mot · H5021937 · 2017-10-03 00:00:00 — Ett värdigt och välkomnande mottagande av ensamkommande barn 4.1Information, delaktighet och trygghet 7.2Grupphem/gruppboenden och HVB 9Övergången från till vuxen 13.1Lagar som skapar osäkerhet 13.2Kunskap om barn som avviker 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur den grundläggande kapaciteten i asylmottagandet kan stärkas och beredskapen för tillfälliga ytterligare påfrestningar ökas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur ensamkommande barns rättigheter, så som de uttrycks i , respekteras och efterlevs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram information till ensamkommande barn om deras rättigheter och tydliggöra vart de kan vända sig med frågor och för att klaga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram skarpa krav på kunskap hos personal som möter ensamkommande barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur rätten till individuell bedömning vid placering av ensamkommande barn kan säkerställas med hänsyn till både boendeform och sammansättning av övriga boende och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheterna att ta fram ett system för mottagande av ensamkommande barn som bygger på en mer långsiktig boendeplacering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med tydliga krav på personalens kompetenser och personaltäthet för samtliga boendeformer för ensamkommande barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om en maxgräns för hur länge ett ensamkommande barn ska kunna bo i ett ankomstboende och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur fler kommuner ska kunna fungera som ankomstkommuner vid särskilt ansträngda situationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om tydliga krav som ankomstboenden måste leva upp till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag för att säkerställa att hem för vård eller boende (HVB) använder metoder som är anpassade för barn och som är vetenskapligt grundade och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör slå fast att ska informeras vid utskrivning av ett ensamkommande barn från hem för vård eller boende (HVB) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med tydliga krav på att måste göra bedömningar av de ensamkommande barnens individuella behov, att de ensamkommande måste ha inflytande över sina vårdplaner samt att dessa måste kommuniceras till boenden och gode män och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör undersöka möjligheten att höja kraven på stödboenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på krav på och utbildning för familjer som tar emot ensamkommande barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder för att säkerställa att privatplacerade barn garanteras samma stöd som andra ensamkommande barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över uppdraget som god man till ensamkommande barn i syfte att säkerställa hög kvalitet i utförandet samt införa en maxgräns avseende väntetid för att få en god man och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att säkerställa att gode män som tillförordnas barn med särskilda behov har rätt kompetens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om stärkt beredskap i systemet för god man vid särskilt ansträngda situationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om skärpta krav på kunskap och utbildning hos gode män och överförmyndare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning om övergången från till att bli vuxen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att utöka rätten att få undervisning på sitt eget språk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheterna att införa skolplikt för asylsökande barn för att säkerställa deras rätt till utbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som gör det möjligt att läsa enstaka kurser på nationella program innan avslutat introduktionsprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör undersöka möjligheten att införa en ny utbildningsform enligt SKL:s förslag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att säkerställa att boenden för ensamkommande har fungerande kommunikationer som möjliggör att ta sig till och från skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör