mot · H4023727 · 2017-05-03 00:00:00 — Trygghet kräver en väl utformad rättspolitik som förebygger, hindrar och bekämpar brottslighet i hela landet. I ett rättssamhälle kan brottslighet aldrig tolereras. Rättsväsendet måste vara starkt och ha medborgarnas förtroende. Varje människas trygghet är viktig. värnar om och vill stärka alla människors rätt till trygghet från brott oavsett var i landet man bor. kommer inte att acceptera otrygghet och framväxten av parallella samhällen. Medborgarna har rätt att ställa krav på en fungerande polis i hela landet, som förebygger och utreder brott. Trygghet kräver också ett starkt svenskt försvar. Försvarsförmågan måste vara stark och samarbetet med andra likasinnade stater nära, så att vi kan möta gemensamma utmaningar. Därför måste Försvarsberedningen omgående ges ett nytt uppdrag att förbereda nästa försvarsbeslut. bör beredningen ges ett bredare och modernare uppdrag som tar hänsyn till den kombination av både militära och civila hot som står inför. Rätts- och försvarspolitiken är ett av tre prioriterade reformområden i ekonomiska vårmotion. De förslag som översiktligt presenterats i kapitel 6 beskrivs därför i detalj i detta kapitel, inklusive offentligfinansiella effekter. avser dock att återkomma med ytterligare reformförslag på detta område i budgetmotionen . Världen är mer osäker och orolig och därmed också alltmer oförutsägbar. I och ökar radikaliseringen och den har kommit att följas av terror. De sönderfallande staterna destabiliserar hela regionen och utgör baser för terror som även riktas mot . drabbades också av terrorismen. Attentaten, i bl.a. , , , och , har med fruktansvärd tydlighet visat hur sårbara våra samhällen är. aggression mot , särskilt i landets östra delar, visar inga tecken på att avta, och spänningen i vårt närområde är fortsatt hög med ett alltmer auktoritärt och aggressivt . Den militära upprustningen i fortsätter med oförminskad styrka, och landet använder övningar som ett sätt att sätta press på länder i vårt närområde, inte minst för att markera mot Nato. Konflikter och splittring tillsammans med stora klimatförändringar som orsakar flyktingströmmar påverkar hela världen. Säkerhetsläget är mer problematiskt än på mycket . Vi ser också hur otryggheten ökar. Stenkastning mot polis och räddningspersonal, bilbränder och våldsbrott och framväxten av parallella samhällen i några av våra mest brottsutsatta förorter är exempel på att utvecklingen går åt fel håll. I delar av glesbygden har polisen inte resurser att rycka ut vid pågående brottslighet. Tillgången till trygghet är ojämlikt fördelad. Kvinnor känner sig mer otrygga än män. Människor i brottsutsatta förorter är mer otrygga än människor i socioekonomiskt starka områden. Det finns 53 geografiska områden i där kriminella nätverk har stor negativ påverkan i lokalsamhället. I dessa områden är öppen droghandel, skjutningar och kriminella uppgörelser en del av vardagen för många invånare. Områdena präglas av social oro och utanförskap. Polisens brottsuppklaring sjunker dramatiskt. klarades av alla brott upp, vilket kan jämföras . När tryggheten utmanas både på hemmaplan och i omvärlden krävs åtgärder. har en plan för ökad trygghet i hela . Krafttag behövs för att säkerställa att alla invånare – oavsett var de bor – kan känna trygghet och att rättsväsendet och Försvarsmakten står starka. En starkare och effektivare polis har stora problem med växande otrygghet och bristande lag och ordning. befinner sig svensk polis i en allvarlig kris. Polisens utredningsresultat är det lägsta . Endast vart sjunde s.k. vardagsbrott upp. I delar av landet – inte minst i glesbygden – har polisen inte resurser att vara närvarande på det sätt som är nödvändigt för att upprätthålla lag och ordning. Poliskrisen, samhällsutvecklingen och befolkningsutvecklingen gör att det behövs fler poliser för att utreda och bekämpa brott. Bekämpandet av gängbrottsligheten, kriminella uppgörelser med exempelvis skjutvapen, andra