ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5023480 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att antalet ledamöter i riksdag ska minskas till 249 och att en del av de resurser som lösgörs bör fördelas så att ledamöterna får större personella resurser för att kunna arbeta mer effektivt, och detta tillkännager för regeringen. Då och då blossar debatten upp om riksdags storlek. Debatterna slutar alltid med att det får vara som det är. Det borde dock utredas om en minskad riksdag med ökade personella resurser i förlängningen inte skulle kunna ge en både effektivare och kunnigare politisk process. har ett av de största parlamenten i förhållande till sin population. Det torde ge en god representativitet och en större kännedom lokalt om vilka som är de regionala representanterna i högsta beslutande organ. Dock finns det anledning att tro att det stora antalet riksdagsledamöter i stället leder till en anonymisering. Partisystemet bidrar i viss mån till att hålla riksdagsledamöter tillbaka. Det avsätts resurser till stöd för ledamöterna men de hanteras i praktiken av partikanslierna och ger inte det fulla utslag för ledamöterna som de skulle kunna göra. En minskad riksdag skulle kunna lösgöra resurser för att stärka ledamöterna än mer och därmed öka deras effektivitet i den politiska processen. Ett mindre parlament med bättre stöd till ledamöterna ger en bättre beslutsprocess och i någon mån en rimlig maktförskjutning till parlamentet från regeringen enligt andemeningen i grundlagarna. Frågan behöver så klart belysas ur alla aspekter och grundligt utredas men en modest minskning av kammarens omfång från 349 till 249 ledamöter vore inte otänkbar.
mot · H5023481 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett införande av enmansvalkretsar eller fullt personval vid val till och tillkännager det för regeringen. har en lång tradition av partiföreträdarskap. I partiföreträdarskapet uppstår en naturlig svårighet för väljarna att veta om det är partiet eller en kandidat man röstar på. En väljare sätter sitt kryss för en kandidat som kan bli personvald men som i slutänden blir en del av partiet. Det är ett demokratiskt problem att riksdagsledamöterna har en så svag ställning i förhållande till sitt parti liksom den rent faktiskt svaga ställningen i förhållande till regeringen. I ett demokratiskt land borde det vara väljarens önskan om företrädare som står över partiernas val av kandidater men också politisk linje. Det kan också för väljarna framstå som att man röstar på ett parti och att det är det partiet som sedan bestämmer vem som ska inneha riksdagsmandaten. När en enskild ledamot väljer att avvika från partilinjen eller helt lämna partiet så kan det för väljarna vara svårt att förstå. För att stärka medborgarnas inflytande över politiken, göra systemet tydligare för väljarna och för att stärka de enskilda riksdagsledamöternas position finns det all anledning att överväga att införa enmansvalkretsar eller fullt personval.
mot · H5023485 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationell samling bakom en svensk ansökan om att få arrangera i och tillkännager detta för regeringen. arrangerades alpina i Åre som på många sätt var det största vintersportevenemanget i genom tiderna. Året efteråt var det dags för i , och även det blev en mycket stor framgång med större publiktillslutning än de mest optimistiska förhoppningarna. Kommentarerna efter de båda stora VM-arrangemangen i har samstämmigt vitsordat den höga kvaliteten på arrangemangen, vilket är ett resultat av erfaren och skicklig ledning. Ytterligare bekräftelse av detta är väl att Åre och återigen står som värdar för motsvarande . tillhör stormakterna inom vintersport men har dock ännu inte stått värd för ett olympiskt vinterspel. Efter de organisatoriska och idrottsliga framgångarna i Åre och är det nu dags för en nationell samling bakom ett målmedvetet och kraftfullt arbete för att få ett till . Redan bör vara rimliga att anordna. är idrottsligt den yttersta symbolen för lusten att anta nya utmaningar, våga lite mer, prova sina gränser. Eftersom aldrig har stått värd för borde vi rimligen ha mycket goda chanser att tilldelas arrangörskapet av ett . är en nationell angelägenhet. Därför är det viktigt att idrottsrörelsen får stark uppbackning av regeringen och näringslivet för att verkligen kunna satsa