undersöka om det går att utvidga möjligheterna att erbjuda sommarskola för de barn som vill och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur förutsättningarna för civilsamhället att bedriva inkluderande verksamhet på asylboenden kan stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör undersöka förutsättningar för att stärka och sprida arbetet med Rädda Barnens koncept traumamedveten omsorg och andra liknande metoder inom civilsamhället och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur elevhälsan kan stärkas och riktlinjer för hur hälsoundersökningar av nyanlända barn ska gå till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram tydlig information om effekter av trauma och stress för barn och riktlinjer om vilken hjälp de har rätt till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att förtydliga hur BVC, vårdcentraler, BUP, tandhälsa samt elevhälsa ska samverka och hur vårdkedjan kan förstärkas för att säkerställa tillgången till traumafokuserad behandling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge Inspektionen för vård och omsorg () i uppdrag att genomföra en nationell tillsyn av tillgången till vård för traumatiserade barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur fler traumaspecialister kan utbildas och hur det ska säkerställas att kompetensen finns i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör säkerställa att kunskapen om barn som avviker och rutinerna för hur det ska hanteras stärks, framför allt innan de kommunplacerats, och tillkännager detta för regeringen. vill se en mänsklig och välkomnande flyktingpolitik i och . En sådan politik tar sin utgångspunkt i ett rättighetsperspektiv och bygger på en stark och generell välfärd. Alla ska ha möjlighet att söka skydd undan krig, förtryck och förföljelse och kunna få sina asylskäl prövade på ett rättssäkert sätt. Samtliga EU-länder måste ta ett betydligt större samlat ansvar för mottagandet av människor på flykt. Lagliga vägar måste ersätta dagens livsfarliga resor över . Det svenska mottagandet av människor på flykt behöver utvecklas. Handläggningstiderna för asylärenden måste kortas ned utan att rättssäkerheten äventyras. Etableringen av nyanlända måste gå snabbare och de nyanländas kompetenser måste bättre tas till vara. Utbildning och språkundervisning måste utvecklas och stärkas. vill att staten ska ha det övergripande ansvaret för att ta emot flyktingar och migranter i . Flyktingmottagandet ska därför ha en tydlig nationell styrning och tillräcklig statlig finansiering. Flyktingpolitiken handlar både om att kunna ge människor skydd och ett nytt hem där de ska kunna känna sig välkomna och delaktiga i samhället. Varje människa ska ses som en tillgång och aldrig en belastning, men en människas bidrag till samhället ska aldrig avgöra hens värde för detsamma. Genom ett välfungerande mottagande kan de människor som söker sig hit få den trygghet och de verktyg de behöver för att etablera sig i samhället och bidra till det gemensamma fullt ut. Det är också endast så, genom att visa vägen, vi kan övertyga andra stater om att välkomna människor i nöd och att ta sitt fulla ansvar. 2015 sökte omkring 70 000 barn asyl i . Ungefär hälften av dem var ensamkommande barn. Det går att jämföra med perioden då i genomsnitt drygt 3 600 ensamkommande barn sökte asyl i . Antalet asylsökande 2015 är unikt i ett historiskt perspektiv, men vi behöver alltid ha beredskap för speciella händelser. De utvärderingar som gjorts av hur hanterade det stora antal asylsökande som kom visar att även om systemen var underdimensionerade, välfärden underfinansierad och beredskapen generellt sett undermålig så klarade vi av det. Situationen har givetvis varit ansträngd för flera kommuner och myndigheter, men framför allt för de asylsökande som tvingats vänta i ovisshet och utan meningsfull sysselsättning, ibland också i undermåliga boenden. I denna motion presenterar förslag som syftar till att förbättra kvaliteten i mottagandet av ensamkommande barn. De som söker asyl i ska bli mottagna på ett välkomnande och humant sätt och ges bästa möjliga förutsättningar för att leva ett gott liv i , utbilda sig och utvecklas som människor. Rättssäkerheten i asylprocessen måste stärkas, och de svenska asylreglerna behöver reformeras. Det måste