mot · H4023728 · 2017-05-03 00:00:00 — En hög grad av offentlig finansiering kommer också att – beroende på hur den utformas – leda till mer eller mindre direkt och indirekt styrning från det offentliga. vill därför återinföra ett skatteavdrag för gåvor till ideella organisationer – ett avdrag som regeringen olyckligtvis tog bort. Genom ett gåvoskatteavdrag ökar organisationernas självständighet. Statens påverkan inskränks till att godkänna organisationerna som får del av skatteavdraget. Det är en rimlig avvägning mellan självständighet och offentlig insyn. Mer valfrihet och makt till den enskilde Människors välbefinnande ökar när de har makt att påverka sin egen livssituation. Det gäller alltifrån utbildning och jobb, familjebildning och bostad till vård och omsorg. Att människor kan göra aktiva val för sin hälsa och sitt välmående är betydelsefullt, som att välja äldreboende, vårdcentraler eller hemtjänstutförare. Detta borde vara självklarheter i ett välutvecklat välfärdssamhälle. Givetvis ska kommuner och landsting vara garanter för vården och omsorgen, men vem som utför tjänsterna måste ligga i händerna på medborgarna. När människor har flera goda utförare att välja bland ökar också kvaliteten i vården och omsorgen. När medborgare jämför, diskuterar och sätter sig in i olika utförares inriktningar och erbjudanden skapas ett engagemang. Mångfalden skapar positiva effekter. Det ger möjligheter för människor att välja bort det som inte fungerar eller aktivt välja en speciell inriktning eller profil. Välfärdsföretagen som satsar på viktiga kompetenser och har utbildad och fortbildad personal gynnas, medan sådana som enbart ser till gamla lösningar på nya problem och utmaningar tappar i attraktionskraft. Vill vi ha entreprenörer som tillsammans med investerare är med och utvecklar välfärden måste de kunna göra en vinst. Utan entreprenörer och privata välfärdsaktörer kommer självbestämmandet i praktiken att kraftigt begränsas eller försvinna. Det är därför som regeringens vinstutredning är så skadlig; bara att den är tillsatt har gjort att många enskilda aktörer, företag och investerare har valt att stiga åt sidan eller låtit bli att göra investeringar. har också markerat att utredningens inriktning är fel och att det saknas parlamentariskt stöd för att genomföra den stoppolitik som regeringen planerar. På samma sätt som det är självklart att företag ska kunna gå med vinst är det också självklart att vård och omsorg inte är vilka marknader som helst. De rör människor i utsatta situationer, och möjligheten att bedriva verksamhet inom exempelvis vård och omsorg ska vara förknippad med kvalitetskrav. Det gäller såväl privat som offentligt driven vård och omsorg. En mångfald av aktörer inom välfärdssektorn är också en förutsättning för att ideellt driven och idéburen vård och omsorg ska kunna växa fram och drivas. I många länder är denna sektor den dominerande leverantören av välfärdstjänster. Men i är de i stort sett frånvarande. Mer måste göras för att ge dessa organisationer möjlighet att driva verksamhet på välfärdsområdet. Det handlar exempelvis om att förbättra deras möjlighet till kapitalförsörjning. De senaste decenniernas utveckling med viktiga valfrihetsreformer har präglat medborgarna i vårt land. Politikers makt har minskat och fler beslut fattas nu vid människors köksbord. Makten att välja och välja bort ska värnas – inte bara när vi är friska eller mitt i livet, utan kanske särskilt när vi blir äldre eller sjuka. Under tid i regeringen genomfördes vårdvalsreformen och effekterna av den är positiva med fler vårdcentraler, bättre öppettider och bättre tillgänglighet. Vårdvalsreformen har medfört en ökad tillgänglighet för såväl vårdbehövande som befolkningen i allmänhet, gjort det lättare att lägga livspusslet och ökat egenmakten – det är en utveckling att slå vakt om. 6 Svensk arbetsmarknad behöver reformeras I finns stora strukturella utmaningar. Andelen arbetslösa i utsatt ställning ökar, vilket resulterar i en tudelad