra vilka specifika kostnader som räknas av från biståndet och säkerställa att de avräkningar som görs helt är i enlighet med Dac-reglerna. Skånberg (KD)