mot · H5023752 · 2017-10-05 00:00:00 — För att finansiera denna satsning justeras antalet platser på vissa högskolor, vilket får konsekvenser för anslagen för studiestöd. Anslag 1:2 Studiemedel minskas därför med . Även anslag 1:3 och 1:4 påverkas. Liberalerna föreslår att studielån som tas inte ska kunna skrivas av . Inga andra lån skrivs av vid en viss ålder, och vi anser därför att det är rimligt att åldersavskrivning inte omfattar nya lån. Förslaget om ett avskaffande av åldersavskrivning bedöms leda till att utgifterna på anslag 1:3 minskar med . har på regeringens förslag fattat beslut om ett studiestartsstöd. Studiestödet är ämnat för arbetslösa som är och som har en kort tidigare utbildning och ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet administreras av CSN, men är inte ett traditionellt studiemedel. Alla i ska ha möjlighet att kunna slutföra . Gymnasieskolan är en frivillig skolform och det finns skäl att misstänka att avhoppen kan öka om man skapar ekonomiska incitament att hoppa av för att senare slutföra sina gymnasiestudier med bättre ekonomiska villkor. Dessutom kan det vara problematiskt att elever i samma komvuxklass har olika ersättningar. Studiestartstödet har inte heller blivit särskilt omfattande. Vi avvisar förslaget, vilket på anslag 1:7 innebär en kostnadsbesparing på för . Regeringen föreslår införandet av ett körkortslån som ska administreras av CSN. Förslaget innebär att lånet ska användas för att bekosta körkortsutbildning. Vi avvisar förslaget, vilket på anslag 1:8 innebär en kostnadsbesparing på för . Det behövs en ökad tillgång på speciallärare och specialpedagoger i skolan. Som ett sätt att stärka läraryrkets status och minska lärarbristen föreslår Liberalerna att en premie ska införas för den som fullgör speciallärar− eller specialpedagogexamen liksom ämneslärarexamen inom matematik, biologi, kemi, fysik eller teknik. För denna premie anslår Liberalerna på det nya anslaget 1:10. Liberalerna har länge drivit frågan om tydliga regler för studiemedel för utlandsstudier, då det uppdagats kvalitetsbrister i vissa utbildningar. Regeringen har låtit CSN se över bestämmelserna och utreda hur de ska tillämpas för att säkerställa att studiemedel endast utbetalas för utbildningar utomlands som håller tillräcklig kvalitet. Regeringen har ännu inte presenterat något förslag till åtgärder med anledning av CSN:s uppdrag. Vi avser att återkomma med ett ställningstagande när regeringen har presenterat sina åtgärder. Därutöver har regeringen beslutat att ge i uppdrag att genomföra en kartläggning och analys för att öka kunskapen om orsakerna till uteblivna inbetalningar samt föreslå konkreta åtgärder för att vända utvecklingen. Vi delar regeringens ambition att återbetalningen av skulder ska öka och vi avser att även här återkomma med ett ställningstagande i frågan när regeringen har presenterat åtgärdsförslag med anledning av CSN:s kartläggning och analys. Liberalernas bedömning är att studiemedelssystemet i många delar är väl avpassat. Ytterligare reformer kan dock bli aktuella. Liberalerna vill bland annat fortsätta arbetet för bättre matchning och kompetensutveckling på den svenska arbetsmarknaden. I det perspektivet bör det vara aktuellt att pröva om individuella kompetenskonton kan byggas upp för att användas vid vidareutbildning och omskolning. För att fortsätta stimulera framväxten av ett allt längre arbetsliv bör det även fortsatt vara aktuellt att se över åldersgränserna i studiemedelssystemet. Liberalerna vill även öka genomströmningen i högskolan genom att öka drivkrafterna för studenterna, till exempel inom ramen för studiestödsområdet, att klara sin examen . Liberalerna föreslår att PLO−uppräkningen för åren 2018–2020 justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:8. Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, Prop. 2015/16:1, Prop. 2014/15:99, 2017:1077, egna beräkningar 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, 2015:16/1, Prop. 2014/15:99, 2017:1423, 2017:178, 2017:1077, egna beräkningar Statens utgifter för studiemedelsräntor 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, Prop. Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studiesociala ändamål 2017/18:1, 2017:1439 Genomförande i del av SOU 2013:52. Konsekvensändring Utökat antal sommarstudieplatser. Konsekvensändring Ytterligare utbyggd yrkeshögskola. Konsekvensändring Ny skolform: yrkesskolan. Konsekvensändring Avvisning av stöd till icke rättighetsstyrda platser inom gymnasial vuxenutbildning m.m. Prop. Avvisning av utbyggnad yrkesvux. Avvisning av höjd bidragsdel studiemedel. Avvisning av utbyggnad folkhögskolan. Konsekvensändring Kvalitetssatsning inom humanistiskt-samhällsvetenskapligt fält. Avvisning av utbyggnad högskolan. Avvisning av ökad bidragsnivå i vissa lärarutbildningar. Konsekvensändring Återställande av antalet platser i folkhögskolans allmänna kurs. Avvisning av utbyggnad förarutbildningen. Avvisning av högre bidrag introduktionsprogram. Konsekvensändring Avvisning av utbyggnad av antalet platser i folkhögskolan. Konsekvensändring Avvisning av utbyggd lärar- och förskollärarutbildning. Avvisning av studiemedel kompletterande utbildning. Utökning av det maximala studielånet med /mån. Konsekvensändring Utökat antal sommarstudieplatser. Konsekvensändring Ytterligare utbyggd yrkeshögskola. Konsekvensändring Ny skolform: yrkesskolan. Slopad åldersavskrivning inom studiemedelssystemet. Konsekvensändring Avvisning av stöd till icke rättighetsstyrda platser inom gymnasial vuxenutbildning m.m. Prop. Avvisning av utbyggnad yrkesvux. Konsekvensändring Kvalitetssatsning inom humanistiskt-samhällsvetenskapligt fält. Avvisning av utbyggnad högskolan. Avvisning av utbyggnad folkhögskolan. Konsekvensändring Återställande av antalet platser i folkhögskolans allmänna kurs. Konsekvensändring Avvisning av utbyggd lärar- och förskollärarutbildning. Konsekvensändring Avvisning av utbyggnad av antalet platser i folkhögskolan. Avvisning av utbyggnad förarutbildningen. Avvisning av högre bidrag introduktionsprogram. Avvisning av ökad bidragsnivå i vissa lärarutbildningar. Statens utgifter för studiemedelsräntor Konsekvensändring Utökat antal sommarstudieplatser. Statens utgifter för studiemedelsräntor Konsekvensändring Ytterligare utbyggd yrkeshögskola. Statens utgifter för studiemedelsräntor Konsekvensändring Ny skolform: yrkesskolan. Statens utgifter för studiemedelsräntor Avvisning av utbyggnad yrkesvux. Statens utgifter för studiemedelsräntor Avvisning av utbyggnad högskolan. Statens utgifter för studiemedelsräntor Avvisning av utbyggnad folkhögskolan. Statens utgifter för studiemedelsräntor Konsekvensändring Avvisning av stöd till icke rättighetsstyrda platser inom gymnasial vuxenutbildning m.m. Prop. Statens utgifter för studiemedelsräntor Konsekvensändring Kvalitetssatsning inom humanistiskt-samhällsvetenskapligt fält. Statens utgifter för studiemedelsräntor Konsekvensändring Återställande av antalet platser i folkhögskolans allmänna kurs. Statens utgifter för studiemedelsräntor Konsekvensändring Avvisning av utbyggd lärar- och förskollärarutbildning. Statens utgifter för studiemedelsräntor Konsekvensändring Avvisning av utbyggnad av antalet platser i folkhögskolan. Avvisning av anslaget i sin helhet. Avvisning av lån för körkort. Justerad pris- och löneomräkning. Examenspremie för lärarstuderande. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Kunskap och bildning är den viktigaste faktorn för att stärka den enskilda människans möjlighet att leva i frihet. Utbildning ger alla möjlighet att, utifrån sina egna förutsättningar, förbättra sin livssituation. Kunskap bryter barriärer, minskar klyftor, öppnar nya vägar och stärker den enskildes förmåga att orientera sig och fatta egna självständiga beslut. Utbildningssystemet ska ställa höga krav och ha höga förväntningar på alla elever för att kunna få en likvärdig skola där alla elever har samma möjlighet till utbildning. Kunskap är och förblir skolans huvuduppdrag. präglades svensk skola av en rädsla för att mäta elevers kunskaper med sjunkande resultat som följd. Liberalerna har lett en total omläggning av svensk skola med en ny läroplan, nationella prov, skriftliga omdömen, betyg från årskurs 6 och ny betygsskala med fler steg. I de senaste mätningarna från Timss och 2015 visar det sig att de liberala skolreformerna i alliansregeringen har gett resultat: elevernas kunskaper har vänt uppåt av sjunkande resultat. Vi ser dock nu med oro hur regeringen bryter mot den nya inslagna kunskapslinjen i svensk skolpolitik och att fokus flyttas från kunskap och studiero i klassrummen. Liberalerna anser att fortsatta skolreformer är nödvändiga. Baskunskaper ska kartläggas redan i årskurs 1 så att alla elever går ut med de kunskaper de behöver för att klara fortsatta studier. Fler speciallärare och specialpedagoger behövs och det specialpedagogiska arbetet måste utvecklas. Undervisningen för nyanlända elever reformerades under alliansregeringen, exempelvis genom mer undervisningstid i svenska, men här krävs fler insatser för att nyanlända ska nå kunskapsmålen. Genom en överenskommelse med regeringen pågår ett försök med betyg från årskurs 4 i fler skolor runt om i landet. Elever med svårigheter måste upptäckas tidigare för att eleven ska få hjälp . Kunskaper i läsning, skrivning och räkning ska följas upp redan i årskurs 1. Alla elever som går ut ska ha de kunskaper med sig som de behöver för att klara fortsatta studier, med fokus på att kunna läsa, skriva och räkna. Svensk grundskola sätter in särskilt stöd relativt sent. För att höja kunskapsresultaten är det centralt att detta ändras och att elever som riskerar halka efter får stöd . Regeringen har föreslagit införandet av en läsa-skriva-räkna-garanti. Liberalerna menar att en sådan redan finns skollag som initierades av alliansregeringen. Dessutom innebär regeringens förslag en alltför stor ökad byråkrati för lärarna. Liberalerna avvisar anslagen i denna del till förmån för egna satsningar. Vi avvisar därför regeringens förslag på för en läsa-räkna-skriva-garanti på anslag 1:5 till förmån för en egen och lika stor satsning under samma anslag på ett centralt stöd för tidig uppföljning av kunskapsresultat. I regeringens budgetförslag ingår under anslag 1:5 vissa medel för specialpedagogisk kompetens generellt hos lärare. Vår bedömning är att pengarna gör bättre nytta om de används mer fokuserat, och vi avvisar därför delar av detta anslag. Detta innebär en budgetförstärkning på anslag 1:5 med . Liberalerna anslår i stället på anslag 1:10 för riktade utbildningsinsatser för förskollärare och lärare där prioritering ska ske till utbildning i specialpedagogik. Utöver detta anslår vi för riktade insatser för specialpedagogik på anslag 1:5. Regeringen har föreslagit ett stort antal anslag, i huvudsak projektbidrag, inom förskola, grundskola och gymnasiet. Liberalerna avvisar delvis anslagen till förmån för egna satsningar, men vi ställer oss bakom anslagen bl.a. som är en del i överenskommelsen i friskoleuppgörelsen, t.ex. när det gäller anslagen för arbete med ägarprövning och ekonomisk redovisning samt förlängningen och förstärkningen av Läslyftet. Vi avvisar anslagsökningarna för ett särskilt statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling till förmån för en egen satsning på utanförskapsområden. Liberalerna avvisar regeringens anslagsökningar under anslag 1:1 på sammanlagt , anslag 1:5 på och anslag 1:21 på sammantaget . Regeringen har minskat anslagen till bland annat Tekniksprånget och Jobbsprånget som riktar sig till asylsökande och nyanlända akademiker i huvudsak ingenjörer, naturvetare, ekonomer. Liberalerna vill öka stödet och anslår mer än regeringen på anslag 1:5. Regeringen föreslår en digitalisering av de nationella proven, men bör höja ambitionen när det gäller tidplanen. Liberalerna vill redan nu påbörja en digitalisering av de nationella proven