arbetsmarknad. Medan den starka konjunkturen har inneburit en god arbetsmarknadsutveckling för inrikes födda med god utbildning har utvecklingen inte varit lika stark för utsatta grupper på arbetsmarknaden. beräknar Arbetsförmedlingen att andelen inskrivna arbetslösa med utsatt ställning[13] på arbetsmarknaden kommer att utgöra av samtliga inskrivna arbetslösa. För dessa grupper är trösklarna in på svensk arbetsmarknad alltför höga, något som , () och har pekat på. behöver ett företagsklimat som lägger grunden för fler jobb. Nya jobb kan inte kommenderas fram av politiker i riksdag eller regering. Jobb skapas när människor finner det mödan värt att starta och utveckla ett företag och förverkliga en idé och vågar satsa sitt sparkapital. Politikens ansvar är därför att främja ett gott företagsklimat där företagande, entreprenörskap och innovation uppmuntras. Det privata näringslivet och det enskilda entreprenörskapet är och kommer alltid att vara grunden för välfärd. En förutsättning för ett gott företagsklimat är att företag har råd och möjlighet att anställa. Höga skatter på jobb slår hårt inte minst mot unga som söker sitt allra första jobb och mot de som står långt ifrån arbetsmarknaden. För att stärka framväxten av nya företag och fler jobb vill sänka skatten på arbete, förenkla reglerna kring att starta och driva företag och öka tillgången på riskkapital. Många nyanlända och unga får sitt första jobb inom någon del av tjänstesektorn. Inte minst RUT-avdraget, som alliansregeringen införde, har öppnat nya marknader och skapat förutsättningar för nya företag och jobb. har avdragen gjort att såväl barnfamiljer som enskilda haft råd och möjlighet att få avlastning med vardagssysslorna. Att regeringen valt att nedmontera detta avdrag är ett slag mot alla dessa människor och mot småföretagare som vågat ta steget och starta ett företag inom hushållssektorn. vill i stället ta ett steg till och utvidga RUT-avdraget. Ett konkurrenskraftigt näringsliv och en stark basindustri förutsätter en trygg och säker energiförsörjning. Rådande marknadsförutsättningar med låga elpriser gör att i stort sett inga energislag är lönsamma som investeringsbehoven är stora, inte minst för den svenska kärnkraften. För oss kristdemokrater är det viktigt att den svenska industrin, företag och konsumenter kan lita på en trygg och tillräcklig energiförsörjning, inte utan även . Därför tog vi ansvar och slöt en långsiktig energiöverenskommelse över blockgränserna som säkerställer detta. Vi ser också ett stort behov av att förlänga arbetslivet. För att klara exempelvis demografiska utmaningar som framtidens pensioner och välfärdens finansiering så behövs det att fler jobbar fler år och timmar över en livscykel. Vi ser med stor oro på hur regeringen på olika sätt försvårar för dessa grupper att komma in och stanna kvar på arbetsmarknaden. Exempelvis har regeringen höjt löneskatten för äldre, vilket höjer kostnaderna för att anställa eller anlita dem. Det får nu tillväxten i sysselsättning bland äldre att sjunka. Långtidsarbetslösa är också en grupp som befinner sig i en utsatt situation. Antalet personer som varit arbetslösa i över är över 120 000 personer och ökar. För denna grupp behövs det också nya insatser för att ge dem möjlighet att komma tillbaka till arbetsmarknaden med riktiga jobb. Regeringens metod för att uppnå sitt uppsatta arbetslöshetsmål om lägst arbetslöshet i EU verkar vara att minska arbetskraften som helhet, vilket blir tydligt när man granskar deras förslag på arbetsmarknadsområdet. De dyrare kostnaderna för att ha pensionärer anställda slår mot deras sysselsättningstillväxt. I stället för att fortsätta jobba går pensionärerna i ålderspension och försvinner därmed ur arbetslöshetsstatistiken. Regeringen prioriterar dessutom ökade ersättningar för dem som står utanför arbetsmarknaden och försämrar möjligheter för sjukskrivna att ta sig tillbaka till arbete. Detta är en naturlig följd av regeringens dåligt uppsatta mål. mål är i stället att se till