mot · H4023726 · 2017-05-03 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:100 ekonomiska vårproposition godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i motionen. 1.2Personalbrist och vårdplatsbrist – en patientsäkerhets- och arbetsmiljöfråga 1.3Medicin mot en sjuk vård 3.1Stimulera och ge incitament till utbildning 3.3Vårdnära administratörer (läkarsekreterare) 3.4Utökad möjlighet till heltid i offentlig sektor 3.5Utökad rätt till deltid 3.6Avveckling av de ofrivilligt delade turerna 3.7Stimulansbidrag för slopad karensdag 3.8Förbättrade förutsättningar för läkare och sjuksköterskor i glesbygden 3.9Noggrann uppföljning av stimulansbidragen 4Ökade resurser till sjukvården 4.3Patienter ska ha rätt att välja slutenvård i hela landet 4.4Snabbspår för att minska belastningen på akuten 4.7Vårdplats på rätt klinik med rätt kompetens 4.9Medborgarskapets rättigheter och skyldigheter 4.10Satsningar på förlossningsvården och barnsjukvården 4.11Stimulansbidrag för kostnadsfri slutenvård till personer som är 4.13Tandvårdsbidrag – ökat stöd till ålderspensionärer 4.14Mer bindande nationella riktlinjer 4.15Förstärk och tydliggör den nationella styrningen i hälso- och sjukvården 4.22Obligatoriska hälsoundersökningar för nyanlända 5Mångfald av aktörer – värna valfriheten och kvaliteten Det är målsättning att den svenska hälso- och sjukvården ska hålla en hög internationell kvalitet. Det är därför av största vikt att vi kan erbjuda patienten de allra senaste kunskaperna inom vården, beprövade och avancerade behandlingsmetoder, den senaste tekniken och väl fungerande läkemedel. Allt detta behövs för att på bästa sätt kunna bota, lindra och förebygga sjukdomar och ohälsa. Det är också viktigt att vi utvecklar och förnyar sjukvården och att såväl fysiska som psykiska sjukdomar behandlas samt att patienter får en kvalificerad vård under hela livet – från den dag man föds till när man kan behöva palliativ vård i livets slutskede. Sjukvården är ett område som prioriteras högt av svenska medborgare. De är därför villiga att betala en tämligen hög skatt för den förutsatt att man garanteras en tillgänglig sjukvård av hög kvalitet. Det är för oss en självklarhet att alla patienter ska ha rätt till en likvärdig vård av högsta kvalitet och med god tillgänglighet, oavsett var i landet man bor. Det är lika självklart att sjukvården ska vara gemensamt skattefinansierad och ges till alla svenska medborgare efter behov. 1.1 Sjukvården är sjuk Svensk sjukvård har varit en förebild i omvärlden. Detta är tyvärr inte längre fallet till följd av de alltjämt ökande vårdköerna och väntetiderna inom den svenska sjukvården. har numera längsta vårdköer – var fjärde patient tvingas vänta på att få sin behandling eller operation än vårdgarantins . Faktum är att väntetiderna är de längsta sedan man började mäta vårdköerna. Den negativa utvecklingen visar sig också genom ökade köer inom akutsjukvården. Även de yngsta och sköraste drabbas eftersom det är brist på intensivvårdsplatser för barn. Det finns också en stor variation mellan olika landsting vad gäller tillgänglighet till vård och behandling. Tillgängligheten varierar också mellan olika vårdområden – inom specialistvården har tillgängligheten försämrats . Svensk sjukvård presterar fortfarande överlag mycket goda medicinska resultat när patienten väl får tillgång till vård, men brister vad gäller tillgänglighet till vård. Det gäller tillgänglighet till såväl akutvård och specialistvård som operation eller annan behandling. Vi är förvisso stolta över att svensk sjukvård presenterar goda medicinska resultat. Fast om vi ska nå målet om en svensk sjukvård i världsklass och målet om en jämlik och tillgänglig vård i hela landet krävs det att tillgängligheten förbättras dramatiskt. Det handlar främst om att värna patientsäkerheten som annars riskerar att äventyras då patienter får vänta alltför länge på att få vård och behandling. Det finns även tecken på att kortare väntetider