och gå mot digitala centralt externt rättade prov. Svenska elever har god datorvana och därför borde det vara enkelt att snabbt digitalisera de nationella proven med gott resultat och därmed lätt kunna jämföra provresultaten med faktiska betyg. Det räcker dock inte eftersom det inte förekommer nationella prov i alla ämnen om man vill ha ett heltäckande system för att garantera eleverna en likvärdig betygssättning. De återkommande internationella kunskapsproven och Timss görs helt digitalt i . Att låta genomföra egna årliga datoriserade PISA-mätningar i alla teoretiska ämnen som inte har nationella prov med ett begränsat urval av elever på våren i årskurs nio skulle koppla betygssättningen till kunskapsnivån. Det skulle vara ett effektivt sätt att minska betygsinflationen och få likvärdiga betyg. De ökade utgifterna redovisas under utgiftsområde 25. Förskolan ska erbjuda barn en trygg omsorg, och är också viktig för att stimulera barns utveckling och lärande. Vi vill förstärka Skolinspektionens tillsyn över förskolan, med fokus på kvalitet och måluppfyllelse. Den nuvarande tillsynen ska kompletteras med regelmässiga stickprov genom besök på ett antal förskolor i varje kommun. Liberalerna anslår på anslag 1:2 för regelmässiga stickprov. I ett internationellt perspektiv sker skolstarten i sent. av de europeiska länderna är skolan tioårig och börjar eller tidigare. Mot denna bakgrund vill Liberalerna att skolstarten ska ske även i . Därmed förlängs skolplikten till och dagens förskoleklass blir den första av tio årskurser, vilket ger fler elever förutsättningar att nå målen för . De kunskapskrav som finns för lågstadiet ska finnas kvar, men det nya lågstadiet blir fyraårigt. bör ges i uppdrag att förbereda införandet av en tioårig grundskola. Vi avvisar regeringens förslag om att förskoleklassen görs obligatorisk och att den fortsätter som en egen skolform. Liberalerna anslår på anslag 1:10 för fortbildningsinsatser för de förskollärare som arbetar inom förskoleklass så att de kan bli lågstadielärare och ett anslag för tillfälligt ökade kostnader i samband med införandet av en 10-årig grundskola på 50 miljoner på anslag 1:10. Ökade utgifter för huvudmännen för införandet av en tioårig grundskola redovisas under utgiftsområde 25. Det är i skolan som flickor och pojkar, oavsett bakgrund, ska ges lika möjligheter och livschanser. Det finns en tydlig genusdimension på de fallande kunskapsresultaten i skolan . Pojkarna släpar efter, och särskilt märks detta för lågpresterande pojkar. Försämringen för pojkarna har varit särskilt tydlig i läsförståelse. Flickorna klarar sig mycket bättre än pojkarna och har högre snittbetyg i alla ämnen utom idrott. Eftersom pojkarna i högre utsträckning än flickorna behöver en tydlig klassrumsstruktur är det också de som drabbas mest av bristande studiero i klassrummet, en skola som inte har varit kunskapsfokuserad och där eleverna själva tvingats ta ett stort eget ansvar för studierna. Liberalernas omläggning av skolpolitiken i alliansregeringen med tydlig kunskapsfokus, tidigare prov och betyg och ökade befogenheter för lärarna i klassrummet har skapat en inlärningsmiljö som bättre gynnar pojkarna. Att de liberala skolreformerna har varit framgångsrika visar resultatet i det senaste PISA-testet 2015 där särskilt pojkarnas resultat förbättrades så att skillnaden mellan pojkar och flickor minskade markant, inte minst i läsförståelse. SNS har i en nyligen publicerad studie visat att skillnaderna mellan pojkar och flickor kan minska om skolorna håller hög kvalitet. Det är därför viktigt att fortsätta med den skolpolitik som inleddes i alliansregeringen under Liberalernas ledning med höga förväntningar på eleverna, trygghet i klassrummet och skickliga lärare som ges goda förutsättningar att undervisa. Att snabbt lära sig svenska är grunden för att klara skolan, och därför vill Liberalerna att alla nyanlända ska få extra undervisning i svenska. Att snabbt lära sig svenska är grunden