att så många som möjligt får arbeta utifrån sin förmåga. Inte som regeringen att gömma arbetslösheten genom att öka antalet arbetsmarknadsåtgärder. Regeringen aviserade den ”största jobbsatsningen ” . Då utlovades tiotusentals traineejobb och extratjänster. Men siffrorna visar mer på ett rejält misslyckande. Siffror för från Arbetsförmedlingen visar att bara ett fåtal procent av antalet utlovade jobb har blivit till. Av totalt 32 000 utlovade traineetjänster uppgår nu antalet till 410 stycken jobb i välfärden plus 26 stycken i bristyrken. Antalet beredskapsjobb är uppe i 345 stycken av utlovade 5 000. Mest lyckade är regeringens extratjänster, men ändå bara 2 765 stycken av de utlovade 20 000. Bilden är tydlig av regeringens arbetsmarknadspolitik: ett misslyckande. En arbetsmarknad där alla får plats behöver avbyråkratisera arbetsmarknaden, sänka marginaleffekter, öka matchningen och stimulera fram fler jobb som inte kräver höga kvalifikationer. Vägen till arbete ska inte bli smalare, den ska bli bredare. Därför behövs det ytterligare insatser för att bredda vägen till arbete. Det behövs ytterligare stöd och sänkta trösklar in på arbetsmarknaden. Skattelättnader för utsatta grupper på arbetsmarknaden En grundförutsättning för att fler ska komma i arbete är att det lönar sig att gå från utanförskap till arbete. Detta är den huvudsakliga tanken bakom jobbskatteavdraget, som har varit Alliansens viktigaste redskap för att öka sysselsättningen och minska utanförskapet. föreslår att det dubbla jobbskatteavdraget, som finns för de som är eller äldre, utvecklas till att gälla grupper som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Förslaget innebär en skattelättnad för unga under 25, med en förlängning för de som tar en akademisk examen och börjar arbeta innan de fyller 25, för nyanlända i och för personer som kommer från långvarig arbetslöshet eller sjukskrivning. Det dubbla jobbskatteavdraget ges fullt ut upp till arbetsinkomster på och trappas sedan successivt av för månadsinkomster . För inkomster ges ordinarie jobbskatteavdrag. Det dubbla jobbskatteavdraget för unga är tänkt att öka drivkrafterna för ungdomar att söka och ta ett första arbete. Att man får behålla en större del av sin inkomst gör att det blir mer attraktivt att söka och ta ett jobb. Det gör också att fler breddar sitt sökande av arbete till fler branscher. När fler kan tänka sig att ta olika jobb skapas det också nya arbeten. Det dubbla jobbskatteavdraget ska även gälla för nyanlända personer som vistats i i högst . Med den ökade tudelningen på arbetsmarknaden behövs insatser för att dessa människor inte ska fastna i utanförskapet. Att ha en arbetsgemenskap är centralt för integrationen och för att dessa personer ska kunna komma i egenförsörjning. vill därför göra det mer lönsamt att gå från bidragsberoende till arbete, genom sänkta marginaleffekter. Utöver detta föreslår ett jobbskatteavdrag för föräldrar, för att möjliggöra mer tid med barnen, förstärka barnfamiljers ekonomi samt minska marginaleffekten av att gå från bidrag och ersättningar till arbete. En stor andel av de som och troligtvis även framöver är arbetslösa är personer födda utanför och i många fall utanför med låg utbildningsnivå. Höga ingångslöner och ökade kvalifikationskrav är något som många ekonomer och internationella bedömare, som IMF, pekar på som hinder på svensk arbetsmarknad för personer med lägre utbildning och sämre språkkunskaper. föreslår därför en helt ny anställningsform – introduktionsanställningar. Den arbetsgivare som vill lära upp en ny medarbetare skriver inte under ett anställningsavtal utan ett introduktionsanställningsavtal. Anställningsformen gäller ej jobb som kräver eftergymnasial utbildning eller där lägsta kollektivavtalsenliga lön är . Introduktionsanställningar är ingen arbetsmarknadsåtgärd. Den innehåller ingen byråkrati, inga stöd eller nya subventioner – i stället blir den möjlig att kombinera med nystartsjobb. En introduktionsanställning bygger på att av