hänger ihop med ett högt förtroende för sjukvården, vilket gör att väntetiderna påverkar hälso- och sjukvårdens samlade legitimitet och förtroende hos befolkningen. Faktum är att förtroendet för den svenska sjukvården sjunker kontinuerligt. Problemet med bristande tillgänglighet riskerar därför att underminera förtroendet för hela sjukvårdssystemet. Vi ser därför tillgängligheten som den nu enskilt viktigaste frågan att komma till rätta med. Det är viktigt att vi tämligen omgående får till stånd reella förbättringar. För det krävs flera olika insatser och satsningar på såväl kort, medellång som lång sikt. 1.2 Personalbrist och vårdplatsbrist – en patientsäkerhets- och arbetsmiljöfråga Frågan om bristande tillgänglighet är mycket komplex och beror på flera olika faktorer. Det krävs många olika insatser, såväl resursmässigt som organisatoriska förändringar. Som en röd tråd kan man dock konstatera att problemet med stängda vårdplatser oftast förefaller bero på brist på personal, dvs. personal som kan bemanna vårdplatserna och ta hand om patienterna. 1 506 vårdplatser på 23 av största sjukhus står tomma. Det motsvarar nästan var tionde vårdplats (9,). Avdelningar stängs ned på grund av personalbrist och patienter skickas hem. Vi är övertygade om att en del av lösningen på problemen med bristande tillgänglighet är att försöka hitta åtgärder som syftar till att dels behålla befintlig personal, dels locka tillbaka personal som av någon anledning har slutat. Därför är det minst lika viktigt för oss att satsa på att försöka förbättra arbetsmiljön och förutsättningarna för sjukvårdens personal. Vi vill satsa på alla de undersköterskor, sjuksköterskor och läkare som utgör sjukvårdens grundbultar som gör att sjukvården fungerar. Sjukvårdens personal utgör en av välfärdssamhällets viktigaste tillgångar – de måste ges rätt förutsättningar och möjligheter att verka i en god arbetsmiljö för att kunna utföra sina viktiga arbetsuppgifter och för att kunna hjälpa patienterna. 1.3 Medicin mot en sjuk vård Med anledning av den akuta situation som den svenska sjukvården befinner sig i presenterar vi denna vårbudget innehållande flera olika förslag på satsningar. Det är förslag som alla syftar till att förbättra sjukvårdens förutsättningar, för både patienterna och personalen. Våra satsningar handlar först och främst om att förbättra för patienterna och deras möjlighet att få vård och behandling i rätt tid. Satsningarna handlar också om att främja och upprätthålla patientsäkerheten. Förslagen innehåller också omfattande satsningar på personalens arbetsmiljö och arbetsvillkor – utan en välmående personal kan målet att erbjuda en jämlik och tillgänglig sjukvård av högsta kvalitet till våra medborgare aldrig till fullo uppnås. Det är med insikten att tillgängligheten är helt avgörande för att öka kvalitet och patientsäkerhet, och att det är den utbildade och drivna personalen som helt och hållet avgör tillgängligheten som fokuserar sina satsningar på den offentligt anställda vård- och omsorgspersonalen, från undersköterska till specialistsjuksköterska. Avgörande för att verksamheten ska kunna fungera är också att satsningar är långsiktiga och allra helst permanenta. Regeringens strategi med tillfälliga engångstillskott – vare sig det är till förlossningsvården eller till skolan – är i princip dömd att misslyckas redan på förhand; det omöjliggör mer eller mindre att nyanställa personal om pengarna tar slut . I just den aspekten fungerar inte välfärdens verksamheter särskilt annorlunda från vilken företagsverksamhet som helst: det behövs långsiktighet i planeringen för att uppnå åtråvärda resultat. Miljoner kr, avvikelse från regeringen Vidareutbildning sjuksköterskor på betald arbetstid Förlossning/eftervård/neonatal Obligatorisk kontroll av nyanlända Förstärkning av vård och omsorg Totala satsningar utöver regeringens Vi anser att sjukvårdspersonalen är en av välfärdens absolut viktigaste yrkesgrupper. Därför vill