för att klara skolan och komma in i samhället. Vi vill att alla nyanlända ska få extra undervisning i svenska och att alla nyanlända elever ska mötas av höga förväntningar och en undervisning som är anpassad till deras förkunskaper. Elevens kunskapsnivå ska kartläggas för att snabbt kunna delta i ordinarie undervisning i så många ämnen som möjligt. De nyanlända som kommer till klarar sig ofta förhållandevis bra och bör ha goda förutsättningar att uppnå kunskapsmål. För de nyanlända som kommer till som tonåring är förutsättningarna betydligt sämre. De får en alltför i skolan och hinner därmed kanske inte nå kunskapsmålen i . Många av dem har en besvärlig skolgång bakom sig i hemlandet eller i flyktingläger. Några har aldrig gått i skolan och är analfabeter. För elever i upphör skolplikten vid vårterminens slut det nionde året efter skolstarten, vilket vanligtvis sker när eleven fyllt eller tidigare om de uppnått kunskapsmålen. För att ge nyanlända elever samma chans att nå kunskapsmålen är det rimligt att förlänga skolplikten för dessa eftersom tiden är en så betydelsefull inlärningsfaktor. För nyanlända elever i tonåren blir den totala skolgången ofta för kort för att hinna uppnå målen i alla sjutton ämnen. Rektorer ska därför ges långtgående befogenheter att för dessa elever prioritera om i timplanen så att målen i första hand nås i de viktigaste basämnena. De nyanlända elever som kommer till i sen ålder och precis startat sina studier i svenska i riskerar att få svårt att upprätthålla sina svenskkunskaper under ett långt sommarlov utan kontakt med skolan och kamrater i skolan. Det kan därför finnas skäl att utreda vad en halvering av sommarlovet för nyanlända elever skulle innebära för att ge dem tid att fortsätta sin undervisning i svenska . De ökade utgifterna för den förlängda skolplikten och det förkortade sommarlovet för nyanlända redovisas under utgiftsområde 25. Nyanlända ska ha rätt till modersmålsstöd, studiehandledning och modersmålsundervisning. Genom den anpassade studieplanen ökas antalet lektioner i svenska som studiehandledning ska ges i övriga ämnen. Ett snabbspår för att rekrytera fler studiehandledare bör införas. Ett särskilt preparandår inrättas för nyanlända elever som siktar på att snabbt börja på gymnasiets teoretiska program. Elever som bedöms klara gymnasieprogram på engelska ska kunna läsa detta och läsa in svenska på grundskolenivå. För statsbidrag till införandet av snabbspår för studiehandledare och det särskilda preparandåret anslår Liberalerna på anslag 1:1. Kvalitet och valfrihet ska värnas. Därför försvarar Liberalerna det fria skolvalet. En förutsättning för friskolornas etablering är att de uppfyller kvalitetskrav och präglas av långsiktigt ägande. Skolvalet minskar segregationen som i huvudsak beror på boendesegregationen. I stället för att begränsa valet av skola vill vi att alla ska välja skola. Liberalerna vill införa ett aktivt val av skola där kommunerna får ansvar för att förbättra informationen till föräldrar och elever så att det blir självklart för alla att göra ett aktivt skolval. Regeringens förslag om att förbjuda de s.k. vinsterna i välfärden skulle innebära en mycket omfattande begränsning av rätten att välja skola då flera av dagens friskolor som drivs i bolagsform i många fall inte skulle kunna fortsätta att bedriva sin verksamhet. För Liberalerna är det inte driftsformen utan kvaliteten på undervisningen som ska vara avgörande för elevernas och föräldrarnas skolval. För att ytterligare förbättra möjligheten till ett aktivt skolval vill vi också att ges i uppdrag att utreda förutsättningarna för ett gemensamt kösystem för alla skolor i kommunen, kommunala såväl som fristående. är systemet svårt att överblicka och för många föräldrar skulle det innebära att valet av skola skulle underlättas så att man inte behöver ställa sig i flera olika köer. Det är viktigt att huvudmännen för friskolor, inte bara i formell mening utan även i den dagliga verksamheten, lever