mot · H5023716 · 2017-10-05 00:00:00 — För att stimulera en ökad användning av förnybar metangas, så kallad biogas, istället för fossil sådan anser att naturgasen som används i transportsektorn bör beskattas enligt samma princip som fossil bensin och diesel, med koldioxidskatt efter innehåll av fossilt kol, och med energiskatt efter energiinnehåll. Detta beräknas medföra ökade skatteintäkter med 2018. Förstärkt ersättning för metangasreducering Biogasproduktion ger positiva effekter för klimatet och minskar övergödningsproblemen. Alliansregeringen införde ett produktionsstöd för biogas och ett investeringsstöd för biogasanläggningar inom ramen för Landsbygdsprogrammet. Det finns fortsatt stor potential för biogastillverkning i , och vill därför tillföra ytterligare medel för detta ändamål. föreslår därför att metangasreduceringsstödet förstärks med . jord- och skogsbrukare är nyckelpersoner i den gröna omställningen. Det var därför införde investeringsstöd för biogasanläggningar och ett metangasreduceringsstöd. För att ytterligare stärka biogasproduktionen föreslår att en kretsloppspremie för biogödsel införs, vilket skulle stärka konkurrensen för biogödslet gentemot handelsgödsel och förbättra den ekonomiska konkurrenskraften för biogasproducenter i hela landet som mer av energivärdet tas till vara i kretsloppet. Vi föreslår en kretsloppspremie på per ton biogödsel, vilket väntas medföra en offentligfinansiell kostnad om . Klimatsmarta arbetsmaskiner i lantbruket och byggsektorn Utbudet av arbetsmaskiner i , särskilt klimatsmarta sådana, är relativt litet och likriktat. Likt övriga transportslag är fordonsparken fossilberoende och i stort behov av omställning. I och med marknadens karaktär finns bäst möjlighet att påverka internationellt genom att ställa krav inom EU. finns inga krav avseende koldioxidutsläpp från arbetsmaskiner. Genom att utveckla EU-gemensamma koldioxidkrav och fungerande mätmetoder av bränsleförbrukningen på arbetsmaskiner kan teknikutvecklingen drivas på. Likt miljöbilsdefinitionen för personbilar bör en motsvarande definition utvecklas för arbetsmaskiner. För tunga fordon har och stad utvecklat en särskild definition som skulle kunna ligga till grund för en miljöbilsdefinition för arbetsmaskiner. För att vidare driva på utvecklingen av arbetsmaskiner mot alternativ som är bättre för miljön kan offentlig upphandling användas som verktyg, med krav på exempelvis avgasutsläpp, bränsleförbrukning och drivmedel ställas. Det finns ingen myndighet som har ett övergripande helhetsansvar för arbetsmaskiner utan ansvaret är fördelat på flera myndigheter, även avseende miljöaspekter. För att underlätta omställningen till klimatsmarta arbetsmaskiner bör en myndighet tilldelas ett tydligt ansvar för klimatanpassning av arbetsmaskiner. Fokus på biobaserad ekonomi har kommit långt i omställningen till en biobaserad ekonomi, men det krävs ytterligare åtgärder för att tillvarata de unika affärsmöjligheter som finns. har gott om förnybar råvara från jord- och skogsbruket och vi har skickliga innovatörer. Möjligheten att utveckla ny teknik och nya affärer är stor, och kan ytterligare stärka vår internationella konkurrenskraft. Industrisektorn som helhet står dock fortfarande för en betydande del av utsläpp av växthusgaser, därför är fortsatt teknikutveckling viktig. I en biobaserad ekonomi ersätts fossila insatsråvaror med förnybar råvara. är listan på produkter som producerats från förnybar råvara lång. Biobaserade plaster, biokomposit, biodrivmedel, gröna kemikalier och ett ökat byggande i trä är några exempel där biobaserade produkter kan ersätta fossila. Det saknas dock fortfarande demonstrationsexempel och testanläggningar på många områden. För att ytterligare påskynda industrins omställning vill se ytterligare styrmedel. Målet är både att minska miljö- och klimatpåverkan och att skapa naturliga kretslopp i industriutvecklingen och den effektiva användningen av naturresurser. Exempel på satsningar som skulle kunna