vi genom ett flertal stora satsningar och förslag, som alla syftar på att förbättra arbetssituationen för sjukvårdens personal, göra det mer attraktivt att arbeta inom hälso- och sjukvården. Det är vår förhoppning att vi med dessa satsningar också ska kunna bidra till att återupprätta statusen för olika vårdyrken. Att satsa på sjukvårdspersonalen genom att förbättra arbetsmiljön och villkoren samt vårdyrkets status är viktigt av flera olika anledningar. Dels behöver arbetsmiljön och -villkoren förbättras för att man över huvud taget ska välja att utbilda sig till olika vårdyrken. Om yrket inte är tillräckligt attraktivt är risken större att fler väljer bort yrket och inte ser det som ett alternativ. Villkoren behöver också förbättras för att de som väljer olika vårdyrken ska vilja stanna kvar inom sjukvården. Att satsa på befintlig personal så att de trivs och mår bra är därför otroligt viktigt. Det är mycket mindre kostsamt och enklare att satsa på befintlig personal än att utbilda och rekrytera ny personal. Fast minst lika viktigt är också att satsa på vårdpersonalen och återupprätta statusen för att fler ska vilja komma tillbaka till vårdyrket om de har lämnat sjukvården. arbetar runt hela 9 000 av alla sjuksköterskeutbildade i helt andra branscher än vård och omsorg. Det innebär att av totala antal sjuksköterskor har lämnat yrket helt. Många av dem kan dock tänka sig att återvända om villkoren blir bättre. Dessa sjuksköterskor anser vi vara en outnyttjad resurs som skulle kunna lockas tillbaka med rätt villkor och under rätt förutsättningar. Bland sjuksköterskor mellan kunde mer än hälften, , tänka sig att återvända till sjukvården igen om de fick större möjlighet att styra över sin arbetssituation och fick rimligare arbetsbelastning samt bättre löneutveckling. Några av de avgörande faktorerna för att man ska kunna tänka sig att återgå till sjukvården är just bättre löneutveckling, större möjlighet att styra över arbetssituationen samt rimligare arbetsbelastning i förhållande till arbetstid. Om man kunde få en del av dessa som lämnat att återvända vore det en stor tillgång för vården. genomförde en enkätundersökning angående varför sjuksköterskor väljer att lämna yrket. av de tillfrågade sjuksköterskorna angav arbetsvillkoren som skäl till att lämna yrket. angav arbetsbelastning som skäl. 3.1 Stimulera och ge incitament till utbildning Vidare så är det också viktigt att fler som är undersköterskor eller sjuksköterskor ska vilja och våga ta steget att vidareutbilda sig. Ett återkommande tema i debatten om svensk sjukvård är den tilltagande bristen på specialistsjuksköterskor. Bristen på specialistsjuksköterskor skapar stora problem för den svenska vården, med stängda vårdplatser, överbeläggningar och larm om äventyrad patientsäkerhet som följd. Prognoser från visar att det kommer att saknas ännu fler specialistsjuksköterskor . Skälen som anges till detta är bl.a. svaga ekonomiska incitament för sjuksköterskor att vidareutbilda sig, då bidrag under utbildningstid och förändrade löner efter specialisering inte motsvarat de kostnader som utbildningen medför för den enskilde. Vidare skiljer sig arbetsuppgifterna efter avslutad specialisering för många inte nämnvärt från de arbetsuppgifter man tidigare haft. För att fler sjuksköterskor ska kunna välja att vidareutbilda sig till specialistsjuksköterskor har flera landsting erbjudit lön under heltidsstudier. Denna lön är dock oftast alltför låg jämfört med den ordinarie lönen varför incitamenten att utbilda sig generellt sett har varit för låga. Många sjuksköterskor klarar helt enkelt inte av att utbilda sig med de villkor som har varit eftersom de har fått gå ned i lön och fått sämre betalt . Om dessa sjuksköterskor i stället kunde få behålla hela lönen vid helhetsstudier skulle säkerligen fler välja att studera vidare till specialistsjuksköterska. Genom att satsa statliga medel som sjuksköterskor i alla landsting ska kunna få ta del av så ges fler möjlighet att vidareutbilda sig. Vi är övertygade om att man kan få fler att vilja vidareutbilda sig om det inte innebär att man måste ta en ekonomisk risk och gå ned i inkomst , vilket inte bara drabbar den enskilde utan också hela familjen om man är familjeförsörjare. Mot denna bakgrund vill vi presentera följande förslag och satsningar. 