i en offensiv kandidatur. Ett är en framtidsinvestering som skapar tillväxt och utveckling. Det är det tydliga resultatet från orter som stått som värd tidigare. Det lämpliga upplägget för ett är Åre–. Här finns de naturliga förutsättningarna i form av redan befintliga anläggningar och upparbetad erfarenhet. I närområdet finns också infrastruktur och kompetens för att arrangera. Andra alternativa koncept bör dock prövas för att skapa största möjliga uppslutning bakom en ansökan. Idrottsrörelsens uttalade ambition att arrangera i både och var ett intressant koncept. Det finns även andra intressanta alternativ som bör prövas. –Åre–skulle vara ett nyskapande koncept, med resurser i geografisk närhet. Ett jämt-trönderskt är nu möjligt tack vare ändringar i regelverk. En satsning på ett svenskt förutsätter att och idrottsrörelsen går i spetsen samt att svenskt näringsliv både nationellt och regionalt kraftfullt ställer sig bakom. Det är angeläget att både regering och riksdag tydligt tar ställning för att ska ansöka om att få arrangera . Ett uttalande redan nu om att regering och riksdag principiellt ser positivt på en OS-ansökan till är en viktig signal. Per Åsling (C)
mot · H5023486 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att tillsammans med näringslivet och övriga berörda myndigheter undersöka behovet av att anpassa infrastrukturen till turistresmål som är starkt säsongsbundna och tillkännager detta för regeringen. Ett fungerande transportsystem är en grundbult för att bedriva företagsverksamhet på landsbygden. En näringsverksamhet som är beroende av detta är turistsektorn. Den omsätter och sysselsätter i storleksordningen 150 000 människor i hela landet. Det är en bransch som har av stark tillväxt och som kommer att spela allt större roll för vårt näringsliv. Ett problem som ofta framförs från turistnäringen är att antalet besökare varierar väldigt mycket över året och att det därför är problem att klara trycket på befintlig infrastruktur, eftersom den sällan är tillräckligt flexibel för att klara de stora variationerna. Det gäller såväl kollektiva transportmedel – tåg och flyg – som kvalitet och standard på vägnätet. Åre kommun i är ett exempel på en kommun där det är problematiskt när infrastrukturen anpassas för medelbelastning över året. Detta eftersom en stor andel av besökarna kommer under exempelvis sportlovs- och påsklovsveckorna. Klarar inte destinationerna i Åre kommun av att erbjuda sina besökare smidiga och säkra transporter riskerar resmålet att förlora i konkurrenskraft gentemot exempelvis alpländerna. För att svensk turistindustri även i fortsättningen ska kunna vara konkurrenskraftig krävs en god tillgänglighet till våra turistiska resmål. Fördelning av anslag måste anpassas till de faktiska förhållandena. Nuvarande fördelning av anslag slår väldigt fel. Det är en orimlig situation när resurser fördelas till stor del utifrån länens befolkning. Ett tydligt exempel är fördelningen av regionala anslag till kontra . I nuvarande plan erhåller 521 miljoner och 514 miljoner. erhåller något högre på grund av något större befolkning. har ”länsvägar” och har . Den totala vägbelastningen i är medan har . Vi anser därför att regeringen bör ge i uppdrag att tillsammans med näringsliv och övriga berörda myndigheter undersöka behovet av att anpassa infrastrukturen för besöksnäringarnas behov som ofta är säsongsbundna eller knutna till ett visst evenemang. Detta bör ges regeringen tillkänna. Per Åsling (C)
mot · H5023487 · 2017-10-05 00:00:00 — Utrikesfödda kvinnors möjlighet till inträde på arbetsmarknaden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa reformer som ökar utrikesfödda kvinnors möjlighet till inträde och delaktighet på arbetsmarknaden, och detta tillkännager för regeringen. har den största skillnaden i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda av alla , särskilt när det gäller kvinnor. Vi behöver storstäda bland de regler som hindrar kvinnor från att bli ekonomiskt självständiga och få känna den samhörighet som ett jobb ger. Därför bör regeringen genomföra reformer som ger fler utrikesfödda kvinnor möjlighet till inträde och delaktighet på arbetsmarknaden, såsom att fortsätta arbetet för att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden, vidareutveckla RUT- och LOV-reformerna, begränsa uttaget av föräldradagar efter barnets