stimuleras är produktion och testanläggningar för bioplaster, forskning och utveckling av nya material från skogen, och konvertering från fossil till förnybar processenergi. behöver de många nuvarande satsningarna på en cirkulär ekonomi från regeringen samlas och gå från diskussion till konkreta, industriella och företagsbaserade projekt med ökad återföring av råvara till industriprocesser. För satsningar för en biobaserad och cirkulär ekonomi avsätter 2018 och 500 miljoner . Miljöpåverkande verksamheter måste leva upp till högt ställda krav och omfattande regler. Miljö- och klimatrelaterade processer och tillstånd måste utformas med en helhetssyn på verksamhetens miljöpåverkan, både positiv och negativ. Effektiva och rimliga regelsystem är en konkurrensfördel i en globaliserad ekonomi. anser därför att det behövs reformer för att förbättra hantering och prövning av miljöpåverkande verksamheter. Investeringar i miljö- och klimateffektiv teknik behöver främjas genom att tillståndsprocesser och tillsynen reformeras och effektiviseras, bland annat så att handläggningstiderna blir kortare. För att möjliggöra en ökad investeringstakt i klimat- och miljöeffektiv teknik satsar därför på att korta handläggningstiderna för miljöprövningar. Resurserna riktas främst till domstolarna, för att möjliggöra förkortade handläggningstider för miljöprövningsärenden. Inte minst den nya lagstiftningen för vattenverksamheter kommer att öka antalet ärenden kraftigt, vilket också innebär att högre anslag kommer att krävas. Mer klimatnytta och mer förnybart mål är att nettoutsläppen av växthusgaser ska vara noll . anser därutöver att energisystem ska vara helt förnybart . För att uppnå detta krävs energieffektiviseringar och en mångfald av förnybara energislag, i både liten och stor skala. unika förutsättningar för detta syns inte minst i den växande produktionen av sol- och vindel, som tillsammans med vattenkraft och biokraft utgör basen i ett robust och helt förnybart elsystem. har tillsammans med , enats om en bred och långsiktig överenskommelse om inriktningen på energipolitiken. har länge varit drivande för en bred överenskommelse över blockgränserna om inriktningen för den framtida energipolitiken. Uppgörelsen bygger vidare på Alliansens klimat- och energiöverenskommelse och skapar en ram för ett långsiktigt hållbart och stabilt elsystem även efter 2020. Överenskommelsen innehåller flera framgångar för . Bland annat förlängs systemet med elcertifikat som ambitionsnivån höjs med mer förnybar el. Det är mer än det tidigare mål som sträckte sig till 2020. Elcertifikaten ger den förnybara elen stabila förutsättningar att växa, utan att statsbudgeten belastas. Andra viktiga framgångar för är slopad anslutningsavgift för havsbaserad vindkraft, enighet om att värna och förenkla för vattenkraften, både storskalig och småskalig, samt en översyn av regler för att underlätta nya produkter och tjänster inom energilagring och småskalig elproduktion. Energiöverenskommelsen ger de långsiktiga förutsättningar som krävs för att nå ett mer förnybart energisystem. Uppgörelsen innehåller också en framtida inriktning för kärnkraften, bland annat krav på utökat försäkringsansvar. Dessutom avskaffas effektskatten, vilket matchas med en sänkning av fastighetsskatten för vattenkraften och en översyn av regler för småskalig elproduktion. För att göra skillnad i vårt närområde vill förbättra överföringskapaciteten av el till våra grannländer. Då kan vi skapa exportmöjligheter för teknik, kunnande och förnybar energi, som vi tryggar vår och våra grannländers elförsörjning. Export av förnybar el gör stor klimatnytta när den ersätter fossil produktion i andra länder. Att EU:s energimarknader integreras och effektiviseras skapar också stora möjligheter. Flera andra EU-länder är i stort behov av förnybar energi, både för att uppfylla sina EU-mål och för att bli mindre beroende av rysk olja och gas. Med nätinvesteringar och utbyggd överföringskapacitet har och hela därför stor