mot · H4023722 · 2017-04-28 00:00:00 — anser att nedsättningen av koldioxid- samt energiskatt på diesel till fordon som används i gruvindustriell verksamhet avskaffas, och kommer därför att återkomma med förslag om detta i kommande budgetmotioner. har importen av sopor till fördubblats, och utbyggnaden av förbränningsanläggningar är stor. [128] Det har bidragit till att stärka energiförsörjningen och minska deponier, men för är det självklart att försöka sluta kretsloppen och använda de resurser vi har på det mest effektiva sättet. Effektiva kretslopp och en hållbar återvinning av resurser är en viktig del av en grön omställning. För att styra mot en ökad återvinning och mer resurseffektivitet föreslår att en punktskatt på förbränning av avfall införs. En sådan skatt bör omfatta allt avfall, för såväl hushåll som verksamheter, exklusive farligt avfall och utformas på ett sätt som garanterar att kostnaden tydliggörs för den som först lämnar ifrån sig avfallet. Liknande avgifter finns i flera andra EU-länder. [129] Enligt statistik omhändertas redan avfall genom förbränning som prognosen pekar mot ökade mängder. kommer att återkomma i framtida budgetmotioner med ett förslag om skatt på avfallsförbränning. Gör kväveoxidavgiften till en skatt Kväveoxider bildas vid förbränning och bidrar till försurning och luftföroreningar. För att minska dessa utsläpp infördes en kväveoxidavgift. Avgiften omfattar energiproduktion för uppvärmning av byggnader, elproduktion och industriella processer. Avgiften återbetalas i förhållande till respektive anläggnings producerade energi, vilket innebär att anläggningar som producerar energi med mindre utsläpp än genomsnittet gynnas medan anläggningar med högre utsläpp per producerad energienhet missgynnas. föreslår, i en rapport , att återbetalningen av kväveoxidavgiften halveras. [130] Det är ett steg i rätt riktning och skulle öka miljöstyrningen i systemet. föreslår dock att återbetalningen helt fasas ut och att avgiften därmed görs om till en skatt. För att inte missgynna mindre anläggningar och för att undvika att implementeringskostnaderna överstiger de ekonomiska och miljömässiga vinsterna bör, precis som föreslår, ett fritak införas. avser att återkomma i kommande budgetmotion med förslag om detta. Reformerat system för handel med utsläppsrätter För en stor del av klimatutsläpp sätts priset på utsläppen av det gemensamma systemet för utsläppshandel inom EU ETS. Det är ett av de mest effektiva marknadsbaserade verktygen som klimatpolitiken har att tillgå, men det är inte tillräckligt välfungerande. Priset på utsläpp har minskat kraftigt. Skälet är att det har uppstått ett överskott av utsläppsrätter. [131] Företagen har inte behövt släppa ut så mycket som förväntat, dels tack vare klimatinsatser, dels på grund av den utdragna ekonomiska krisen som minskat industrins produktion. Det låga utsläppspriset gör det i flera fall olönsamt att investera i förnybar energi och bromsar marknaderna för nya lösningar. Här finns förutsättningar att minska utsläppen snabbare. Ett klimateffektivt utsläppshandelssystem behöver förutsägbara, stabila och rättvisa regler. Prissignalen i systemet behöver stärkas, andelen utsläppsrätter som måste köpas på auktion måste öka, de branscher som får gratis utsläppsrätter måste minska, och det måste sättas in åtgärder för att ta bort överskottet av utsläppsrätter. Då går utsläppspriset upp och då blir det mer lönsamt för företagen att göra de investeringar i klimatsmart teknik som krävs om vi ska nå mål. En marknadsstabilitetsreserv har införts för att hantera överskottet av utsläppsrätter. Det är ett viktigt steg i rätt riktning. Dock behöver fler utsläppsrätter försvinna permanent, både från marknaden och från reserven. vill därför både öka antalet utsläppsrätter som tas bort från marknaden och läggs i marknadsstabilitetsreserven och annullera större delen av överskottet av utsläppsrätter, motsvarande koldioxid, med syftet att öka verksamheters incitament till att