tvåårsdag och skapa snabbare vägar in på arbetsmarknaden genom att bland annat inkludera anhöriginvandrare i de arbetsförberedande etableringsinsatserna. Öppna upp arbetsmarknaden för fler. Mycket av det som kallas för integrationsproblem är i själva verket arbetsmarknadsproblem. stela och oflexibla arbetsmarknad, med låg rörlighet, försvårar för dem som har en svag ställning på arbetsmarknaden. Höga ingångslöner och turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd (LAS) cementerar onödigt höga trösklar in på arbetsmarknaden. Inför lagen om valfrihet (LOV) inom äldreomsorgen i alla kommuner. De vanligaste yrkena för kvinnor med utländsk bakgrund är undersköterska, sjukvårdsbiträde, vårdbiträde och personlig assistent. Med LOV-reformen växer arbetsmarknaden, som det blir fler arbetsgivare att välja på. Utöka , det vill säga avdraget för hushållsnära tjänster. gynnar de grupper som har det tuffare att komma in på arbetsmarknaden. av samtliga nya företagare i städbranschen är utrikes födda kvinnor. Begränsa uttaget av föräldradagar efter barnets tvåårsdag. Svensk arbetsmarknad utgår från att det ska gå att förena föräldraskap och förvärvsarbete. Men istället för att underlätta kombinationen av jobb och barn leder dagens system till olyckliga inlåsningseffekter när nyanlända barnfamiljer retroaktivt tilldelas full föräldraförsäkring. Skapa snabbare vägar in. Underlätta validering av kunskaper samt vidga de arbetsförberedande etableringsinsatserna till att omfatta fler anhöriginvandrare, som till är kvinnor. Möjligheten till arbete ger ekonomisk självständighet, och en känsla av samhörighet och självförtroende. Det är regeringens skyldighet att genomföra reformer som ger alla möjlighet till jobb. och regeringens budskap till de kvinnor som kommer till ska vara: Välkommen till , ett land där du kan kombinera familj och arbete. Så bygger vi ett jämställt och långsiktigt hållbart . Per Åsling (C)
mot · H5023490 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av ett nytt stickår och tillkännager detta för regeringen. Innehav av fastigheter är ofta mycket långa. Det är vidare mycket vanligt att de överlåts inom släkten och då ofta genom gåva eller annat benefikt fång. Detta innebär att den tidsperiod som måste beaktas vid kapitalvinstbeskattningen i många fall blir mycket lång och vidare riskeras att förbättringskostnader blir svåra att vidimera efter arvsskiften etc. då papper kan försvinna i samband med dödsfall. I dagens skattesystem finns ett s.k. stickår som minskar den skattemässiga innehavstiden genom att samtliga fastigheter, såväl näringsfastigheter som privatbostadsfastigheter, vid längre innehav anses förvärvade . Det gällande stickåret är och det ersatte 1914. Utredningen skatteregler (SOU 2014:68) föreslog bland annat att stickåret skulle flyttas . Betydande förenklingsvinster uppkommer med ett sådant förslag som dessutom kan dimensioneras så att skatteintäkterna behålls oförändrade. anser att det är motiverat att förslaget om nytt stickår bryts ut från beredningen av förslag och genomförs . Per Åsling (C)
mot · H5023491 · 2017-10-05 00:00:00 — Sportskyttar och jägare i totalförsvaret ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur sportskyttar och jägare med sin kompetens kan bidra till totalförsvaret och tillkännager detta för regeringen. har beslutat – mot bakgrund av EUs nya vapendirektiv – att landets sportskyttar och jägare numera ingår i totalförsvaret. har ett försämrat säkerhetspolitiskt läge och behöver stärka såväl försvarsvilja som folkförankring. Frivilliga försvarsorganisationer utgör en viktig resurs för den samlade krisberedskapen och försvarsförmågan och om fler ideella krafter involveras i hela landet kan förmågan stärkas ytterligare. Med god lokal kännedom, engagemang och organiseringsförmåga finns möjligheten att utveckla ett närmare samarbete mellan Försvarsmakten, sportskyttar och jägare. Inte minst för det dynamiska skyttet som med sin verksamhet redan har ett bra samarbete med Försvarsmakten. Per Åsling (C)