potential att bli gröna batteri. Med en ökad andel väderberoende kraftproduktion ökar också behovet av mer flexibel elanvändning för att sänka effektuttaget under vissa perioder. Det svenska elnätet behöver därför bli smartare och möjliggöra en effektivare och mer flexibel elanvändning. Det krävs också att och övriga nätägare agerar ansvarsfullt och transparent för att inte mer mark än nödvändigt tas i anspråk. vill också se en effektivare reglering av de intäkter som nätbolagen tar ut av sina kunder och bättre användning av dessa, med bättre forskning och utveckling inom intäktsramen. För att åstadkomma en mer flexibel elmarknad är det viktigt att det lönar sig att planera sin elanvändning. Smarta och uppkopplade apparater och smarta elnät kan ytterligare öka användarflexibiliteten och avlasta elnätet. Mer närproducerad el ökar också flexibiliteten, gör systemet mindre sårbart och kan ge sänkta kostnader, inte minst på landsbygden. För att öka den närproducerade elproduktionen vill slopa skatten för egenanvändning av solel samt införa möjligheten till skatteavdrag om du är bosatt i en lägenhet men andelsägare i en mikroproduktionsanläggning. Sänkningen av skatten på solel för egenanvändning, i kombination med en höjning av dagens gräns om , väntas medföra en intäktsminskning på . Med förenklade regler, minskat krångel och slopad solskatt kan fler människor bidra till produktionen av förnybar energi och ta makten över sin egen energiförsörjning. Egen energiproduktion är också en brygga till en mer miljösmart och energieffektiv livsstil. Incitamenten för mikroproduktion av förnybar el bör därför stärkas. Mikroproducenter av el får göra skatteavdrag på det överskott som levereras ut på nätet. sköts skattereduktionen via deklarationsprocessen en gång . Drivkraften att producera egen el ökar om återbetalningen sker snabbare än en gång . Återbetalningen bör därför skötas direkt på fakturan, precis som för ROT- och RUT-avdragen. För att möjliggöra att även nyare byggnader ska kunna nyttja avdraget för att investera i solceller vill se över reglerna för ROT-avdraget. Förstärk elnätskapaciteten till och från 2009 fattade alliansregeringen beslutet att bygga en tredje kraftöverföringskabel till . Syftet var att göra elöverföringen till och från ön säkrare och möjliggöra ytterligare utbyggnad av förnybar elproduktion. Det finns ett stort intresse för investeringar i sol- och vindkraft på . har dock fattat ett beslut om att trots detta inte bygga den tredje kabeln till . Beskedet sätter stopp för ytterligare utbyggnad i förnybar el på eftersom kapaciteten i befintliga överföringskablar är full. Flera planerade investeringar i sol- och vindkraft riskerar att utebli. Parallellt med detta beslut har regeringen gett i uppdrag att utreda hur skulle kunna bli självförsörjande på el. Detta uppdrag rimmar illa med Svenska kraftnäts beslut. För att möjliggöra en ökad utbyggnad i förnybar kraftproduktion på anser att regeringen ska ge i uppdrag att fortsätta byggandet av en tredje elnätskabel till . Vindkraften befrias från fastighetsskatt Inom ramen för energiöverenskommelsen genomfördes ett antal skattesänkningar på energiområdet. Fastighetsskatten på vindkraft kvarstår dock, om än på en låg nivå. På grund av låga elpriser har befinner sig många förnybara kraftproducenter i en ansträngd ekonomisk situation. För att stärka arbetet mot ett helt förnybart elsystem vill avskaffa fastighetsskatten på vindkraft för att stärka konkurrenskraften i vindkraftsbranschen. Den offentligfinansiella kostnaden beräknas till . Tillgång till solcellsstöd för alla har inom Alliansen jobbat hårt för att utveckla och förbättra förutsättningarna för utbyggnad av förnybar energi och för att ge fler människor möjligheten att producera sin egen el, från till exempel solceller. införde alliansregeringen ett stöd till alla som installerar solceller, oavsett om det rör sig om privatpersoner, företag eller offentlig verksamhet. Stödet och den snabbväxande marknaden har lett till att ursprungligen budgeterade medel inte räcker. