mot · H5023683 · 2017-10-05 00:00:00 — Svensk ekonomi går bra och vårt välstånd växer, men alla får inte samma chans. är ett tudelat land. Nästan en miljon människor befinner sig i utanförskap. Orsakerna är flera, men två viktiga problem är de hårt reglerade arbets- och bostadsmarknaderna samt höga skatter på arbete. Detta har skapat en stadigt växande klyfta mellan dem som befinner sig på insidan och dem som står på utsidan. Människor som redan har ett jobb och en bostad befinner sig i en relativt trygg sits, medan trösklarna att ta sig in blivit högre för den som står utanför. Denna klyvning av landet är allvarlig och får stora konsekvenser. För att vända utvecklingen finns ett brådskande behov av reformer. Grundläggande för att bryta tudelningen är att ge fler människor möjlighet att försörja sig själva. Detta måste ske genom sänkta kostnader på jobb och företagande, bättre matchning mellan arbetssökande och arbetsgivare samt satsningar på utbildning som leder till jobb. Vidare måste kvaliteten i skolan kraftigt förbättras för att ge alla barn – oavsett social bakgrund, kön eller bostadsort – samma livschanser. Fler människor måste ha någonstans att bo, genom att det blir enklare att bygga i hela landet. Det finns också behov av satsningar på infrastruktur, bredband och digitalisering för att binda samman landet, ge möjlighet att arbeta och ta del av välfärdstjänster oberoende av bostadsort. Gynnsamma villkor för jobb och företagande, fungerande kompetensförsörjning, bostadsbyggande och modern infrastruktur är alla viktiga delar i att stärka den svenska globala konkurrenskraften och vårt välstånd. Om vi klarar av att möta dessa utmaningar, kan vi stoppa klyvningen av . Bryt den sociala klyvningen Från utanförskap till arbete Fler och växande företag En skattereform för fler i jobb, ökad konkurrenskraft och tryggad välfärd Utbildning som bryter tudelningen Stärk och bygg ut Ökad kvalitet och tillgänglighet i yrkesutbildning och lärlingsutbildning Stärkt kvalitet och valfrihet i komvux och sfi Skolan ska utjämna livschanser Möjlighet till förskola för alla Snabbare språkinlärning och tvåspråkiga klasser Fler lärare med rätt kompetens Bryt den regionala klyvningen Fler bostäder i hela landet Gör det enklare att bygga Öka rörligheten på bostadsmarknaden Ett infrastrukturlyft för hela ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bryta barriären till jobb genom fler vägar till arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pröva möjligheten att införa inträdesjobb som en ny anställningsform för nyanlända och unga som står långt från arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att utveckla RUT-avdraget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka drivkrafterna för att gå från bidrag till jobb och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det enklare för fler att bli företagare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för långsiktiga och stabila spelregler för företagande och trygghetssystem anpassade för företagare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pröva möjligheten att införa en ny företagsform, ingångsföretag, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det enklare för personer med funktionsnedsättning att driva företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pröva möjligheten att införa en arbetsförmedlarpeng och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en arbetsmarknadskommission och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att verka för att genomföra en ny skattereform och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur civilsamhällets roll för att minska klyftorna i samhället kan stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra chanserna att gå från utbildning till jobb genom att se över en stärkt yrkesutbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pröva möjligheten att stärka och bygga ut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten för att erbjuda både fristående yrkeskurser och förberedande kurser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över geografiska spridning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för fler att ta del av yrkesutbildningar på gymnasienivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra för fristående aktörer att ta över underpresterande skolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur tillgängligheten till yrkesutbildning och lärlingsutbildning kan öka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur särskilda lärlingsråd kan införas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur kvaliteten och valfriheten kan stärkas genom att en vuxenutbildningspeng införs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pröva möjligheten att införa en sfi-peng och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det enklare för elever som läst högskoleförberedande program i gymnasieskolan att uppnå behörighet till yrkeshögskola och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur möjligheterna för fler barn att delta i förskoleverksamhet kan öka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka möjligheterna till kompetensutveckling för pedagoger i förskolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det enklare för barnskötare att vidareutbilda sig till förskollärare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla konceptet med integrationsförskola och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka kommunernas frihet att besluta över avgiftsnivåerna i förskolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en pröva möjligheten till en nationell satsning på intensivutbildning i svenska för nyanlända barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utöka och bredda de kompletterande pedagogiska utbildningarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla systemet med karriärlärartjänster genom att pröva möjligheten till särskilda satsningar i utanförskapsområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det möjligt för fler aktörer att bedriva fristående lärarutbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det enklare att bygga och att öka rörligheten på bostadsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka andelen byggbar mark och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka kommunernas inflytande över strandskyddet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det enklare att bygga på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av regler som förhindrar bostadsbyggande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra systemet med hyresreglering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av skatter som bromsar rörligheten på bostadsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bryta den regionala klyvningen av landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur skatterna kan minskas för lokaler på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur fler av statens funktioner ska kunna utföras på mindre orter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra avskrivning av studielån i landsbygdskommuner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur tillgång till uppkoppling kan svara mot behovet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn för att uppdatera lagar och regelverk för teknikneutralitet och digitalisering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell överenskommelse om e-hälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra nya finansieringsformer för infrastrukturinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att utreda lämpliga infrastrukturprojekt för offentlig-privat samverkan och tillkännager detta för regeringen. Bryt den sociala klyvningen Tudelningen av arbetsmarknaden är en av största utmaningar. Å ena sidan finns en stor grupp, främst bestående av välutbildade mitt i livet, där arbetslösheten är låg. Å andra sidan finns människor som aldrig fått möjligheten att etablera sig, framför allt nyanlända – i synnerhet utrikes födda kvinnor – och unga i utanförskap, men även personer med funktionsnedsättning. Skillnaden i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda i är bland västvärldens högsta. Med den omfattande invandring som skett till , utgör detta en central utmaning. Att få in den växande grupp människor som saknar både utbildning och erfarenhet i arbete, kräver en rad nödvändiga och genomgripande reformer. Trösklarna till arbetsmarknaden måste sänkas genom lägre kostnader på jobb och företagande generellt, både genom nya former av avtal och lägre skattebörda. Matchningen behöver förbättras genom att släppa in en mångfald av arbetsförmedlare och det måste bli möjligt att börja sitt första jobb med en inledningsvis lägre lön, för att sen