mot · H5023497 · 2017-10-05 00:00:00 — Snabbare hantering av tillståndsärenden hos myndigheter och domstolar ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av snabbare hantering hos myndigheter och domstolar av tillståndsärenden och tillkännager detta för regeringen. Vi välkomnar införandet, genom riksdagsbeslut , i den nya förvaltningslagen av en sexmånadersgräns för prövning av om beslut då kan tas i ärenden, för vilka beslut då inte redan fattats av myndigheten. Men fler åtgärder behövs för att lagakraftvunna beslut ska kunna fattas snabbare. Långa beslutstider och höga kostnader för ombud och biträden på grund av överklaganden gör att många företag låter bli att ansöka om tillstånd för utveckling av sin näringsverksamhet och för andra ändamål. En bidragande orsak till långa beslutsprocesser i förvaltningsärenden är ett ökat antal överklaganden. Detta beror delvis på att vissa ideella föreningar i allt större omfattning getts överklaganderätt som berörda parter. Vi anser det angeläget att lagakraftvunna beslut i fler förvaltningsärenden ska kunna fattas snabbare och utan överklaganden. Ideella föreningar och andra har alltid möjlighet att inge sina synpunkter i överklagade ärenden till alla instanser som ska besluta i dem. De intressen som de ideella föreningarna och andra organisationer företräder är normalt allmänna intressen som myndigheterna och förvaltningsdomstolarna har skyldighet att beakta. Det är önskvärt att ideella föreningar och andra organisationer ges möjlighet att lyfta fram sina synpunkter och speciella kunskaper redan under prövningen i första instans. Därför är det motiverat med en utveckling mot att vissa ideella föreningars och andra organisationers engagemang tillvaratas i större omfattning som remissinstanser i myndigheters beredning av stora och principiellt viktiga ärenden, men inte som parter i juridisk mening i överklaganden av förvaltningsärenden. Detta kan förväntas bidra till bättre beslutsunderlag, mindre antal överklaganden, till lagakraftvunna beslut och lägre kostnader för alla berörda. Per Åsling (C)
mot · H5023502 · 2017-10-05 00:00:00 — OPS-finansiering av större infrastrukturprojekt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska få i uppdrag att identifiera 10–15 större OPS-projekt och tillkännager detta för regeringen. Anslagen för infrastruktur har ökat kraftigt och i den transportplan som gäller 2014–2025 är investeringarna inklusive medfinansiering i storleksordningen 600 miljarder, vilket ska ställas i relation till den plan som fastställdes , som låg på cirka 300 miljarder. Trots det kommer inte alla behov att tillfredsställas. Det behövs helt enkelt mer pengar. finansieras den absolut största delen av all infrastruktur över statsbudgeten. Jämfört med investeringsbehovet krävs större satsningar, men statens reformutrymme är inte obegränsat. För att framtidssäkra svensk ekonomi är det nödvändigt att hitta nya finansieringsvägar för infrastruktur. Både svenska och utländska investerare, bland annat pensionsfonder, har visat intresse för långsiktiga investeringar som kan ge avkastning till pensionskapitalet. Staten behöver nu hitta långsiktiga och sunda spelregler för att det externa kapitalet ska kunna bidra. I många med jämförbara länder finansieras viktiga samhälleliga infrastrukturprojekt i offentlig-privat samverkan (OPS). Staten kan då identifiera projekt som lämpar sig för en OPS-lösning. Det kan röra sig om en järnväg, en utbyggd hamn eller en motorvägssträcka, exempelvis , nya svensk-norska tvärbanor eller fast förbindelse –. Därefter kan det bli möjligt för externa finansiärer att vara med som komplement till det offentliga i investeringen av projektet. Investeraren får i gengäld avkastning på sin investering genom nyttjandeavgifter under ett visst antal år. OPS-finansiering öppnar för nya projekt som annars skulle skjutas eller möjligen aldrig bli av. I praktiken går det att investera mer utan att statens finanser äventyras. Det tjänar alla på. Studier från gör gällande att den genomsnittliga besparingen ligger på mellan jämfört med om projekten upphandlats traditionellt. Dessvärre är detta något som väldigt sällan görs i . Vi håller oss till ett dyrare traditionellt system och får därför mindre gjort per investerad krona, miljon eller miljard. Följden av detta riskerar att bli att infrastrukturen utvecklas för lite och för långsamt. ser hela landet och vill att det ska finnas bättre möjligheter för investerare att aktivt bidra inom exempelvis större nationella projekt. På så vis kan en större del av statens pengar användas till investeringar som är viktiga lokalt eller regionalt. Med större resurser får hela landet möjlighet att genomföra viktiga tillväxthöjande infrastruktursatsningar. Per Åsling (C)