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att stödnivån utökas från för hushåll samt att stödets utformning och ansökningsprocessen ses över. vill se ökade resurser för att snabbt kunna hantera den kö av ansökningar som byggts upp. Stödet och ansökningsprocessen bör också bli enklare. delar dock inte regeringens bedömning att stödnivån bör höjas, något som också branschföreningen solenergi motsätter sig. bifaller därmed anslagshöjningen, men anser att resurserna ska användas för att i högre grad minska kön i stället för att öka stödnivån. bör solcellstödets former utvecklas så att det bättre svarar mot den dynamiska utvecklingen i solcellsbranschen. En ökad andel förnybar och småskalig kraftproduktion, parallellt med den teknikutveckling som sker, ställer krav på ökade investeringar i elnäten. En viktig del i framtidens smarta energisystem blir att kunna lagra elen för användning vid senare tillfälle. Energilager kommer därför spela en viktig roll för den framtida elinfrastrukturen. Ökad lagring öppnar upp för nya affärsmöjligheter även vid lågt elpris i och med att elen kan användas för att producera till exempel vätgas, eller lagras och användas som el eller till annat. Ska fungera som gröna batteri är det också en fördel att kunna fungera som producent av batterier producerade med liten klimatpåverkan. Det är därför glädjande att regeringen har anslagit medel till detta. anser dock att regeringens satsning är alltför begränsad och vill därför att ytterligare medel ska tillföras för att främja energilagring. Det är viktigt att stimulera hushållen att lagra sin egen el, men också att pilotanläggningar för lagring i större skala främjas. Det handlar om att hushållen själva ska kunna jämna ut sin egen förbrukning , bland annat för att skapa mer stabilitet i elsystemet. Lagring i större skala kan dämpa volatiliteten i systemet och även skapa en jämnare prisbild. Nya projekt för att främja lagring där el omvandlas till lager av fossilfri gas, power-to-gas, är i färd att utvecklas. Dessa tekniker bör även omfattas av stödet till energilagring. föreslår att nuvarande satsning på energilagring förstärks med 2018, 2019 samt . 8.3 En giftfri vardag En av främsta prioriteringar inom miljöpolitiken är arbetet för att skapa en giftfri vardag. Vissa farliga kemikalier bör förbjudas. Andra kemikalier är vanliga och inte så giftiga att de bör förbjudas, men kan i större mängder, eller i kombination med varandra, ändå vara skadliga. Dessa ämnen behöver bära sina kostnader och användningen av dem bör minska. Ekonomiska incitament, såsom särskilda kemikalieskatt och producentansvar, bör därför användas för att skynda på omställningen till mer hållbara alternativ. Tillverkning av textilier har stor miljöpåverkan, både på vatten- och kemikalieanvändning. Många svenska företag arbetar med att samla in textilier för återvinning och återanvändning och med handlingsplaner för utfasning av olika ämnen. vill ta tillvara och påskynda denna utveckling genom att införa producentansvar för att återanvända och återvinna mer textiler. För att stärka arbetet mot farliga kemikalier anser att Kemikalieinspektionen bör få utökade resurser. Utöver nedan beskrivna satsningar föreslår att Kemikalieinspektionen ska få i ytterligare anslag 2018, som sedan växer till 2020. Alliansregeringen tillsatte en offentlig utredning om att införa en kemikalieskatt, som presenterade sina slutsatser . Utredningen föreslog en skatt på vissa typer av elektronik och byggmaterial, syftande till att minska användandet av flamskyddsmedel och ftalater. En sådan skatt har införts, vilket är glädjande. anser dock att förutsättningarna för att införa en bredare kemikalieskatt bör analyseras. Därtill föreslår att en kemikalieskatt på kläder och skor införs, i enlighet med förslag från bland annat Kemikalieinspektionen. [176] Skatten föreslås uppgå till per kilo för de kläder eller skor som innehåller ett farligt beskattningsämne. Denna