3.1.1 Kompetenslyft för sjuksköterskor Bristen på specialistsjuksköterskor är ett växande problem inom den svenska sjukvården som bl.a. har orsakat inställda operationer och stängda avdelningar. Bristen beror till viss del på att sjuksköterskor har fått bekosta sin egen specialistutbildning. Många väljer därför att inte vidareutbilda sig till specialister även om de skulle vilja det. Det är viktigt att säkerställa fortsatt kompetensförsörjning av specialistsjuksköterskor i sjukvården. Därför vill vi införa ett kompetenslyft med bibehållen lön under specialistutbildningen för sjuksköterskor så att fler kan ges möjlighet att utbilda sig till specialistsjuksköterska. 3.1.2 Undersköterska ett legitimationsyrke Undersköterskor utgör en mycket viktig del av sjukvårdens personal. Många av våra undersköterskor drar ett stort lass. Våra satsningar syftar självfallet till att förbättra arbetsvillkoren och arbetsmiljön även för dem, såväl som för sjuksköterskor och läkare. Vi vill höja statusen för undersköterskeyrket. Det är dags att även inför legitimation för undersköterskor. I merparten västeuropeiska länder och i samtliga nordiska grannländer är undersköterska en legitimerad yrkesgrupp inom hälso- och sjukvården. Dels handlar det om att förbättra patientsäkerheten och öka kvaliteten inom sjukvården men också om att det ska bli mera attraktivt att vilja utbilda sig till undersköterska. Rekryteringsbehovet är stort på grund av pensionsavgångar och ökad efterfrågan. Det uppskattas att det behövs 129 000 nya undersköterskor . Vi vill också möjliggöra för undersköterskor att vidareutbilda sig och specialisera sig på betald arbetstid. 3.2 Vårdservicepersonal inom sjukvården Att anställa vårdservicepersonal inom sjukvården är ett exempel på hur man kan förskjuta arbetsuppgifter. Vårdservicepersonal avlastar undersköterskor som får mer tid för patienter och kan avlasta sjuksköterskor som i sin tur får möjlighet att avlasta läkare. Genom att frigöra tid för patientarbete åstadkoms högre patientsäkerhet och en bättre patientupplevelse. Ur ett medarbetarperspektiv handlar det om att tillvarata kompetenser inom såväl vårdyrken som serviceyrken. Genom att renodla serviceuppgifter inom sjukvården skapar man dels nya förutsättningar för fler händer i vården, men det innebär också att man skulle kunna erbjuda arbete till de som inte har vårdutbildning. Det i sin tur kan leda till att dessa personer får ett intresse för att utbilda sig inom vårdyrket. 3.3 Vårdnära administratörer (läkarsekreterare) Det administrativa arbetet har ökat i omfattning för läkare och sjuksköterskor. Studier visar att de lägger en betydande del av sin arbetstid på administration, vilken i stället kunde gå till det som de är utbildade för. Att låta läkare och sjuksköterskor vårda patienter, och vårdnära administratörer sköta journaldokumentationen och annat administrativt arbete, kommer att leda till att läkare och sjuksköterskor får mer tid för patienterna, en bättre arbetsmiljö och en ökad patientsäkerhet. 3.4 Utökad möjlighet till heltid i offentlig sektor Inom primär- och landstingskommunal sektor är av personalen deltidstjänstgörande. Här återfinns också många av de kraftigt kvinnodominerade yrkena, exempelvis inom vården. I vissa kommuner uppgår andelen deltidsanställda kvinnor till så många som tre fjärdedelar. För många är det såklart en självvald situation för att kombinera arbetet med studier, barn, familj eller motsvarande. Inom hela den offentliga sektorn är det dock nästan var fjärde () deltidsanställd som vill arbeta heltid men enbart erbjuds deltid. Tyngdpunkten ligger inom den kommunala