minska sina utsläpp. I första hand är detta en klimatåtgärd. Men det är också centralt för att EU med låga utsläpp ska kunna bli ett varaktigt föredöme för omvärlden samt för att få utsläppsmarknaden att fungera bättre. Genom att minska antalet utsläppsrätter ökar priset på dem och klimatpåverkan blir dyrare. När medlemsstaterna kan sälja utsläppsrätterna till ett högre pris kan de använda intäkterna till att minska skattebördan på arbete. Skulle priset återgå till tidigare nivåer, per ton koldioxidekvivalenter, kommer de svenska statsfinanserna att få ett betydande ekonomiskt tillskott som kan användas till att minska skattebördan på arbete. Mer resurser behövs till den innovationsfond som ska stödja ny teknik inom förnybar energi och klimateffektiva industriprocesser. vill därför se en större innovationsfond med ett tillskott motsvarande värdet av 200 miljoner utsläppsrätter. Det skulle med dagens utsläppspris innebära i stöd för viktiga klimatfrämjande projekt, som t.ex. utsläppsfri stålproduktion som , och nu genomför. Dessutom vill inkludera sjöfartssektorn i utsläppshandeln , om denna sektor inte har fått till stånd ett internationellt avtal till dess. Skärpta krav och en tydlig deadline är viktigt, eftersom sjöfartens klimatutsläpp inte är reglerat i EU eller . Det behövs också skärpta krav på den EU-interna flygtrafiken, så att den lyder under samma regler som övriga delar av utsläppshandeln. Hårdare krav i EU skulle få stor betydelse, mycket större än den ineffektiva svenska flygskatt som regeringen vill se. Därutöver behöver det ställas hårdare krav på vilka sektorer som får gratis utsläppsrätter på grund av internationell konkurrens, så att det lönar sig att vara bäst i klassen. Minskade utsläpp från transportsektorn Fossilfria transporter kräver kraftfulla verktyg Utsläppen från inrikes transporter står för en tredjedel av totala utsläpp. [132] Målet är att utsläppen från transportsektorn ska minska till 2030 års nivå. Det krävs kraftfulla verktyg för att omställningen ska kunna realiseras. Som ett delmål mot en fossiloberoende fordonsflotta anser att bör höja ambitionerna till förnybar energi i transportsektorn till 2020. Utmaningen för transportsektorn ligger dels i att minska utsläppen från de fordon som redan rullar på våra vägar, dels i att säkerställa att det finns tydliga incitament att välja de mest klimateffektiva alternativen vid t.ex. nybilsförsäljning eller när fordonet ska tankas eller laddas. Styrmedel som skattebefrielse för biodrivmedel, differentierad fordonsskatt och supermiljöbilspremien har bidragit till förbättringar. Denna omställning bör dock påskyndas med nya och utvecklade styrmedel för att nå en fossiloberoende fordonsflotta. Det övergripande målet är att minska utsläppen från transporterna. Därför bör styrmedel i största möjliga mån ha klimateffektivitet som utgångspunkt. En fossiloberoende fordonsflotta är ett ambitiöst mål som innebär en enorm möjlighet att ta ledningen i den globala omställningen. Svensk miljöteknik är och kan fortsatt vara en exportframgång som bereder väg för miljövänliga transporter världen över. Detta gäller inte minst vid produktion av biodrivmedel från svenska skogs- och åkerbaserade råvaror. Olika förnybara bränslen behöver utvecklas och kommersialiseras och fler transporter elektrifieras för att nå målet till 2030. Därför behövs starkare incitament för fordonsflottan, men även för flyg- och sjötransporter. Grön bilbonus och förmånsbilar med hög klimatnytta Miljöbilspremier och avgifter har visat sig betydelsefulla för att snabbt ställa om fordonsparken och minska klimatutsläppen. Forskningsstudier visar att det faktum att skillnaden i kostnad syns så tydligt på prislappen gör att effekten på köp av klimatvänliga bilar är mer än kraftfullare för utsläppen än motsvarande bränsleskatt. På initiativ föreslog Alliansen i sin budget att ett system med miljöbonusar och miljöavgifter på bilar, s.k. bonus–malus, skulle införas. Trots att den offentliga utredningen