skattesumma ökas till per kilo om tre beskattningsbara ämnen förekommer eller om innehållet är okänt. De beskattningsbara ämnena utgörs av ftalater samt allergi- och cancerframkallande färgämnen. Skatten väntas inbringa . Ökad kontroll av importerade varor En av de största utmaningarna med arbetet för en giftfri vardag, och något som utgör en stor risk för exponering för många människor, är hanteringen av kemikalier i varor. Kemikalier i varor och material hanteras inte i EU:s kemikalielagstiftning (REACH), varför ämnen som är förbjudna eller kraftigt begränsade att använda i EU kan komma in i importerade produkter. För att stärka kontrollen av importerade varor i syfte att begränsa förekomsten av annars förbjudna ämnen föreslår att Kemikalieinspektionen, tullen samt polisen sammantaget ges ett resurstillskott på . Kartläggning av gifter i människors vardag En förutsättning för ett effektivt arbete mot farliga kemikalier är en heltäckande och uppdaterad lägesbild. För att öka kunskapen om gifter i människors vardag föreslår att Kemikalieinspektionen ges ett tillskott om . REACH och farliga kemikalier i varor EU:s kemikalielagstiftning REACH behöver utvecklas för att bli mer effektiv, bland annat genom möjligheten att reglera ämnen med liknande egenskaper i grupp. REACH omfattar bara kemiska ämnen som importeras, men en stor del av de farliga kemikalier som människor riskerar att utsättas för i sin vardag kommer, som beskrevs i föregående avsnitt, som delar i varor och produkter snarare än som kemiska ämnen. REACH reglerar inte varor, och flera undersökningar visar att det i importerad elektronik, leksaker och plaster förekommer farliga ämnen som är förbjudna eller begränsade att använda i EU. För att från svensk sida ta ett samlat grepp om arbetet med REACH och höja ambitionsnivån i det internationella kemikaliearbetet föreslår att Kemikalieinspektionen får i ökade anslag. Resurserna bör användas i arbetet med att utveckla REACH när det gäller prioriterade områden så som hormonstörande ämnen, kombinationseffekter och nanomaterial, i arbetet med utformningen av för en giftfri miljö och för att stärka det bilaterala samarbetet med strategiska länder som har en stor varuimport från, i syfte att minska förekomsten av farliga ämnen i importerade varor. 8.4 Levande hav och vatten Tillgången på rent vatten och livskraftiga ekosystem är mycket angelägna framtidsfrågor. Ett långsiktigt och målmedvetet arbete behöver bedrivas, och för det krävs en stark och sammanhållen havs- och vattenpolitik. En stor del av arbetet sker i samarbete med länder inom EU och i . Men minst lika mycket behöver ske på nationell, regional och lokal nivå. Stora miljövinster kan nås genom att långsiktigt planera för hur hav- och vattenresurser ska nyttjas hållbart. En långsiktigt hållbar planering i kombination med ett skydd av kust- och havsområden, enligt de internationella Nagoyamålen som ska uppfylla, skapar förutsättningar för att säkra de ekosystemtjänsterna för framtida generationer. Miljösituationen i våra hav är kritisk och stora insatser krävs för att rädda de ekosystemen. , ett av världens mest känsliga hav, utsätts för stora miljöhot. Övergödning från näringsläckage och miljögifter rubbar havets ekosystem, med algblomning och mycket stora områden med döda havsbottnar som följd. Det krävs nu kraftfulla åtgärder för att gradvis kunna vända utvecklingen. Hav, sjöar och vattendrag hotas av nedskräpning, mikroplaster och utsläpp av skadliga ämnen. Trots insatserna för att begränsa användningen av skadliga ämnen växer problemet med att skadliga kemiska ämnen, via våra avlopp och på andra sätt, hamnar i hav och vattendrag. God tillgång till rent dricksvatten har länge varit en självklarhet i . har dock flera delar av landet drabbats av vattenbrist . Förändrade flöden och nederbörd i klimatförändringarnas spår samt överutnyttjande av, och underinvestering i, va-infrastruktur bidrar till en ökande vattenbrist. För att rädda haven och skydda tillgången