finnas en grundläggande hög kapacitet i mottagandet, som också kan växlas upp ytterligare vid större behov. Regeringen valde att möta det stora antalet asylsökande med att föra en politik som gjorde det svårare att komma hit och svårare att leva här, i syfte att avskräcka andra människor på flykt. förespråkar en väg som bygger på en ökad kapacitet i mottagandet, och som möjliggör för att ta sitt ansvar för dem som flyr när nöden växer. Regeringen bör återkomma med förslag på hur den grundläggande kapaciteten i asylmottagandet kan stärkas och beredskapen för tillfälliga ytterligare påfrestningar ökas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.1 De ensamkommande barnen Debatten om ensamkommande barn rör sig på många sätt mellan ytterligheter. Den har också svängt en hel del och kan beskrivas som väldigt polariserad. På ena sidan finns en stor misstänksamhet mot de ensamkommande barnen som beskrivs som bedragare som egentligen är vuxna män och utgör ett hot mot kvinnor och flickor i . På den motsatta sidan beskrivs de ensamkommande som extremt utsatta och i stort behov av stöd och hjälp. Ett perspektiv som ibland framställer individerna i gruppen som utan egen handlingsförmåga. Ensamkommande barn är en heterogen grupp som alla andra och kan inte beskrivas i så svepande termer. Förutsättningarna och behoven inom gruppen varierar kraftigt och även om det självklart kan finnas besvärliga personer – precis som inom alla andra grupper – kan det aldrig vara acceptabelt att skuldbelägga eller svartmåla en hel grupp på den grunden. Det är också uppenbart att detta svartmålande av gruppen ensamkommande har ett speciellt syfte, nämligen att skapa misstänksamhet och ökad splittring i samhället. En studie från visar att bilden av ensamkommande pojkar som förmedlas genom etablerade medier inte stämmer. Deras syn på till exempel kvinnors rättigheter och jämställdhet har visat sig vara mer positiv än vad medierna ger sken av. Det ensamkommande barn har gemensamt är att de är barn som sökt asyl i utan sina föräldrar eller vårdnadshavare. De har också ofta traumatiska och svåra upplevelser bakom sig, och i många fall även framför sig. Det innebär bland annat att de inte är myndiga och att de behöver och har rätt till ett särskilt stöd från det offentliga. 4 Rättigheter och välfärd vill se ett rättighetsbaserat flyktingmottagande som tar sin utgångspunkt i den generella välfärden. Mottagandet av människor på flykt ska, från asylprocessen till boendesituationen och etableringen i samhället, präglas av ett rättighetsperspektiv där den enskilda människans rättigheter står i centrum och där det svenska samhället står upp för att alla människor som lever här ska ha samma rättigheter och möjligheter. Den generella välfärden är central för att upprätthålla de rättigheter som det är vår skyldighet att värna. Det är också genom dessa två byggstenar vi skapar den snabbaste och mest effektiva vägen för nyanlända människor att komma in i det svenska samhället. Alliansen lämnade efter sina vid makten en välfärd urholkad av skattesänkningar efter sig. Som en följd var sämre rustat för att hantera att många människor sökte sig hit . I efterhand kan vi konstatera att vi klarade av prövningen, mycket tack vara stora insatser från ideella krafter. Den utmaning vi nu står inför handlar om att ge de människor som sökt sig till undan krig och förtryck goda möjligheter att starta sina nya liv här. Vi kommer att klara den också, men hur framgångsrika vi blir beror på de beslut vi nu tar. Nyckeln till framgång för har aldrig varit lägre löner, inte heller sämre villkor än i andra länder. Vår styrka har varit att investera i samhället och varandra – i utbildning, bostäder, hälsa och jämlikhet. Det är så utvecklas och växer. Det visar hela vår moderna historia. generationer fick bättre utbildning och bättre jobb som vi blev fler. Det var möjligt tack vare långsiktigt lönsamma satsningar. Det är en lärdom måste ta till sig även . Alla barn – oavsett om de är födda i , har kommit hit som ensamkommande eller med sin familj – har speciella rättigheter enligt . är mycket positivt inställt till det pågående arbetet med att inkorporera i svensk lagstiftning. Såväl undertecknandet av som arbetet med att inkorporera i svensk lagstiftning är mer än symboliska