om en fossiloberoende fordonsflotta föreslog en modell för bonus–malus presenterade inte regeringen sitt förslag förrän . Regeringens förslag har tydliga brister. Den maximala bonusen är för en elbil, sedan följer en komplicerad och detaljerad skala av bonusar baserade på utsläpp för övriga bilar, medan avgiften som drabbar de sämsta bilarna utgår som en treårig höjning av fordonsskatten. Den låga nivån på premien till miljöbilar och den krångliga utformningen av systemet gör det tveksamt huruvida det kommer att ge tillräckligt tydliga signaler vid inköpstillfället. Regeringens förslag ger heller inte någon fördel till bilar som kan köras på etanol, det mest kommersialiserade biodrivmedlet vi har i landet. vill i stället införa en grön bilbonus som ger de bästa bilarna en bonus på . Vårt förslag bygger på bilars utsläppsvärden av koldioxid, uppdelat på fem olika CO2-nivåer. Köparen får en bonus eller en extra avgift vid köp av en ny personbil. För att stimulera en andrahandsmarknad av leasade bilar och förmånsbilar är bonusen uppdelad på två utbetalningstillfällen. Samma utsläppsnivåer som ligger till grund för bilbonusen bör även gälla på förmånsbilsmarknaden. Köparna av de allra bästa bilarna, exempelvis rena elbilar eller de effektivaste laddhybriderna, får , varav betalas ut . De näst bästa bilarna, exempelvis biogasbilar eller laddhybrider, får , varav betalas ut . Detta gör det billigare att välja en miljöbil trots att det ursprungliga priset är något högre. Ofta säljs bilarna när den första ägaren haft dem . Då blir det billigare även för den som vill köpa en begagnad miljöbil eftersom även den nya ägaren får en bonus när bilen är . Den gröna bilbonusen finansieras genom att de som köper bilar med höga utsläpp får betala en extra avgift vid köptillfället. Köparna av bilar med de näst högsta utsläppen får betala och med de allra högsta . De finns också en neutral kategori, som innefattar särskilt snåla dieselbilar där man varken får grön bilbonus eller en avgift. För att följa med i teknikutvecklingen och stimulera att bilarna blir bättre så förskjuts koldioxidgränserna för kategorierna . vill också ge företag tydligare incitament till val av förmånsbilar till de anställda. Skillnaden i beskattning kommer att ge samma incitament att välja miljövänligare bilar som den gröna bilbonusen. får inte heller de bilar som har de största utsläppen vara förmånsbilar. Grön bilbonus skulle med oförändrade försäljningssiffror skapa en buffert på ca , eftersom försäljning av bilar med höga utsläpp då fortfarande överstiger försäljningen av miljöbilar. [133] Bufferten har dock till syfte att försäkra att systemet inte är underfinansierat när köpbeteendet förändras mot betydligt fler miljöbilar, så som är syftet med grön bilbonus. Målet är att systemet ska vara offentligfinansiellt neutralt. Klimateffektiva biodrivmedel minskar utsläppen vill i första hand att förnybara bränslen främjas med hjälp av en beskattning som baseras på klimatprestanda. Men för att befintliga fordon ska kunna minska sin klimatpåverkan är det också viktigt att inblandningen av förnybara bränslen i bensin och diesel ökar. Kraven på inblandning bör stegvis öka , då fordonsflotta ska vara fossiloberoende. Genom att styra mot den faktiska minskningen av växthusgasutsläpp, i stället för volymen biodrivmedel, kan ett sådant systems effekt på utsläppsminskningar kunna förutsägas och styrningen harmoniera med det långsiktiga målet om minskade utsläpp från transportsektorn. Kvoterna av inblandning måste vara långsiktigt förutsägbara och tillräckligt ambitiösa för att driva utvecklingen mot en fossiloberoende fordonsflotta . står därför bakom förslaget om en reduktionsplikt för biodrivmedel i bensin och diesel. Men det är viktigt med kontinuerliga kontrollstationer för att säkerställa att kvotnivåerna driver en utveckling mot mer förnybart i transportsektorn. Det är också av största vikt att fortsätter att driva på inom EU för att det ska vara möjligt att