våldsbrott, bedrägerier, stölder, terrorhotet och gränskontrollerna är exempel på de utmaningar polisen står inför. Med de satsningar gör säkerställer vi en polisverksamhet i som både har förmågan och kapaciteten att med kraft arbeta mot mängdbrottsligheten i samhället och den grova vålds- och gängbrottsligheten. En viktig utgångspunkt för polisreformen var en närvarande, lokalt förankrad polis. Den målsättningen har inte nåtts. Svensk polis ska ha tillräckliga resurser för att klara av sitt kärnuppdrag, att ingripa mot, utreda och klara upp brott i alla delar av landet. Det är viktigt att polisen har tydliga och mätbara mål för sitt arbete. Ökad trygghet för hela befolkningen fordrar en närvarande och synlig polis. Det gäller såväl i storstäder som i mindre orter och på landsbygden. är ett stort land och befolkningsunderlaget ser mycket olika ut beroende på var man befinner sig. Hela landet måste uppleva att polisen finns tillgänglig när den behövs. Därför vill höja polisens förmåga betydligt i särskilt brottsbelastade områden samt i glest befolkade delar av landet. Krisen inom den svenska polisen märks genom ökad otrygghet, att kriminella gäng kopplar ett allt starkare grepp om utsatta områden och att polisen upplevs som frånvarande i olika delar av landet. För att vända utvecklingen med ökad otrygghet och minskad uppklaring av brott är det nödvändigt att stärka svensk polis. En central del är en kraftig ökning, , av antalet poliser i . Stärk med fler poliser vill öka antalet poliser i till minst 25 000 senast . Förstärkningen behövs såväl i städerna som i mer glest befolkade delar av landet. Polisen ska finnas där när vi behöver den. Av såväl kvalitets- som effektivitetsskäl finns ett behov av att i ökad omfattning kunna använda civilanställd personal inom för uppgifter som endast får utföras av poliser. För att säkerställa att utbildade poliser i första hand ska ha förutsättningar för att koncentrera sig på kärnuppdraget, att förebygga och utreda brott, avsätter vi stora resurser för att anställa fler civilanställda. satsar 2018, 2019 och 2020 på att stärka polisväsendet så att antalet poliser kan öka till minst 25 000 . satsar 2018 och därefter för att anställa fler civilanställda inom . Utrustningslyft för bättre arbetsmiljö och ökad säkerhet För att ge svensk polis bättre förutsättningar att göra sitt jobb krävs det att polisen har tillgång till modern utrustning som är anpassad efter respektive tjänstgöring. Det har rapporterats om att polisen har haft brist på skyddsutrustning, och poliser har uttryckt att exempelvis skyddsvästar och hjälmar inte är individuellt anpassade. För att säkerställa att polisen är rätt utrustad för sina olika uppdrag samt för att förbättra arbetsmiljön och säkerheten föreslår ett utrustningslyft riktat till svensk polis. ansvarar för vilken typ av utrustning de avsatta medlen ska användas till, men utrustning till poliser i yttre tjänst ska prioriteras. satsar på ett utrustningslyft för polisen. Utrymme för att höja polisernas löner Polisyrket måste värderas upp och trenden att erfarna poliser slutar måste brytas. Därför avsätter budgetmedel som motsvarar en höjning med per polis. Exakt hur dessa medel fördelas får avgöras i sedvanliga förhandlingar mellan parterna. satsar 150 miljoner 2018, 2019 och 2020 på ökat utrymme för att höja polisernas löner. Stärk polisens insatser mot moderna mängdbrott It-brotten är de brott som har ökat snabbast . Enligt Brå anmäldes över 200 000 bedrägeribrott , varav datorbedrägerier ökade med jämfört med året innan. har de anmälda bedrägeribrotten mer än tredubblats. Polisens förmåga att utreda den här typen av brottslighet behöver förstärkas betydligt. vill höja utbildningsnivån för att utreda it-relaterad brottslighet inom och . Det bör även göras en översyn av strukturerna och organiseringen av arbetet mot it-relaterad brottslighet och av hur man kan utnyttja det internationella samarbetet bättre för att bekämpa denna brottslighet. satsar på att