arbetstiden är arbete och är lära-sig-jobbet-tid. Det kan handla om mer traditionella utbildningsinslag såväl som att lära sig jobbet på jobbet. Därför kan lönen sättas ned till av kollektivavtalsnivån eller högre. Efter max ska den anställde ha lön. Den anställde får dock direkt samma anställningsskydd som andra anställda, vilket ger arbetsgivaren bra incitament att lära upp personen. Introduktionsanställningens främsta målgrupp är nyanlända med låg utbildning och unga med bristande utbildningsbakgrund, men den omfattar alla som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden, oavsett ålder eller etnicitet. Genom introduktionsanställningen ges också en möjlighet att få en referens, vilket är avgörande för att kunna få ett jobb som ny på arbetsmarknaden. är det svårt att överblicka den djungel av arbetsmarknadsstöd som företagare och arbetslösa har att lära sig och förhålla sig till. Det finns instegsjobb, nystartsjobb, traineejobb, jobb- och utvecklingsgaranti, trygghetsanställningar, offentligt skyddat arbete, särskilt anställningsstöd, förstärkt särskilt anställningsstöd och många andra. Olika stöd och anställningsformer med olika villkor, utformning och tidsgränser har lagts till de gamla stöden och skapat en för arbetsgivarna, de arbetssökande och i viss mån även arbetsförmedlarna svårgenomtränglig struktur. En driftig företagare som lever för sin affärsidé har inte möjlighet att sätta sig in i alla stödformer och har inte tid att ta reda på hur han eller hon ska bete sig för att företaget ska kunna ta del av ett stöd enligt en viss stödform eller vilka krav den anställde i så fall måste uppfylla. Syftet med stöden är gott. Men resultaten är i många fall undermåliga. En konsekvens har snarare blivit att Arbetsförmedlingens 12 600 anställda administrerar arbetslöshet snarare än att förmedla jobb. Varje arbetsförmedlare förmedlar i genomsnitt tio jobb – mindre än ett jobb . Detta har dragit ned förtroendet för myndigheten. Kostnaden för programmen och de subventionerade anställningarna är också hög, och särskilt nedslående för vissa program och stöd. Arbetsgivarna är kritiska och negativa i bedömningen av myndigheten. har visat att en majoritet av företagen inte använder Arbetsförmedlingen i samband med rekryteringar, och att av de företag som använder Arbetsförmedlingen ger ett mycket dåligt betyg. Arbetsmarknadspolitiken behöver en grundlig renovering. Arbetsförmedlingens egen arbetsmarknadsutbildning avskaffas fler platser inom yrkesvuxenutbildningen skapas särskilt och förstärkt särskilt anställningsstöd avskaffas anslaget till Arbetsförmedlingen minskar när många uppgifter försvinner, vilket innebär 2017 tillskott till trygghets- och lönebidragsanställningar för personer med funktionsnedsättningar. Fler platser i yrkesvux bedömer att personer som går yrkesvuxenutbildningar har långt större möjlighet att få ett arbete efter utbildningen än efter en arbetsmarknadsutbildning upphandlad av Arbetsförmedlingen. Den bedömningen bygger tyvärr också på att arbetsgivare troligtvis får en mer negativ uppfattning om en person som gått en arbetsmarknadsutbildning än en som gått annan utbildning. som tillsattes av alliansregeringen överlämnade sitt betänkande Välja yrke (SOU 2015:97) till regeringen med en rad förslag på yrkesutbildningens område. I utredningen identifierades en rad branscher där det råder rekryteringssvårigheter till yrken som inte kräver eftergymnasial utbildning. Det är t.ex. kockar, lastbilsmekaniker, medicinska sekreterare och installationselektriker. Inom smalare branscher råder det brist på glasmästare, fastighetstekniker, bagare och många fler. En utbyggnad av antalet yrkesvuxplatser borde inte bara leda till att fler som är arbetslösa får jobb utan att hela samhället fungerar bättre när viktiga bristyrken kan besättas med kunnig personal. satsar därför mer än regeringen på yrkesvux 2017 och väljer att trappa upp satsningen . Ökad trygghet med fler poliser har för få poliser, de har för dåliga villkor och