mot · H5023503 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utjämna risktagandet i företagande så att kreditvärdigheten inte längre beror på var i landet företaget är beläget, och detta tillkännager för regeringen. Vårt lands välstånd är beroende av att människor är företagsamma och arbetar. Företagsamma människor som skaffar sig själva och andra arbete i växande företag behövs över hela landet. För att kunna expandera företag behövs ett fungerande kreditväsende. Som det är agerar kreditinstituten olika gentemot sina kunder beroende på var i landet den verksamhet som är i behov av kredit är belägen. Om man bedriver sin verksamhet i en stad eller tätortsnära kan man ofta belåna med 90–av fastighetens värde/kostnad som säkerhet. Är man däremot belägen på landsbygd, ej i större stad eller tätortsnära, får man normalt begränsa sin belåning till på samma fastighets värde. Denna värdering är i sig själv riktig och utgår från värdet av en tom lokal utan verksamhet med respektive belägenhet. Bekymret för den som vill expandera sin verksamhet och densamma är belägen på ett sådant ställe att fastigheten har ett lågt belåningsvärde, blir då att man i jämförelse med om man haft en mera tätortsnära lokalisering i högre grad måste pantsätta annan egendom för att komma i åtnjutande av en kredit med i övrigt rimliga villkor. Detta i sin tur leder till att ett företag med kreditbehov förlagt till landsbygd i högre grad än andra får riskera t.ex. sina familjers egendom och annan kreditvärdig egendom. Behovet av initiativrika människor som omsätter idéer i företagsamhet är lika stort över hela landet. Det finns därför skäl att verka för att risktagandet i företagandet minskar i syfte att fler företagsidéer förverkligas. En väg att gå i syfte att utjämna risktagandet i företagandet, oberoende av var företaget är beläget och den därav skiftande kreditvärderingen, vore att utreda möjligheten att låta de ur kreditvärderingssynpunkt sämre lokaliserade företagen kunna använda en upparbetad och obeskattad vinst i företaget som del i sin investering. Incitamenten är fortfarande de rätta, vinst är en förutsättning för uthålligt företagande och investering, men man skulle därmed utjämna den belägenhetsnackdel ett landsbygdsföretag har i kredithänseende. Givet att man på detta sätt utjämnar belägenhetsnackdelar skall självklart kreditbedömningen i övrigt grundas på företagets överlevnadsförmåga. Men med dagens tillämpning missgynnas ett i övrigt friskt och utvecklingsbart företag beroende på skiftande fastighetsvärden, en parameter som ligger utanför företagarens påverkan med mindre än att hela verksamheten flyttar. Det finns därför skäl att se över lagstiftning och regelverk enligt ovanstående i syfte att utjämna risktagandet i företagande oberoende av var i landet företaget är beläget och den därav skiftande kreditvärderingen. Per Åsling (C)
mot · H5023504 · 2017-10-05 00:00:00 — Rättvisare folkräkning stärker kommunkassor ställer sig bakom det som anförs i motionen om olika åtgärder för att införa en rättvisare folkräkning och tillkännager detta för regeringen. Små kommuner som har hög andel säsongsarbetare missgynnas av det stelbenta sättet att beräkna invånarantal endast en gång . var det vanligt att statare, drängar och pigor bytte arbetsgivare och därmed adress . Därför var en lämplig dag att räkna invånarna på. För kommunen handlar det inte bara om skatteinkomsten från den enskilda individen – konsekvenserna blir större än så. Antalet invånare avgör också nivån på skatteutjämningsbidraget, nivån på kostnadsutjämningsbidraget, nivån på det invånarrelaterade statsbidraget och nivån på det åldersrelaterade statsbidraget. För en kommun är antalet invånare denna enda höstdag därmed av stor, närmast avgörande, betydelse. Befolkningstalet i en kommun är inte . I turistkommuner som Åre och finns tusentals säsongsarbetare inom turismen. Endast en mindre del av dessa finns på plats och ännu färre är skrivna i dessa kommuner . Med dagens teknik bör det vara fullt möjligt att räkna antalet invånare i en kommun , eller i varje fall varje kvartal. Ett befolkningsgenomsnitt skulle ge en mer rättvis fördelning mellan kommunerna i utjämningssystemen. Det är hög tid att utarbeta ett sådant system för ökad rättvisa mellan landets kommuner. Per Åsling (C)