upp till de krav som ställs på dem. Inte minst gäller det konfessionella skolor där vi ser att det finns ett visst ökat intresse att etablera sig. Skolinspektionen bör ges ett särskilt uppdrag att granska friskolor som drivs av ideella föreningar och trossamfund för att tydligare kunna avgöra vilka skolor som inte uppfyller de demokratiska grundvärderingar som det ställs krav på för att bedriva friskolor. Skolan har stora brister vad gäller studiero i klassrummen och dessa problem måste lyftas högre upp på den politiska agendan. Vuxna i skolan ska ha befogenheter och kunna ta ansvar för att skapa ordning, studiero och trygghet. Staten och huvudmannen måste ge verktyg och stöd åt de skolledare, lärare och övrig personal vars vardag är att hantera ett stökigt klassrum, något som inte minst drabbar eleverna, och ge dem möjlighet att arbeta förebyggande för en trygg miljö. Därför vill Liberalerna införa ett stöd till utsatta skolor som kan sökas av huvudmännen hos för att långsiktigt verka för ökad studiero. Skolorna ska själva utforma förslag till satsningar, till exempel på nya arbetsmetoder, fler vuxna i skolan, ökat föräldraansvar eller samarbete med organisationer som kan arbeta förebyggande. 2014 föreslog alliansregeringen införandet av ett skriftligt ordningsomdöme för högstadiet och gymnasiet. Regeringsskiftet innebar att frågan avfördes från den politiska dagordningen av den nuvarande regeringen. Som ett led i att öka studieron i skolan vill Liberalerna att ska ges i uppdrag att förbereda införandet av ett skriftligt ordningsomdöme. Ordningsomdömet ska inte finnas med i slutbetyget utan ska ges terminsvis i ett separat dokument och vara frivilligt för skolorna. För det förebyggande arbetet för ökad studiero och förberedelse för införandet av ett skriftligt ordningsomdöme anslår Liberalerna på anslag 1:5. Liberalerna drev i regeringsställning igenom förändringar så att staten har tagit ett allt större ansvar för skolan. Det handlar om skärpta krav på behöriga lärare, om tydligare kunskapsmål, mer statlig inspektion av skolorna och miljardsatsningar på både högre lärarlöner och fortbildning. Kommunaliseringen av skolan, som genomfördes , innebar att kommunerna tog över arbetsgivaransvaret för lärarna och ansvaret för undervisningen. Den har bidragit till minskad likvärdighet och försämrade studieresultat. Det är uppenbart att inte alla landets kommuner har den kompetens och handlingskraft som skolan behöver. Var för sig kan de inte lyfta resultaten. Kommunaliseringen har också på flera sätt försämrat lärarnas arbetssituation. Kommunerna är till exempel ansvariga för att lärarlönerna inte har prioriterats. Sammantaget har kommunaliseringen kraftigt försämrat läraryrkets status. För att ge alla elever en bra skolgång bör staten ta tillbaka ansvaret för det offentliga skolväsendet. Staten ska vara arbetsgivare för lärarna och ansvara för att eleverna får så mycket kunskaper som möjligt med sig från skolan. Omfattande strukturreformer av detta slag måste föregås av gedigen analys, gediget utredningsarbete och ett genomtänkt genomförande. Därför föreslår Liberalerna att det bör tillsättas en utredning som tar fram förslag på formerna för ett modernt statligt huvudmannaskap för skolan där kvalitet och likvärdighet säkras genom statlig finansiering, nationella mål, utvärderingar och tillsyn. Tillsättandet av en sådan utredning har ingen effekt på de offentliga finanserna . Liberalerna motsätter sig att statsanslag används för kommunala uppgifter, som att rusta upp skolgårdar och skollokaler, i stället för att prioritera skolans kunskapsuppdrag. Vi avvecklar därför anslag 1:15 om statsbidrag till upprustning av skollokaler och utemiljöer, vilket med hänsyn till att vissa bidragsbeslut redan har beviljats innebär en budgetförstärkning för på . Regeringen har aviserat att de avser att följa beslut om att öka undervisningstiden för idrott och hälsa per läsår och matematik i högstadiet per läsår med början .