för få av dem är ute på gator och torg. Med dagens antal poliser är det svårt att både klara av att stå upp emot de gäng som upplevs ha tagit över i vissa av våra utanförskapsområden och finnas närvarande i små orter där polisen är nästan helt frånvarande . Därför föreslår att ska ha 30 000 poliser till 2025. Totalt vill vi anställa 10 000 fler poliser. Hälften av dessa ska utbildas som vanligt i och resterande 5 000 med en ettårig utbildning. Lokala polischefer ska ha ett starkare mandat över verksamheten. De ska ha sin egen budget och fatta anställningsbeslut och därmed bättre kunna möta de behov som finns lokalt. Dialogen mellan polisorganisationerna och kommunerna ska förbättras vilket underlättas av den ökade makten till de lokala polischeferna. Kommunerna ska, om de vill, kunna finansiera polistjänster som prioriterar det som kommunen anger som viktigt brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete. 30 000 poliser till 2025 har förhållandevis få poliser jämfört med andra länder med snarlika förhållanden. Polistätheten är endast 207 poliser per 100 000 invånare jämfört med genomsnittet på 316 i EU. Därutöver har generösa regler för föräldraledighet och många poliser är upptagna med administrativt arbete. Figur 14 Total polispersonal per land 2014* Antal per 100 000 invånare anser att antalet poliser behöver öka kraftigt, till 30 000 . Det ska ske dels genom att ytterligare 5 000 poliser utbildas, som i , som en kortare ettårig polisutbildning skapas och väntas börja fungera 2019. Det är möjligt att uppnå om antagningarna till polisutbildningen ökar och resurser avsätts för att utbilda och därefter anställa fler poliser. För att fylla platserna behövs en kraftfull satsning på att stärka polisyrkets attraktivitet, höja polisernas löner och förbättra arbetsvillkoren. Polisens arbetsuppgifter måste renodlas. Vi vill pröva om fler uppgifter som polisen ansvarar för kan läggas på andra myndigheter, t.ex. passhantering och handräckning. anmälningssystem är även det omodernt och behöver förbättras avsevärt. Enligt tar det i genomsnitt och från det att en patrull kommer in för att avrapportera ett ärende till dess att patrullen är ute i yttre tjänst igen. Här finns stor förbättringspotential. Antagningar till den reguljära polisutbildningen behöver öka och de som genomgått utbildning ska anställas. avser att avsätta ca 2018 och 2021 för att successivt nå 25 000 poliser 2025 med reguljär 2,5-årig utbildning. 5 000 poliser som kan anställas i kommunerna Parallellt med att 5 000 poliser tillförs behöver en ettårig polisutbildning utredas och införas . Utbildningen ska utbilda 5 000 poliser för något enklare arbetsuppgifter i framför allt kommunerna. De ettårigt utbildade poliserna ska komplettera och ersätta de väktare som kommunerna anlitar. Enligt svarar att man inte anlitar väktare. En väktare utbildas i totalt och praktik och ett skriftligt prov. De nya poliserna som utbildas ska ingå i den statliga polisorganisationen men kunna finansieras av kommunerna. Den betalande kommunen ska ha inflytande över och dialog med den lokala polischefen om vad poliserna ska prioritera. I primärkommunerna arbetade 760 000 personer 2016. Det ökade med 33 600 personer eller . i det perspektivet är inte 5 000 poliser under loppet av en dramatisk siffra. Anställandet av ettårigt utbildade poliser är helt frivilligt för kommunen. Men bedömer att det finns en stark efterfrågan. Införandet av poliser som kan finansieras av kommunerna är inte att överge statligt ansvar. tar ett stort ansvar för att den statliga polisen ska förstärkas i antal och närvaro genom att utbilda och anställa 5 000 fler statliga poliser. Icke desto mindre bedömer vi att efterfrågan på ytterligare poliser i vissa kommuner kan vara stark och vill därför skapa den möjligheten. Den är samhällets yttersta polisiära resurs. De finns till när det värsta inträffar, vilket är sådant som inte kan av inom den ordinarie polisverksamheten. Det kan handla om terrorism, gisslansituationer