arbeta sig uppåt i lönetrappan, för dem som har svårast att komma in. Från utanförskap till arbete Fler vägar in på arbetsmarknaden för den som saknar erfarenhet är centralt för att bryta tudelningen på arbetsmarknaden – något som särskilt gäller för många utrikes födda. har EU:s lägsta andel jobb utan utbildningskrav. har många av de jobb som finns så höga ingångslöner att arbetsgivare inte vågar satsa på och lära upp en oerfaren arbetssökande. Vägen in till den svenska arbetsmarknaden måste därför bli bredare och mer tillgänglig, även för den som saknar erfarenhet och utbildning. Det måste vara möjligt för fler att påbörja sin karriär till en lägre lön, som sedan ökar i takt med erfarenheten. har tillsammans med Alliansen presenterat en gemensam jobbreform: inträdesjobb. Inträdesjobben innebär en förenklad anställningsform som gäller för nyanlända, i , och unga upp till utan fullständig gymnasieutbildning. Reformen innebär sänkta kostnader för alla företagare som vill anställa, genom en kombination av två åtgärder. Dels genom slopad arbetsgivaravgift, dels genom möjligheten att anställa till av rådande ingångslön i den aktuella branschen, upp till ett tak om i bruttolön . Därmed ska av arbetstiden gå till att lära sig på jobbet eller till utbildning. En person ska kunna ha denna typ av anställning i maximalt . driver på för sänkta arbetsgivaravgifter, för att ytterligare sänka tröskeln in till det första jobbet. Vi vill slopa arbetsgivaravgiften under de två första årens arbete, för att ge fler människor möjlighet att komma in på arbetsmarknaden och få ett jobb. Det skulle gynna grupper som nyanlända flyktingar, personer med begränsad utbildningsbakgrund, unga och personer med funktionsnedsättning som är arbetslösa. Därtill anser att redan existerande åtgärder som fungerar behöver stärkas. Tjänstesektorn är en jobbmotor som måste få bättre förutsättningar. RUT-avdraget har bidragit till att många som stått långt ifrån arbetsmarknaden fått möjligheten att arbeta – särskilt utrikes födda kvinnor. bör därför utvecklas genom höjt tak och att fler tjänster tillåts ingå. Subventionerade anställningar som fungerar dåligt behöver avskaffas till förmån för de mer effektiva nystartsjobben, som innebär ekonomisk ersättning till den som anställer en person som varit utan arbete eller är ny i . bör de subventionerade anställningarna än tydligare riktas in mot de grupper som behöver stöd mest, genom bland annat låga och enhetliga lönetak. Vidare är det viktigt med regler och bidragssystem som uppmuntrar människors drivkrafter att arbeta. En förutsättning för att bryta tudelningen är att människor i utanförskap aktivt försöker söka sig därifrån. Försäkrings- och bidragssystemen måste därför ha tydliga tidsgränser och den som börjar arbeta ska också vinna på det. Att regler hindrar möjligheten till arbete är särskilt tydligt för asylsökande. är grundregeln att en person som saknar uppehållstillstånd inte får arbeta. Man måste beviljas undantag, och både de reglerade och de praktiska hindren är höga. vill vända på detta och låta grundregeln vara att alla asylsökande får arbeta. Utöver det måste man ta bort praktiska hinder för möjligheten att arbeta, genom att göra en översyn av bland annat svårigheterna att öppna ett bankkonto och få tillgång till Bank-id, samt de långa ledtiderna för att få ett samordningsnummer. Fler och växande företag Nya jobb skapas i växande företag. För att motverka klyvningen av och få fler människor i arbete krävs därför ett gynnsamt företagsklimat i hela landet. Förutsättningarna måste vara goda för alla företag – från småföretag till internationella storföretag och nya spjutspetsföretag. Regelförenklingsarbetet måste därför fortsätta, bland annat genom att fler regler tidsbegränsas och att det införs ett krav på att minst en gammal regel tas bort för varje ny. Likaså måste skattesystemet vara anpassat för dagens företagande. Personligt direkt ägande bör uppmuntras, inte straffbeskattas. Möjligheterna att göra anställda till delägare med hjälp av personaloptioner måste därför förbättras och beskattning av fåmansföretag, 3:12-reglerna, behöver reformeras och förenklas. Regler och skatter måste utformas så att de gynnar företagsfinansiering och tillgången till kapital för växande företag i hela landet. För många människor, såväl inrikes som utrikes födda som nyanlända, kan