handlingar. har på olika punkter fått återkommande kritik av för hur vi följer, eller snarare inte följer, . Även om lagstiftningen inte är på plats än så torde vårt undertecknande av konventionen samt regeringens avsikt att göra till lag innebära att regeringen även för en politik som genomsyras av ett starkt barnperspektiv och hänsyn till barnets bästa. har regeringen i stället fört en politik som på ett antal områden tvärtom kränker eller inskränker barns mänskliga rättigheter. De tydligaste exemplen rör ändringarna i asylreglerna och inskränkningar av LSS och assistanstimmar och att barn fortfarande, trots stark kritik från FN-organ, placeras i häkten och åläggs restriktioner som i princip innebär isolering och avsaknad av mellanmänsklig kontakt. För är rättighetsperspektivet centralt. Barns rättigheter, och alla barns lika rättigheter måste värnas mycket tydligare. Ett starkare diskriminerings- och inkluderingsperspektiv behöver genomsyra mottagandet av ensamkommande barn för att säkerställa att alla asylsökande, oavsett kön, etnicitet, religion, sexuell läggning, könsidentitet eller funktionsvariation får sina rättigheter tillgodosedda och sin trygghet garanterad. Det är bara så vi kan ge alla ensamkommande barn som söker asyl i de bästa förutsättningarna för att starta sina nya liv här. Regeringen bör återkomma med förslag om hur ensamkommande barns rättigheter, så som de uttrycks i , respekteras och efterlevs. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.1 Information, delaktighet och trygghet Barn har enligt rätt till information om och inflytande över frågor och beslut som rör dem. Det finns stora brister i hur dessa rättigheter tillgodoses från såväl personal på boenden, och andra som möter ensamkommande barn. Det menar flera organisationer som arbetar med ensamkommande barn. Rätten till information och delaktighet i de beslut som rör barnen själva behöver därför stärkas. En anledning till de brister som råder är avsaknaden av kunskap hos dem som möter ensamkommande. Möjligheten att prata med någon som förstår ens situation och bygga upp en tillit till människor är viktigt för att kunna känna sig hemma i det nya landet. Allt detta är också förutsättningar för att kunna berätta om de ofta svåra upplevelser man genomlevt på flykt eller efter ankomsten till det nya landet. Berättelser som ibland också påverkar möjligheterna att få uppehållstillstånd och är av vikt för att kunna bearbeta de upplevelser man bär på. brister kontinuiteten eftersom de personer som finns i de ensamkommandes vardag ofta byts ut och man träffas inte heller alltid tillräckligt ofta och mycket för att bygga upp ett förtroende. Samtliga dessa element är dessutom viktiga delar i att mer aktivt förebygga och förhindra att barn försvinner. Satsningar har gjorts på att stärka kunskapen om ensamkommande barns rättigheter. Både riktade till de ensamkommande själva, för att de bättre ska kunna kräva sina rättigheter, och till dem som möter barnen genom sitt arbete för att de bättre ska kunna tillgodose dem. Det är mycket välkommet, men det är också tydligt att mer behöver göras och att tydligare krav på de som arbetar med ensamkommande barn måste ställas. Regeringen bör ta fram information till ensamkommande barn om deras rättigheter och tydliggöra vart de kan vända sig med frågor och för att klaga. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Avsaknaden av tillräcklig och korrekt information på ett språk som barnen förstår utgör ett stort problem. Det förekommer att personal på boenden inte är rätt informerad och för vidare felaktiga uppgifter. De saknar ofta kunskap om asylprocessen och vilka rättigheter barnen har. () berättar om hur personal hävdat att om de boende missköter sig på boendet kan det skada deras asylansökan. Okunskapen och osäkerheten leder till en hel del ryktesspridning. BO uppger också att ensamkommande nekats vård när de bott på ankomstboenden och fått höra att de måste vänta tills de fått sitt permanenta boende för att få vård. Den bristande kunskapen och informationen kan få mycket allvarliga konsekvenser och innebär att inte respekteras. Regeringen bör ta fram skarpa krav på kunskap hos personal som möter ensamkommande barn. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Införandet av den tillfälliga lagen har skapat stora problem och mycket lidande för gruppen ensamkommande barn. Det finns inte heller något som talar för att regeringens syfte med lagändringen – att minska antalet asylsökande i – har uppnåtts p.g.a. den tillfälliga lagen. Betydligt färre människor söker asyl i än när den tillfälliga lagen aviserades, men det beror i första hand på att möjligheterna att ta sig in i och igenom är kraftigt begränsade. De främsta konsekvenserna av lagen är i stället otrygghet och osäkerhet , både för dem som söker och för dem som beviljas asyl i . Det leder till försämrad inkludering och etablering i samhället. Regeringen måste nu se konsekvenserna av den tillfälliga lagen och ompröva sitt tidigare ställningstagande. Lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att beviljas uppehållstillstånd i måste dras tillbaka. Regeringens omsvängning av migrationspolitiken och rekordlånga handläggningstider för ensamkommande barn har resulterat i stor oro och ångest. Självmorden och självskadebeteendet bland ensamkommande ökar som rättssäkerheten brister inom asylprövningen och de åldersbedömningar som används också uppvisar stora brister. Därför anser att en amnesti är nödvändig. asylpolitik utvecklas i motionen En mänsklig och rättssäker flyktingpolitik (2017/18:1939). Där beskriver vi även specifikt vår politik för en asyllagstiftning för ensamkommande barn. De åldersbedömningar som genomförs för att avgöra om en asylsökande är under eller och ska betraktas som barn eller inte har diskuterats flitigt . politik när det gäller åldersbedömningar utvecklas i motionen med anledning av prop. 2016/17:121 Åldersbedömning tidigare i asylprocessen (2016/17:3636). har det yttersta ansvaret för ensamkommande barn. De ska följa upp placeringarna, se till att barnens behov tillgodoses i de boenden där de placeras och har även ett ansvar att se till att barnen kan upprätthålla kontakten med sina anhöriga. Det innebär att de ska bekosta resor inom för att hälsa på anhöriga, placera barnen nära anhöriga, bekosta telefonsamtal utomlands och även i vissa fall bekosta resor till anhöriga i utlandet. De är också ansvariga för att barnen får utbildning. finns brister i hur lever upp till sitt ansvar för ensamkommande barn på samtliga dessa punkter, både när det gäller hur de efterlever socialtjänstlagen och tillsynen av barnen. fungerar arbete väl i många kommuner. presenterar partiets syn på arbete mer utförligt i motionen En socialpolitik för jämlika levnadsvillkor (2017/18:3595). Ensamkommande flyktingbarn som söker asyl i erbjuds ett tillfälligt boende (ankomstboende) i den kommun (ankomstkommun) där barnet först kommer i kontakt med en svensk myndighet. anvisar sedan barnet till den kommun (anvisningskommun) som ska ansvara för barnets boende, omsorg, skolgång m.m. I anvisningskommunen placeras barnet i grupphem/gruppboenden, hem för vård eller boende (HVB) eller i familjehem. Samtliga boendeformer har både fördelar och nackdelar. Placeringen av ensamkommande och valet av boendeform ska utgå från individens behov. Alltför ofta är det dock inte behovet som styr. Rutin och praxis – hur kommunen brukar hantera ensamkommande – eller ekonomiska avvägningar är ofta mer avgörande. menar att det ensamkommande barnets individuella behov måste styra placeringen i större utsträckning och att barnets egna önskningar bör väga tungt vid placering med utgångspunkt i bestämmelser om barnets rätt till inflytande och delaktighet. Regeringen bör återkomma med förslag om hur rätten till individuell bedömning vid placering av ensamkommande barn kan säkerställas både med hänsyn till boendeform och till sammansättning av övriga boende. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Ett annat stort problem är att ensamkommande tvingas flytta mellan boenden. Dels när de fyller och ska flyttas över till vuxenboenden, men också till följd av att upphandlat boendeplatser och måste fylla dem utifrån upphandling. Det innebär att kontrakt med boenden där ensamkommande bor kan löpa ut eller sägas upp, vilket leder till att de ensamkommande måste flytta till andra boenden där det finns platser och där kontrakten fortfarande gäller. i andra kommuner. På så vis prioriteras det enskilda ensamkommande barnets intressen ned till förmån för upphandlingsregler.