fortsatt skattebefria förnybara drivmedel från koldioxidskatt, så att dessa kan fortsätta att vara viktiga delar av klimatomställningen av den svenska fordonsflottan. avvisade, som enda parti, regeringens höjning av skatten på biodrivmedel i samband med budgetpropositionen . Det har bekräftats att ståndpunkt, att biodrivmedel inte var överkompenserade på det sätt regeringen hävdade, var den riktiga och att regeringen hade fel. [134] Det är glädjande att regeringen tagit till sig av bl.a. kritik och föreslår sänkt skatt på och höginblandad FAME. Höginblandade biodrivmedel är viktiga för omställningen av transportsektorn och det är angeläget att dessa fortsatt har hög konkurrenskraft gentemot fossila drivmedel. EU-gemensamma hållbarhetskriterier för fossila bränslen och märkning finns det EU-gemensamma hållbarhetskriterier för förnybara bränslen. vill synliggöra de fossila bränslenas påverkan och vill därför att det införs gemensamma hållbarhetskriterier för fossila bränslen i EU. Resultatet av hållbarhetskriterierna, som inkluderar bl.a. miljöpåverkan och växthusgasprestanda, bör synliggöras för konsumenten i form av en EU-gemensam märkning. Med en sådan märkning har konsumenten möjlighet att göra en rättvis jämförelse mellan förnybara och fossila alternativ. Med hållbarhetskriterierna som grund kan man också införa en ursprungsmärkning av bränslet vid pumpen. Genom att synliggöra drivmedlets ursprung kan konsumenter göra ett medvetet val, så som vi gör med livsmedel eller kläder . Fossiloberoende fordonsflotta som mål i EU Transporterna minskar avstånden mellan människor och möjliggör för dem att leva, arbeta, handla och mötas. I och med att transporterna är en stor bidragande orsak till utsläpp av växthusgaser som utsläppen inte känner några gränser så vill se en ambitionshöjning inom EU. För att möjliggöra långsiktiga investeringar och tydliga spelregler vill vi att EU-länderna antar ett långsiktigt mål för att nå en fossiloberoende fordonsflotta. Ändra beskattningsnormen för att beskatta fossilt mer än förnybart Subventioner till fossila bränslen bör fasas ut så att de bär sina fulla miljökostnader. EU måste också sluta använda det fossila som norm när statsstödsregler beräknas. ska vara klimatneutralitet så att det är möjligt att beskatta fossila bränslen mer än förnybara utan att det anses vara ett brott mot regelverket. Här måste ta strid med för att skapa hållbara spelregler, så att det blir möjligt att med nationella styrmedel nå de mål som EU enats om. Nationell strategi för elektrifiering Som en del i målet om att utsläppen från inrikestransporter ska minska är det viktigt att främja utvecklingen av eldrivna fordon genom att sätta upp långsiktiga regler för marknaden. Behovet av elektrifiering kommer att öka och elektrifiering av transporter kan bidra till måluppfyllelse även när det gäller andra samhällsproblem, såsom trängsel, buller och en förbättrad luftkvalitet. Dessutom går teknikutvecklingen snabbt framåt och elbilarnas räckvidd ökar betydligt , som det finns en potential i att bli en viktig nation inom laddtjänster, laddteknik och smarta tjänster. vill därför att det införs en nationell strategi för elektrifiering i transportsektorn. Tunga fordon är på många platser livsnödvändiga för den lokala ekonomin, då ingen annan transportinfrastruktur kan uppnå samma finmaskighet som vägnätet. Utsläppen från lastbilar har dessvärre varit envist höga och endast börjat dämpats, vilket är allvarligt för som klimatföredöme. Dock bör sådana styrmedel undvikas, som den av regeringen planerade kilometerskatten, som har ensidigt fokus på avstånd snarare än bränsle och utsläpp. Miljöeffekten blir mycket liten då alternativ transportinfrastruktur saknas på många platser i landet, som jobb beroende av lastbilstransporter drabbas. är en världsledande lastbilstillverkare, och det vore därför naturligt att också har världens bästa miljöprestanda på vår lastbilspark. För att påskynda teknikutvecklingen och skapa en stark svensk