småskaligt företagande vara en språngbräda till den svenska arbetsmarknaden och det svenska samhället. Att starta och driva företag är dock ofta både dyrt och krångligt. Särskilt för personer med liten erfarenhet av svenska lagar, regler och myndigheter. Det måste därför bli enklare att starta och driva företag. Kravet på aktiekapital måste sänkas och det måste bli enklare att beviljas F-skattsedel. vill även att en ny företagsform, ingångsföretag, införs med omfattande regelförenklingar för de absolut minsta företagen. Ingångsföretag ska endast betala en schablonmässigt beräknad skatt baserad på omsättningen. Det ska vara så enkelt som möjligt att ta sina första steg som företagare. ser att jämställdheten inom företagandet måste bli bättre. Företagande är ett viktigt sätt att stärka kvinnors ekonomiska makt. Vi vill därför öka såväl andelen, som antalet, kvinnor som driver företag, bland annat genom att värna företagande inom kvinnodominerade branscher – såsom vård- och omsorgssektorn samt RUT-sektorn. Möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att driva företag måste också förbättras. De stöd som ges vid anställning utgår inte vid eget företagande, trots att företagande kan vara en minst lika god väg ut ur utanförskap som en anställning. Därför behövs bättre stöd för att även personer med funktionsnedsättning ska kunna starta och driva företag. Att växa och utveckla ett litet enmansföretag innebär ytterligare hinder och svårigheter. Att anställa en första person innebär ett avgörande steg i ansvar och administration. vill därför att arbetsgivaravgiften helt slopas för den första anställda , för att minska tröskeln att gå från ensamföretagande till att anställa. Sjuklöneansvaret för anställda utgör en börda. är trygghetssystemen inte alltid anpassade för företagare. Dessa är problem som behöver ses över och åtgärdas. Matchningen på svensk arbetsmarknad har fungerat dåligt. Allt för många får inte det stöd de behöver för att komma tillbaka från arbetslöshet, utan fastnar istället i ineffektiva arbetsmarknadsåtgärder. En stor del av ansvaret ligger på Arbetsförmedlingen, som inte lyckats med sin uppgift. vill därför konkurrensutsätta Arbetsförmedlingen och släppa in privata, ideella och kommunala aktörer. Liknande reformer har med stor framgång genomförts i bland annat , men även lokalt i i till exempel kommun. Genom att släppa in fler aktörer kan utförare specialisera sig på matchning för särskilda grupper, som exempelvis utrikes födda eller personer med funktionsnedsättning. Istället för Arbetsförmedlingen vill ha en arbetsförmedlarpeng där aktörer med dokumenterad kompetens att hjälpa människor in i arbete får bistå den som är arbetslös. Till skillnad från tidigare försök med exempelvis jobbcoacher och etableringslotsar, ska pengar enbart delas ut vid varaktigt jobb och . På så sätt kan resultat och långsiktighet premieras. Hur stort belopp som betalas ut ska bero på den arbetssökandes historia på arbetsmarknaden, tid i arbetslöshet, utbildning och hälsotillstånd. Resurserna ska styras dit de behövs mest. En tydlig uppföljning av förmedlarnas resultat, tillsammans med en offentlig ranking och valfrihet för den arbetssökande skulle innebära att oseriösa aktörer inte släpps in, som de som inte håller måttet förlorar möjligheten att verka i systemet. Arbetsförmedlingens misslyckande gör det också nödvändigt att återigen ge kommunerna ansvaret för de nyanländas etablering. Det är kommunerna som står för försörjningsstöd och andra kostnader som uppstår när människor inte integreras i det svenska samhället. Detta ger kommunsektorn starka drivkrafter att utveckla fungerande system för nyanländas etablering. För att bryta tudelningen och få fler människor i arbete krävs ett helhetsgrepp kring reglerna på arbetsmarknaden. När stod inför en ekonomisk kris tillsattes för att ta fram förslag till lösningar. anser att en ny expertkommission nu bör tillsättas, med syftet att göra ett omtag kring reglerna på arbetsmarknaden och föreslå förändringar av dem för att anpassa reglerna till dagens förhållanden. Kommissionen bör ha som övergripande inriktning att lägga fram förslag för en mer flexibel och inkluderande arbetsmarknad, som skapar förutsättningar för svensk global konkurrenskraft, och att hindra tudelningen. För det första måste arbetsrätten reformeras. är vissa anställda helt