stärka polisens insatser mot mängdbrott på internet. är inte förskonat från extremism och terrorhot. Attacken på i var en attack på det öppna och fria samhället. Det utfördes efter ett mönster vi känner igen från bl.a. och då en ensam gärningsman körde rakt in i folkmassor i syfte att döda och såra så många oskyldiga människor som möjligt. Säkerhetspolisen pekar i sin årsrapport på hotet från ensamagerande individer med ideologiska motiv. En sådan person kan vara återvändare från ett konfliktområde som eller eller kan ha radikaliserats utan att ha lämnat . Eftersom ensamagerande gärningspersoner har få eller inga kontakter med andra personer lämnar de färre spår för att upptäcka. har studier av ensamagerande visat att de oftast avslöjar sina avsikter i förväg på något sätt, t.ex. genom inlägg på sociala medier. Även om resandet från till exempelvis områden där IS är aktivt har minskat kraftigt, pekar , i sin årsrapport , på att IS har uppmanat sina anhängare att i stället utföra terrorattacker i sina hemländer. Enligt utgör våldsbejakande islamister fortfarande det största attentatshotet mot och svenska intressen. Återvändare med stridserfarenhet har förmågan att genomföra terrorattentat, även om endast ett fåtal av dem bedöms ha avsikt att begå brott i . Ungefär 140 personer har så här långt återvänt till efter att ha anslutit sig till IS. ser en betydande utmaning i att säkerställa en tillräcklig underrättelsetäckning av dem som rest till konfliktområden. Polisens förmåga att stå emot terrorangrepp på svensk mark måste vara stark. I sitt budgetunderlag till regeringen skriver bl.a.: ”Det förhöjda terrorhotet innebär att polisen och tillsammans med andra samhällsaktörer behöver öka förmågan att bekämpa terrorism.” Ökade resurser till FRA, Must och den FRA och den svenska underrättelsetjänsten spelar en central roll i arbetet med att bekämpa terrorismen tillsammans med . För att än bättre kunna stödja Säpos arbete samt än tydligare kunna kartlägga de hot som ställs inför bör resurserna till FRA och de delar av försvarsanslagen som går till underrättelsetjänsten öka. Erfarenheter från terrorangrepp i närområde, som exempelvis attentaten i men även i , där flera koordinerade och samordnade attacker skedde , visar på vikten av att vid ett eventuellt attentat kunna göra insatser mot terrorister på två eller flera ställen . För att polisens nationella insatsstyrka ska ha förmågan att hantera flera händelser ökas därför resurserna. satsar vardera på FRA och Must och på polisens nationella insatsstyrka för att stärka arbetet mot terrorism. Ökade resurser för att utreda terror- och krigsbrott och öka straffsatserna Åklagare har varnat för att krigsförbrytare kan gå fria i för att det finns för få poliser som utreder de misstänkta brotten. Det är viktigt att den internationella åklagarkammaren i har tillräckligt med specialutbildade poliser och åklagare som kan bistå i utredningarna. Kapaciteten ska vara tillräcklig för att ska kunna utreda terror- och krigsbrott som begåtts utomlands. Brott som rekrytering till och finansiering av terrorbrott straffas enligt samma skala som stöld och bedrägerier. Straffen behöver skärpas kraftigt. Det skulle innebära att vår lagstiftning blir mer lik den som gäller i , och även på detta område. satsar för att stärka internationella åklagarkammarens förmåga att utreda terror- och krigsbrott. Förstärk polisens och Säpos verktyg vill öka polisens möjligheter till kameraövervakning. Det måste bli enklare att få kameror på plats på särskilt brottsutsatta och strategiskt viktiga platser. Det bör ske genom att enbart kräva en anmälan till, inte som ett tillstånd ifrån, . Detta skulle göra att vår lagstiftning blir mer lik den som gäller i , och . Det är också viktigt att Säpos verktyg stärks. bör få möjlighet att använda signalspaning parallellt med pågående förundersökning och även möjlighet att använda sig av hemlig dataavläsning. Åtgärder för att förebygga våldsbejakande extremism Värderingar