marknad för miljölastbilar har föreslagit införandet av en miljölastbilspremie. En sådan premie bör rikta sig till de lastbilar som har minst klimatutsläpp. Premien bör vara kraftfull nog att styra investeringar i lastbilar och omfatta tillräckligt många fordon för att påverka utvecklingen. För att garantera en effektiv klimatstyrning är det därtill viktigt att klassificeringen av lastbilar kontinuerligt ses över och vidareutvecklas. kommer att återkomma med ett förnyat förslag om lastbilspremie i kommande budgetmotioner. Ytterligare ett sätt att minska utsläppen från den tunga trafiken är att lastbilarna tankas med biodrivmedel, varför också lämnar förslag som främjar användandet av biodrivmedel. Ökad miljöstyrning i fordonsskatten Fordonsskatten är ett viktigt instrument i strävan att ställa om till en fossiloberoende fordonsflotta genom att premiera inköp av miljövänligare bilar. Dagens fordonsskatt består av ett grundbelopp samt ett rörligt belopp som beror på fordonets utsläpp. Regeringen har aviserat att man avser att höja den utsläppsbaserade delen av skatten. anser att miljöstyrningen i fordonsskatten bör öka, men det finns brister i den av regeringen föreslagna modellen, bl.a. innefattas inte en sänkning för miljöbilar. avser att återkomma med förslag om ökad miljöstyrning i fordonsskatten i kommande budgetmotioner. För att tydliggöra miljöpåverkan från olika bilar med olika drivmedel och bränsleeffektivitet, och ge förutsättningar för ett medvetet val, bör kraven på all nybilsförsäljning skärpas. finns det ett tydligt och fungerande system för energideklaration av vitvaror som kylskåp, spisar och diskmaskiner. Det är lätt för konsumenterna att se om varorna har ett bra eller mindre bra energivärde när de ska köpa nya vitvaror. För personbilar finns inte en sådan märkning och det är svårt för den som ska köpa en ny bil att avgöra vilken klimatprestanda bilen har. Därför vill , inom ramen för EU:s miljöarbete, införa en energideklaration för personbilar, liknande det system som finns för vitvaror, med hänsyn till drivmedlets klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv. Koldioxidkrav för fordon i EU Transportsektorn utgör en fundamental kvarvarande utmaning för att klara klimatmålen då transporterna dels orsakar ungefär en tredjedel av utsläpp av växthusgaser, dels att majoriteten av fordonsflottan ännu är beroende av fossila bränslen. Utsläppen behöver minska i snabbare takt än vad som sker . Genom teknikutveckling kan marknaden påverkas och utvecklingen drivas på ytterligare mot förnybara bränslesnåla bilar. Ett avgörande steg är att skärpa koldioxidkraven på personbilar och lätta lastbilar inom EU, vilket bör ske utan att det ökar utsläppen av luftföroreningar. En sådan åtgärd skulle ha en stor effekt på en större marknad, även utanför , och bidra till både teknikutveckling och ökad sannolikhet att nå klimatmålen. I kombination med grön bilbonus och koldioxidskatten kan skärpta koldioxidkrav utgöra viktiga styrmedel och ge tydliga spelregler till marknadens aktörer. Ännu saknas samma möjligheter för tunga fordon. bör därför driva på för att det inom EU utvecklas koldioxidutsläppskrav. Flera andra betydelsefulla marknader såsom , , och har redan utvecklat och använder dessa typer av krav. För att europeisk lastbilsindustri ska fortsatt vara konkurrenskraftig behöver motsvarande krav ställas även på den europeiska marknaden. Med två världsledande lastbilstillverkare har möjlighet att ta denna position för att driva på för förändringen i EU. anser därför att bör driva på för att skärpa koldioxidkraven för personbilar och lätta lastbilar i EU samt utveckla koldioxidutsläppskrav för tunga fordon. Det EU-interna flyget omfattas av EU:s utsläppshandel, men kraven på hur det tilldelas utsläppsrätter behöver skärpas. Att den internationella flygorganisationen enats om åtgärder och mål för att minska klimatutsläppen från flyg är positivt. anser dock att flygsektorn i utökad omfattning behöver bära kostnaderna