sektorn, där nästan tre av tio () deltidsanställda vill arbeta heltid. Inom det privata näringslivet är problemet inte tillnärmelsevis lika stort. kan och vill heller inte styra över de privata arbetsgivarna. När arbetsgivaren är den offentliga sektorn har vi dock ett ansvar. vill utöka möjligheten till heltid inom offentlig sektor. Enligt vårt förslag ska den som har arbetat efter att provanställningen övergått i en tillsvidareanställning ha möjlighet att söka och få en heltidsanställning. Vårt förslag består också av en tvåstegsraket, där vi i ett första skede skjuter till de medel som krävs, från staten till övriga delar av den offentliga sektorn, för att därefter, vid behov, ändra på lagar och regelverk. I grunden utgår vi dock från att ett stimulansbidrag är tillräckligt, då det knappast kan finnas andra än ekonomiska skäl för kommuner och landsting att inte i högre grad erbjuda heltidsarbete. 3.5 Utökad rätt till deltid Skillnaden i mäns och kvinnors sjukfrånvaro har ökat . En arbetshypotes från IFAU gör gällande att kvinnors sjukfrånvaro ökar för barnafödande och att nivåskillnaden gentemot männen inte utjämnas förrän efter det första barnet. Med nuvarande regelverk har den ena föräldern en lagstadgad rättighet att arbeta på 75 procents deltid fram till den tid barnet fyller . Det förefaller som att detta inte är optimalt för många föräldrar och att man, åtminstone den , borde ges möjlighet att arbeta . vill utöka möjligheterna att arbeta deltid, ned till . Kvinnor är i högre utsträckning än män sjukskrivna och detta gäller inom samtliga yrkesgrenar. Att utöka familjernas flexibilitet och möjlighet att vara hemma med barnet än är ett sätt att bekämpa detta problem. 3.6 Avveckling av de ofrivilligt delade turerna Delade turer, där personalen tvingas till långa, obetalda håltimmar mellan två arbetspass, är ett fenomen som tyvärr är ganska vanligt inom offentlig sektor. En övervägande andel av kommunerna använder sig av delade turer, och i det stora flertalet kommuner tycks förekomsten ha ökat . Det är därför många kommunalarbetare som har delade turer med ofrivilliga och obetalda håltimmar. av de anställda uppger att de uppskattar att arbeta delade turer. För en långt större grupp är de delade turerna dock en tvingande plåga. Många har svårt att få familjelivet att gå ihop. Tiden som skulle ha använts till att laga mat, skjutsa barnen till idrottsaktiviteter, läsa godnattsaga och så vidare försvinner. Trots att frågan funnits på dagordningen så har väldigt lite hänt. Det tycks till och med bli värre. Den primära bakomliggande orsaken är sannolikt neddragningarna på personal och resurser. Inom äldreomsorgen har var tionde anställd försvunnit , som de äldre har blivit fler. Statliga ingrepp i den konkurrensutsatta privata sektorn bör göras med försiktighet, men när det gäller den offentliga sektorn är det politiska ansvaret stort, och personalens fysiska och psykiska hälsa borde i högre utsträckning prioriteras. Även ur ett långsiktigt, strategiskt perspektiv är det viktigt att åtgärder vidtas mot de delade turerna. De dåliga arbetsvillkoren är en av huvudanledningarna till den hotande framtida bristen på vård- och omsorgspersonal. Det är uppenbart att kommunerna och landstingen inte förmår att lösa det här problemet på egen hand och att staten därför måste gå in med styrmedel och resurser. 3.7 Stimulansbidrag för slopad karensdag återkommande epidemier kan ställa till stora problem för både personal och patienter inom vården. När detta händer när exempelvis vinterkräksjukan härjar på vårdinrättningar är det mycket vanligt att både patienter och personal insjuknar. drabbas stora delar av personalstyrkan, med stora störningar i vården som följd, och villkoren för personalen som drabbas varierar kraftigt mellan yrkesgrupper och landsting. En del arbetsgivare inom vården är generösare i sin hållning medan andra är striktare i sin bedömning. Några tydliga riktlinjer för hur man ska agera saknas, vilket gör att vårdinrättningarna inom ett och samma landsting kan använda sig av olika regler. Vinsterna av att låta personal vara hemma med full lön efter smitta är flera och då inte minst ur ett patientsäkerhetsperspektiv eftersom patienter ska kunna vara säkra på att bli mottagna av frisk personal. Som arbetsgivare blir man mer attraktiv, då det ofta är svårt att rekrytera personal i samband med vinterkräksjukan då riskerna för att själv bli sjuk och förlora pengar måste övervägas. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är det bättre att ersätta anställdas inkomstbortfall än att stänga ned en hel avdelning. värnar om det arbetsgivaransvar som landstingen har och vill endast ge de verktyg som behövs, varför vi inte vill styra allt genom nationella riktlinjer eller kräva slopad karensdag, utan vi överlåter till arbetsgivaren att avgöra hur reglerna ska se ut. Vi anser att det bör ligga i arbetsgivarens intresse att utforma ett regelverk om hur ett system med slopad karensdag ska se ut och om det endast ska gälla på arbetsplatsen eller även i hemmet. Därför anslår vi ett stimulansbidrag till arbetsgivare inom vård och omsorg som låter smittad personal vara hemma med full lön utan någon karensdag. 3.8 Förbättrade förutsättningar för läkare och sjuksköterskor i glesbygden På landsbygd eller glesbygd är det ofta svårt att rekrytera läkare och sjuksköterskor, vilket hotar såväl vårdens kvalitet som patientsäkerheten. Att locka läkare till landsbygd är inte bara en utmaning i utan även i andra delar av världen. I landsbygdsområden i finns ett system där läkare kan förbinda sig att arbeta varefter de som bonus får sin studieskuld reducerad. anser att systemet är intressant och vill därför att det kostnadskalkyleras och utreds för svenska förhållanden. Man kan även tänka sig att applicera motsvarande system på sjuksköterskor för att de ska vilja söka sig till mindre attraktiva orter och till glesbygden. 3.9 Noggrann uppföljning av stimulansbidragen Det är mycket viktigt att de stimulansbidrag som vi föreslår i denna budget verkligen öronmärks för det ändamål som de är avsatta för att främja. De satsningar som görs ska verkligen gå till just det specifika ändamål som är avsikten med respektive stimulansbidrag. Det är också viktigt att stimulansbidragen inte bara öronmärks utan att de också noggrant och kontinuerligt följs upp och utvärderas för att säkerställa att de verkligen får den avsedda effekt som var det ursprungliga syftet med stimulansbidraget. Stimulansbidragen kan exempelvis användas till att erbjuda högre ersättning för obekväm arbetstid, högre löner eller betald ledighet för de anställda. Det är dock viktigt att det huvudsakliga syftet med stimulansbidragen inte åsidosättas, nämligen att främja personalens situation. 4 Ökade resurser till sjukvården För att uppnå en ökad tillgänglighet för att patienterna ska få en mer tillgänglig vård måste befintliga resurser inom sjukvården användas mer effektivt. Våra förslag syftar därför främst till att förbättra användningen av sjukvårdens resurser. Självfallet bör sjukvården tillföras mer resurser men vi ser potentiella vinster med att förbättra sjukvårdens processer och strukturer så att man kan använda de redan befintliga resurserna inom de olika landstingen och regionerna mer effektivt och smartare. När inte kan erbjuda en patient vård inom vårdgarantins tidsgräns ska patienten informeras om detta och erbjudas vård hos annan vårdgivare. Landstingen ger i många fall otillräcklig information och bristande stöd till patienter som inte får vård inom vårdgarantins gränser. Ett stort ansvar läggs därför på patienten själv att kontakta vården för att få mer information, och patientens eget agerande påverkar möjligheten att byta vårdgivare. Det är inte rimligt att en patients initiativförmåga ska vara avgörande. Patienter som inte själva tar detta initiativ kommer i stället att gå miste om möjligheten till snabbare vård på annat ställe.