till dricksvatten föreslår att – en blå miljard – satsas för rent vatten och förbättrad havsmiljö. Resurstillskottet sker utöver de av regeringen aviserade satsningarna på havsmiljön, vars inriktning också föreslås förändras. Stoppa bottendöden – rädda föreslår fem separata och kraftfulla insatser för att stoppa övergödningen och bottendöden. Utvärderingar har visat att en av de mest kostnadseffektiva åtgärderna för minskat näringsläckage från skog och mark är restaurering av våtmarker och vattendrag, som därmed kan fånga upp och filtrera näringsämnena. föreslår därför att satsas 2018–2020. När satt i regeringen skapades en statlig medfinansiering av lokala vattenvårdsprojekt, det så kallade LOVA-bidraget. LOVA-bidraget utbetalas av länsstyrelserna till lokala vattenvårdsprojekt som minskar mängden kväve och fosfor eller miljögifter i haven. Exempelvis har LOVA-bidraget gått till va-planering och va-åtgärder, inventering av avlopp, effektivare avloppsrening, lantbruksåtgärder såsom kalkfilter, strukturkalkning och fosfordammar, samt tömningsanläggningar för båttoalett och båttvätt för fritidsbåtar. LOVA-bidraget har visat sig effektivt för att minska övergödningen, spridningen av giftiga ämnen och förlust av biologisk mångfald. vill därför öka LOVA-bidragen med . En viktig källa till utsläpp av näringsämnen är äldre enskilda avlopp. vill att arbetet för att åtgärda dessa inriktas mot de anläggningar som har störst miljöpåverkan. Vi vill se en mer flexibel och ändamålsenlig lagstiftning som fokuserar på åtgärder med störst miljönytta. De fastigheter som ligger nära vatten och som har avlopp med stor miljöpåverkan behöver byta till ett modernt avloppssystem så fort som möjligt. För att öka takten i särskilt känsliga områden nära vatten föreslår att ett investeringsstöd för moderna enskilda avlopp införs . För detta avsätts 2018–2020. Tabell 8 En blå miljard Blå miljard – inklusive regeringens satsningar Stoppa bottendöden – Rädda Restaurera våtmarker och vattendrag Åtgärda enskilda avlopp med störst miljöpåverkan Regionalt samarbete för havsmiljön Ny teknik för minskad internbelastning, plast och föroreningar i havet hav, sjöar och vattendrag Sanering av förorenade områden i kuster, hav, sjöar och vattendrag, gifter på botten stränder och minskad nedskräpning Effektiv rening av mikroplaster, läkemedelsrester, kemikalier m.m. Säkra dricksvattnet i hela landet Medfinansiering till lokala initiativ för tillgång till rent vatten Stärkt planering och beredskap för dricksvattenförsörjning, kartläggning grundvatten Nej till regeringens satsningar Blå miljard – utöver regeringen Stoppa bottendöden – Rädda hav, sjöar och vattendrag Säkra dricksvattnet i hela landet Källa: Prop. 2017/18:1, egna beräkningar. Haven är ett gemensamt ansvar och för att skydda dem krävs inte enbart nationella åtgärder. Även internationellt och regionalt samarbete behövs. enades 2009 om en handlingsplan för (BSAP) för att minska övergödningen. har genom insatser inte minst av och i de areella näringarna och kommunala reningsverk minskat sina utsläpp, men behöver göra mer. Men flera andra länder runt behöver också öka sina ansträngningar. Det är nödvändigt att skapa någon form av gemensam förvaltning av , trots de olika motsättningar som finns mellan kustländerna, och en mekanism som belönar uppnådda resultat i att minska näringsläckage och övergödning. En sådan mekanism finns redan inom FN:s klimatsamarbete, CDM, som gör uppskattningar av hur mycket utsläppen minskats med en viss åtgärd och betalar för detta ur en gemensam pott, där de rika länderna bidrar med huvudparten. Kring skulle en likartad mekanism kunna sättas upp. Även om det skulle vara långt ifrån perfekt finns ingen sådan mekanism alls , som utsläppen i är lättare att mäta och verifiera än globala koldioxidutsläpp. vill därför satsa på att förstärka det regionala arbetet både i och och avsätter år för en nystart för samarbetet och åtgärder mot övergödning, mikroplaster och sjöfartens miljöpåverkan.