om att varje människa ska ha frihet att råda över sitt eget liv och rätt att forma det efter sina val är starka i vårt land. Radikalisering och våldsbejakande extremism utgör ett hot mot såväl människor som stater och ytterst mot de värderingar som vårt samhälle vilar på. Våldsbejakande extremism måste, utöver rättsväsendets insatser, mötas med förebyggande åtgärder och avhopparverksamhet. Aktiva åtgärder måste sättas in för att försöka förmå IS-återvändare, som inte kan åtalas, att lämna sitt gamla liv, och de som väljer att ta steget måste mötas av en professionell avhopparverksamhet. Verksamheten kan också vända sig till personer som verkar inom den extrema islamistiska miljön, även om de inte har stridit för IS i och . vill även att regeringen ska utarbeta en nationell kommunikationsstrategi mot våldsbejakande extremism och för demokratiska värderingar. Syftet är att identifiera kommunikationsmetoder och utarbeta budskap som kan förväntas vara effektiva för att öka olika målgruppers motståndskraft gentemot extremistiska budskap. Slutligen krävs mer forskning om våldsbejakande islamism, för att skapa bättre underlag för det förebyggande arbetet mot extremism och radikalisering. Våldsbejakande islamism är en relativt ny företeelse i vårt land och utmanar grundläggande, demokratiska värderingar. satsar på åtgärder för att förebygga våldsbejakande extremism. Skärpta straff för allvarliga brott Straff ska återspegla hur allvarligt ett brott är, och grövre brott ska bestraffas strängare än mindre allvarliga brott. Ytterligare skärpningar av den straffrättsliga lagstiftningen behövs, framför allt när det gäller vissa allvarliga våldsbrott. Ett annat område där lagstiftningen behöver ses över är de delar som avser angrepp mot blåljuspersonal. Det handlar om att skydda människor som arbetar med samhällsviktiga uppgifter, men också om att värna respekten för rättsstaten. Livstids fängelse ska vara normalstraff för mord antog 2014 en lagändring som syftade till att göra livstidsstraffet till normalstraff när personer döms för mord. har genom sin tolkning i ett mål gett lagändringen en begränsad innebörd. Därmed riskerar den att inte få det genomslag som avsågs, vilket måste åtgärdas. Lagens strängaste straff ska vara normalstraffet för mord. Det är angeläget att en översyn sker skyndsamt och att regeringen återkommer till med ett lagförslag som säkerställer att livstids fängelse blir normalstraffet för mord. Skärpta straff för attacker mot blåljuspersonal Attacker mot blåljuspersonal är oacceptabelt och utvecklingen måste brytas. har föreslagit en rad åtgärder för att vända utvecklingen. Exempelvis vill vi skärpa straffen för våld mot tjänsteman genom en egen brottsrubricering där minimistraffet ska vara sex månaders fängelse. Vi vill även bredda lagstiftningen så att den omfattar fler grupper, såsom brand- och räddningspersonal, genom att det införs ett nytt brott – våld mot alarmeringstjänstpersonal – där det inte uppställs något krav på att angreppet sker mot någon i dennes myndighetsutövning. riktas även skadegörelse direkt mot polisbilar och andra utryckningsfordon. Vi ser också fall då polisen lockas in i områden för att sedan angripas med stenkastning. När angreppen riktas mot sådana väsentliga samhällsfunktioner bör detta anses särskilt allvarligt. Det handlar om att skydda människor som arbetar med samhällsviktiga uppgifter, men också om att värna respekten för rättsstaten. Det är angeläget att en ny och skarpare lagstiftning kommer på plats . Inför zonförbud för personer som stör lag och ordning För att öka tryggheten på särskilt brottsutsatta platser vill införa möjligheten för polisen att utdela zonförbud. Ett zonförbud innebär ett förbud för den som är kriminell eller har uppvisat ett särskilt otrygghetsskapande beteende att befinna sig i ett bestämt område inom en radie om från den plats där beteendet ägt rum, t.ex. ett torg eller ett köpcentrum. Det trygghetsskapande beteendet kan ha bestått i ett