utan trygghet, medan andra är inlåsta i jobb de inte trivs med eller mår bra av. Det är resultatet av en stelbent arbetsmarknad som omfördelar otryggheten till dem som har svagast ställning på arbetsmarknaden. Situationen är orättvis och kräver lösningar för en större och mer rättvist fördelad trygghet. Det behövs en modernare arbetsrätt och ett anställningsskydd som är mer kopplat till kompetens än hur länge man varit på arbetsplatsen. I ett första steg vill att alla företag med upp till 50 anställda helt undantas från turordningsreglerna, vilket i praktiken innebär alla små och medelstora företag. Den största tryggheten på arbetsmarknaden består i att anställda har möjlighet att påverka sin arbetssituation, att det finns många nya jobb att söka för den som blir arbetslös och att det finns bra möjligheter att vidareutbilda sig och förstärka sin kompetens. För det andra måste regelverken på arbetsmarknaden anpassas till att det är små och växande företag som i allt högre grad står för jobbskapandet. Stora företag har en mycket viktig roll i svensk ekonomi. Men dagens arbetsmarknadsregler, som skapades i då storföretag var de dominerande aktörerna på svensk arbetsmarknad, hindrar framväxten av morgondagens jobb. Medan näringslivet förändrats ser konfliktreglerna fortfarande i stort sett ut som de gjorde när kollektivavtalslag skrevs, med stor tonvikt på att stärka den då relativt svaga position som facken och arbetstagarna hade gentemot arbetsgivarna. är snarare situationen den omvända, med mycket långtgående möjligheter för facken att ta till åtgärder. För att inte riskera internationella konkurrenskraft behöver arbetsgivarna och facken bli mer jämlika. En proportionalitetsprincip för arbetsmarknadskonflikter bör därför införas. Möjligheten att sätta företag utan organiserad arbetskraft i blockad och möjligheten till sympatiåtgärder bör ses över och anpassas till dagens förhållanden. För det tredje måste möjligheten till omställning stärkas. Arbetslöshetsförsäkringen ska vara en stark omställningsförsäkring som ger trygghet vid arbetslöshet. Nivån för ersättning bör vara generös inledningsvis, men trappas ned snabbare och innehålla tydliga tidsgränser. Försäkringen ska stötta under en omställning, inte vara en långsiktig försörjning. Vidare måste möjligheterna till vidareutbildning och livslångt lärande bli bättre . Slutligen behöver vi se över hur små och stora företags arbete med att stärka arbetsmiljön kan bli bättre. Ett långt och produktivt arbetsliv förutsätter att det finns en arbetsmiljö som inte sliter ut människor , vare sig fysiskt eller psykiskt. En skattereform för fler i jobb, ökad konkurrenskraft och tryggad välfärd Skattesystemet måste vara bättre utformat för att möta de problem står inför. Den kraftiga beskattningen av arbete i förvärrar tudelningen på arbetsmarknaden och bromsar välstånd och tillväxt. Det finns därför ett behov av att återigen göra en grundlig skattereform, med ett mer transparent, enklare och enhetligare system. Det viktigaste en skattereform har att uppnå är att minska skatten på arbete, öka konkurrenskraften och trygga välfärdens framtida finansiering. Lägre skatter på arbete är grundläggande för att fler människor ska kunna jobba. Om fler personer har ett arbete att gå till ökar också skatteintäkterna till välfärden. Fler människor behöver kunna leva på sin lön och därför behöver skatten vara särskilt låg för personer med låga inkomster. När drivkrafterna att utbilda sig, att arbeta och att skapa nya företag är starka gynnar det alla. Flit, utbildning och ansträngning ska löna sig i högre grad, och därför vill att skatteskalan ska bli mindre brant. För att möjliggöra sänkt skatt på arbete behöver den offentliga sektorn effektiviseras, men skatteuttaget från andra skattebaser kan också behöva öka. Framförallt skatter på miljöskadliga utsläpp och viss konsumtion måste stå för en högre del av skatteuttaget. Genom grön skatteväxling kan fokus ligga på skatter som bidrar till att lösa miljöproblem, som skadliga och snedvridande skatter på arbete och företagande minskar. Vi måste generellt minska dagens stora gap i beskattningen mellan arbete och kapital, som bland annat bidrar till att komplicera företagsbeskattningen, inte minst med 3:12-reglerna. För att skatten på arbete ska kunna sänkas kan också skatteuttaget från fastighetssektorn behöva öka.