eller insatser mot tungt beväpnade och grova kriminella. finns också tillgänglig för den nationella stödstyrka som organiseras vid andra allvarliga händelser som krigsutbrott eller naturkatastrofer. Men är underdimensionerad. föreslår därför en fördubbling av den till en kostnad av . är en viktig resurs vid krissituationer. Men först på plats är oftast den ordinarie polisen. Vid extraordinära händelser krävs därför att de har tyngre utrustning än vad som normalt är nödvändigt i deras dagliga arbete. Det handlar om tunga skyddsvästar, hjälmar och förstärkningsvapen som krävs vid insatser vid exempelvis terrorattacker. Den utrustningen finns inte i tillräckligt stor utsträckning. Vid terrorattentatet på kom ordern att samtliga poliser skulle ha full skyddsutrustning, men sådan saknades eller fanns inte i rätt storlek. Det är inte acceptabelt. har själv efterlyst en kontinuerlig översyn vad gäller tillgång till vapen, skyddsutrustning och utbildning för att säkerställa att förmågan till respons är anpassad till rådande hotbild. föreslår att polisen får köpa in nödvändig skyddsutrustning, hjälm, tung skyddsväst och förstärkningsvapen till 4 000 poliser de kommande fyra åren till en kostnad om . Polisen måste också ha möjlighet att öva hur de ska agera vid extraordinära händelser. saknas ändamålsenliga utbildningsplatser för polisen. Det vill vi ändra på genom att skapa utbildnings- och övningsanläggningar för poliser i de tre storstadsområdena. För detta anslår vi de kommande fyra åren, totalt . Behovet av att bekämpa terrorism inom gränser blir dessvärre alltmer angeläget. Ett akut behov uppstod efter bomben på och blev än mer tydligt efter terrorattentat . Däremellan har bombningar som misstänkts ha koppling till nynazistiska Nordiska motståndsrörelsen skett i , som fortfarande undersöks och för vilka åtal om terrorbrott kan komma att bli aktuellt. Terrorn måste bekämpas. Det finns fortfarande mycket att göra. Den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism har här ett viktigt uppdrag, men det behöver delvis renodlas, framför allt gällande fokus på återvändande IS-krigare. Vi vet att dessa främst kommer till , , och . Samordnaren bör inordnas under Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och statens ansvar behöver öka genom expertteam med fokus på de fyra utpekade städerna. Vi behöver ha ett effektivare utbyte av information mellan Säkerhetspolisen, polis, kommuner, skolor och socialtjänst så att personer med terroristkopplingar inte faller mellan myndighetsstolar. Därtill måste samröre med terrororganisationer kriminaliseras, ett förslag som drivit . Terrorns rötter måste bekämpas. Forum för levande historia bör få ett uppdrag att förutom att upplysa om nazismens och kommunismens brott upplysa om den våldsbejakande islamismens brott. Till detta krävs ökade polisära befogenheter. bör kunna använda signalspaning, även under förundersökning. Polisen behöver få möjlighet att använda kameraövervakning. har större möjligheter att sätta upp kameror i tunnelbanan än vad polisen har att sätta upp kameror på särskilt brottsutsatta platser. Detta måste förändras för att brott ska kunna förebyggas och upp i snabbare takt. Vid gripandet av den misstänkte terroristen på syntes hur viktigt bildmaterial från övervakningskameror var för att få ett snabbt gripande. Polisen behöver också kunna ta hjälp av Försvarsmakten vid extraordinära händelser för exempelvis bevakning av platser som inte betraktas som skyddsobjekt. Reformer för barn och familjer Bättre vård nära medborgarna Svenskarnas förtroende för sjukvården har sjunkit . Enligt en studie av Myndigheten för vård- och omsorgsanalys är förtroendet också lägre för vården i än i de flesta länder. Enligt vårdförbundets tidning har medianväntetiden på svenska akutmottagningar ökat . kartläggning av väntetiderna på sjukhusakuterna visar att varannan patient tillbringar på akuten och var tionde patient nära eller längre. visar dessutom att de som får vänta längst är personer .