straffbart agerande, såsom narkotikaförsäljning eller olaga hot, men kan även avse exempelvis ordningsstörande handlingar som inte är brottsliga. Motsvarande lagstiftning finns i . Polisen ska direkt kunna meddela zonförbudet – som börjar gälla och därefter . Beslut om zonförbud ska kunna överklagas till domstol. Ett meddelande av ett zonförbud ska stå i rimlig proportion till orsaken att det meddelats. Överträdelse av ett zonförbud ska vara straffbelagt. Ett starkt försvar i en orolig omvärld Världen är mer osäker och orolig och oförutsägbarheten ökar. aggression mot fortsätter, och spänningen i vårt närområde är fortsatt hög med ett alltmer auktoritärt och aggressivt . I och ökar radikaliseringen och följs av terror i och utanför regionen. De sönderfallande staterna destabiliserar hela regionen och utgör baser för terror som även riktas mot . Den nya administrationen i och effekterna av Brexit skapar osäkerhet när det gäller utvecklingen av den transatlantiska länken och säkerheten i . I ett bredare perspektiv utmanas västerländska värderingar som frihandel, mänskliga rättigheter och rättsstat såväl av yttre auktoritära krafter som av populistiska strömningar inom våra egna samhällen. De mångfasetterade utmaningar vi står inför kräver ett starkt svenskt försvar. Försvarsförmågan måste stärkas och samarbetet med andra likasinnade stater måste öka för att möta gemensamma utmaningar. Mer resurser till försvaret Försvarsuppgörelsen består både av de ökningar den dåvarande alliansregeringen gjorde och av ytterligare –2020 för satsningar på förmågor utifrån det underlag som Försvarsmakten presenterade inför försvarsbeslutet. Tre särskilda prioriteringar pekas ut – satsningar på försvarets basplatta, förstärkning på samt en stärkt ubåtsjaktförmåga. Detta är nödvändiga åtgärder med fokus på att i närtid stärka försvarsförmåga. Säkerhetsläget är dock mer problematiskt än på mycket . Därför måste försvaret tillföras ytterligare resurser redan under innevarande försvarsbeslutsperiod –2020. Försvarsmakten har även varnat för att försvarsbeslutet kan urholkas på grund av minskad köpkraft och kostnadsökningar. vill lägga extra under innevarande period på ökade resurser till försvaret. Tillförs Försvarsmakten inte mer resurser, på kort och på lång sikt, är risken överhängande att den svenska förmågan försämras relativt utvecklingen i omvärlden, särskilt . Som ett första steg i att öka försvarets resurser har försvarsgruppen kommit överens om ett tillskott på 500 miljoner redan i vårändringsbudgeten . Att extra resurser skjuts till redan här och har varit ett krav från . Förhandlingar om ytterligare tillskott i budgeten kommer att föras inom ramen för försvarsgruppen senare i vår. satsar –2020 för att stärka försvaret ytterligare. Svensk färdplan för Natomedlemskap Parallellt med åtgärder för att stärka vårt eget försvar måste vi även utöka våra internationella försvarssamarbeten, särskilt det med Nato. Ett svenskt medlemskap i har aldrig varit så angeläget som det är . vill att ska gå med i Nato och vill se en svensk färdplan för Natomedlemskap. Ukrainakrisen har lett till att skillnaden mellan partnerskap och medlemskap i har ökat i takt med att Nato tvingats lägga större tonvikt på kollektivt försvar. Alla allianspartier är nu för ett svenskt Natomedlemskap. Detta är en viktig förändring i svensk säkerhetspolitik som visar på att allt fler inser vikten av ett svenskt Natomedlemskap i en osäker omvärld. anser att det är av stor vikt att dialogen kring förutsättningarna för ett svenskt och finskt medlemskap i fortsätter och fördjupas. Resultatet av utredningen om internationella samarbeten inom försvars- och säkerhetspolitiken, inklusive Nato, är en viktig pusselbit i detta. Utredningen bidrar med ökad kunskap när det gäller vad ett Natomedlemskap skulle innebära för svensk del och drar slutsatsen att är beroende av hjälp utifrån för vår säkerhet. Utredningen bör vara en viktig utgångspunkt i en angelägen och bred debatt om