av sin klimatpåverkan. Den flygskatt som regeringen aviserat har dock mycket små miljöeffekter, vilket regeringens egen utredning visat. Den kommer att leda till att fler resor flyttas till vägarna samt att internationella avgångar flyttas till våra grannländer. Flygskatten som föreslagen gör heller ingen skillnad på ett flygplans faktiska utsläpp eller om det drivs med förnybara drivmedel. Eftersom flygtrafiken omfattas av utsläppshandeln kommer inte heller eventuella minskningar av utsläpp från den svenska flygtrafiken att leda till att de totala utsläppen minskar. Av remissvaren på utredningen framgår också att skatten kommer att få omfattande negativa konsekvenser för företagande och jobb i stora delar av landet. Utredningens förslag har därför avvisats av en rad myndigheter, organisationer, kommuner och landsting. I stället för regeringens ineffektiva och skadliga flygskatt vill se ett paket av åtgärder med verklig påvisbar klimateffekt, som stöder en omställning av flygbranschen med mer förnybara och biobaserade drivmedel samt en högre grad av bränsleeffektivitet. kommer att återkomma med förslag om detta i kommande budgetmotioner. Slopat skatteundantag för fossilgas I svensk klimat- och energipolitik har en rådande princip varit att fossila energislag ska beskattas. Den uppdelning av koldioxid- och energiskatt som tillämpar ger tydliga incitament till såväl mindre utsläpp av koldioxid som energieffektivisering. [135] Naturgas är en fossil gas som dragit nytta av skattebefrielser, trots dess fossila ursprung. För att stimulera en ökad användning av förnybar metangas, s.k. biogas, i stället för fossil sådan anser att naturgasen som används i transportsektorn bör beskattas enligt samma princip som fossil bensin och diesel, med koldioxidskatt efter innehåll av fossilt kol, och med energiskatt efter energiinnehåll. Förstärkt ersättning för metangasreducering Biogasproduktion ger positiva effekter för klimatet och minskar övergödningsproblemen. Alliansregeringen införde ett produktionsstöd för biogas och ett investeringsstöd för biogasanläggningar inom ramen för landsbygdsprogrammet. Det finns fortsatt stor potential för biogastillverkning i , och vill därför tillföra ytterligare medel för detta ändamål. föreslår därför att metangasreduceringsstödet förstärks och kommer att återkomma med förslag om detta i kommande budgetmotioner. Elektrifiering kommer att utgöra en viktig del i övergången till en fossiloberoende fordonsflotta. Riktade budgetsatsningar till infrastruktur för förnybara drivmedel är nödvändiga för en mer effektiv samordning och utbyggnad. anser därför att ytterligare medel bör investeras i utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen och laddinfrastruktur i hela landet. av laddningen av eldrivna fordon sker i hemmet eller på arbetsplatsen. Stödet ska därför kunna användas både för etablering av snabbladdare längs väl utvalda sträckor och destinationsladdare vid slutdestinationer såsom vid arbetsplatser eller bostadsrättsföreningars parkeringar och parkeringshus. Kravet på förmånsbeskattning av en anställd som laddar bilen på arbetsplatsen bör tas bort möjligt. Därtill anser att stödet till energilagring bör utökas samt att återbetalningen av skatt till mikroproducenter av el bör ske snabbare. En fastighet med laddningsmöjligheter riskerar att vid energideklaration framstå som mindre energieffektiv än fastigheter utan laddningsmöjligheter. anser att detta måste ändras så att fastighetsägare inte straffas för att de etablerar laddningsmöjligheter. För att ytterligare påskynda utbyggnaden av laddinfrastruktur vill också se över möjligheten att införa krav på framdragning av infrastruktur för laddplatser för nya eller ombyggda byggnader. har liknande krav. Liknande bestämmelser finns redan i för bredband, med krav på bredbandsmöjligheter i vissa nya eller ombyggda byggnader. Tillsammans utgör dessa förslag ett kraftfullt steg mot fler elektrifierade transporter, med mindre utsläpp som följd.