nästa steg i svensk säkerhetspolitik och om hur ett medlemskap i skulle stärka säkerhet. Fortsatta behov för personal- och materielförsörjning Det svenska försvaret står inför utmaningar när det gäller såväl personal- som materielförsörjningen. En hållbar personalförsörjning är en av de största utmaningarna för försvaret. Försvarsmakten ska vara en attraktiv arbetsgivare. Det kräver goda villkor för anställningarna och ett bra meritvärde vid avslutad anställning men inte minst en meningsfull vardag där fokus ligger på kärnuppgiften. Frivilligheten är grunden i det svenska försvarets personalförsörjning. Den möjliggör att vi kan ha välövade och kompetenta soldater och sjömän i förband som hålls samman och som kan användas såväl för försvaret av som i internationella insatser. Beslut har tagits om att återaktivera värnplikten. Försvarets personalförsörjning ska fortsatt bygga på frivillighet, men kompletteras med en mindre del värnpliktig personal. Det är Försvarsmaktens behov utifrån omvärldsläget som ska styra utformningen av försvarets personalförsörjning. Mot bakgrund av det försämrade omvärldsläget och utifrån de problem som funnits när det gäller rekryteringen och en hög andel avhopp anser att det är motiverat att återaktivera värnplikten. Införandet av ett blandsystem av frivillighet och värnplikt stärker hållbarheten i försvarets personalförsörjning. Bortom 2020 finns stora utmaningar i försvarets materielförsörjning, vilka kommer att kräva ytterligare resurser till Försvarsmakten. Det svenska försvaret ska ha tillgång till modern materiel för att kunna möta en motståndare som ligger i teknologisk framkant. Detta kräver stora investeringar i försvarsmateriel. Försvarsberedningen har t.ex. lyft behovet av fler JAS Gripen E, ytterligare en ny ubåt och tillgång till kryssningsrobotar för långräckviddig bekämpning. Det är viktigt att dessa behov tillgodoses och att det finns en långsiktig plan för hur detta ska gå till. Utred om det psykologiska försvaret ska återupprättas som egen myndighet Informationskrigföring är ett instrument som visat sig vara mycket effektivt. Genom att sprida desinformation kan en eventuell fiende underminera och förstöra förtroendet för ett lands politiska och militära ledning och underblåsa interna motsättningar. vill därför låta FOI utreda möjligheten att återupprätta det psykologiska försvaret som egen myndighet. satsar på () för att bibehålla forskningskompetensen och utreda det psykologiska försvaret. Stärk cyberförsvaret och inför en cyberdoktrin En aspekt av modern krigföring som blir alltmer betydelsefull är cyberförmågan. Genom att slå mot elektroniska flöden kan man orsaka allvarliga störningar i ett samhälles vitala infrastruktur och försvaga ett lands försvarsförmåga. måste kunna möta den sortens hot med både en defensiv och en aktiv cyberförmåga. Vi bör även ha en cyberdoktrin som klargör att inte kommer att vara först med att använda sin aktiva cyberförmåga. Öka samordningen för hybridkrigföring vill även se en mer funktionell försvarsunderrättelseförmåga, bättre samordning mellan civila och militära förmågor inom totalförsvaret samt ökade möjligheter till kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan försvarets specialförband och polisens nationella insatsstyrka. satsar på Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) för att stärka arbetet med det civila försvaret. Slutligen måste vikten av fortsatta internationella insatser framhållas. Genom dem skapar vi fred och säkerhet på plats, men de är även centrala för säkerhet. Säkerhet i samverkan med andra ska fortsatt vara en hörnsten i svensk försvars- och säkerhetspolitik. De eskalerande skeendena i vissa delar av och visar vilken säkerhetsrisk kollapsade stater utgör för det egna närområdet, men även som bas för terrorister som utför dåd i andra delar av världen. Det är därför viktigt att och andra länder även fortsatt har ett starkt internationellt militärt engagemang för fred, säkerhet och stabilitet.