mot · H5023681 · 2017-10-05 00:00:00 — Vi tror på – budgetmotion 2018 är partiet för de som jobbar, de som vill jobba och de som har jobbat. Budgetmotionen innehåller därför reformer för att det alltid ska löna sig att arbeta, för alla. Det innebär bland annat den största skattesänkningen på arbete – jobbskatteavdraget utökas med . Det handlar också om reformer för att öka jobbchanserna för att alla som vill jobba, men som av olika anledningar står utanför, ska få chansen på den svenska arbetsmarknaden. Ansträngningar ska löna sig och alla ska ha möjligheten att försörja sig själva. Denna utgångspunkt är också helt nödvändig om vi ska lösa vår tids stora utmaning – integrationen av alla dem som är nya i . Det svenska samhällets framgång bygger på en ömsesidig tillit – mellan människor, men också mellan människor och stat. Denna tillit har möjliggjort ambitiösa reformer och att människor har accepterat att lägga ett långtgående ansvar på det offentliga. Detta förtroende kräver dock att staten lever upp till sin del av avtalet. Det måste vara tydligt vad medborgaren kan förvänta sig av staten. Men det måste också vara tydligt var gränsen för det statliga åtagandet går. Staten varken kan eller bör göra allt, men det staten gör ska staten göra väl. har staten misslyckats med att hålla sin del av avtalet. Otryggheten växer och kriminella gäng äger i praktiken gator och torg i ett ökande antal utsatta områden. har rapporterat att det finns runt 5 000 kriminella aktörer och 200 kriminella nätverk runtom i landet. I dessa områden är det tydligt att staten inte uppfyller sin del av kontraktet utan därmed istället bidrar till tudelningen av samhället. Det kan inte acceptera. Därför genomför vi nu den största trygghetssatsningen . Poliserna ska bli fler och deras löner ska höjas. Hela rättssystemet ska stärkas för att lag och ordning ska kunna återställas, i hela . Kriminaliteten kan slås tillbaka. Men det krävs ett målmedvetet arbete och en vilja att prioritera statens viktigaste kärnverksamheter. Det mest grundläggande åtagande staten har är att försvara de yttre gränserna. Det får aldrig råda tvivel om att vi kan och vill försvara vårt territorium. I en orolig omvärld krävs att vår försvarsförmåga ökar. vill därför att försvarsutgifterna ökar till av bnp. I denna motion inleds den ökningen: Totalt satsar vi mer än regeringen –2020. Välfärden är ett av samhällets centrala löften till medborgarna. Skolan ska ge kunskaper och utjämna livschanser. Vården ska finnas där när vi blir sjuka. Omsorgen ska se till att alla oavsett förutsättningar ges möjlighet till ett värdigt liv. Även om miljoner människor i vårt land gör stora insatser i välfärden syns tecken på brutna välfärdslöften. Resultaten i skolan är mycket sämre än vad vi har rätt att kräva och de som behöver skolan mest får ofta den sämsta utbildningen. Då bidrar skolan till att cementera istället för att utjämna skillnader i livschanser. Att återupprätta kunskapsskolan är både en fråga om rättvisa och en fråga om framtida välstånd. Därför gör i denna motion satsningar på mer undervisningstid, mer matematik, nolltolerans mot dåliga skolor och mer förskola för socialt utsatta. Svensk vård håller ofta hög kvalitet, men har bland längsta väntetider vilket gör att tillgången på vård brister. Därför satsar vi tre miljarder för att halvera köerna. Vi gör även en satsning för att stärka primärvården som också ökar tillgänglighet och effektivitet. Alla ska kunna lita på att vård av hög kvalitet finns om och när man behöver den. En bidragande orsak till att statens kärnverksamheter är pressade är bristen på utbildad personal: lärare, sjuksköterskor, socialsekreterare, poliser med flera. Bristen beror på en snabbt ökande befolkning, stora pensionsavgångar och att många lämnar dessa yrken. För att lösa detta krävs ett stort antal åtgärder. För att fler ska välja att stanna kvar i arbetslivet lite längre förstärker det förhöjda jobbskatteavdraget för äldre, en åtgärd som gör det mer lönsamt att arbeta och som visat stora jobbskapande effekter tidigare. ska inga sjuksköterskor och lärare betala statlig inkomstskatt. Som ett steg mot detta höjer brytpunkten för statlig inkomstskatt med till 2020. Många medarbetare i välfärden har också en stressig arbetsvardag med tuffa arbetsuppgifter och obekväma arbetstider. förstärker därför de generella statsbidragen till kommuner och landsting med 13 miljarder extra , som ska gå till att förbättra arbetssituationen för människorna som skapar välfärden. som det behöver löna sig bättre att jobba och som statens kärnuppgifter måste stärkas behöver vi också rusta inför nästa lågkonjunktur. När den kommer ska kunna möta den med en aktiv stabiliseringspolitik som inte drabbar samhällets svagaste. Det kräver en mer återhållsam inriktning på politiken i dagens högkonjunktur. har därför ett finansiellt sparande som är tio miljarder starkare än regeringen . Kombinationen av offensiva satsningar och en stramare finanspolitik blir möjlig genom tydliga prioriteringar, där jobb, trygghet och välfärd alltid går före bidrag och subventionspolitik. omprioriterar för att skapa ytterligare utrymme för de reformer som behöver. En central del i detta är att minska bidragens samlade andel av den svenska ekonomin. Vi avskaffar också regeringens ineffektiva arbetsmarknadspolitik som mer går ut på att dölja arbetslöshet än att skapa jobb. Därutöver läggs klimatpolitiken om till att prioritera effektiva åtgärder. Så bedrivs en ansvarsfull politik som tar tag i samhällsproblem och värnar samhällets grundläggande åtaganden. 3 Förslag till riksdagsbeslut 4 Alliansens bedömning av svensk ekonomi b.Utanförskapet biter sig fast i trots högkonjunktur c.Stark konjunktur men villkoren för långsiktig tillväxt utmanas 5 Alliansens syn på regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken a.Risker för svensk ekonomi och statsfinanser b.Ekonomisk politik som minskar sysselsättning och arbetsutbud c.Politik som slår mot svensk tillväxt och jobb 6 Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken a.Stora reformbehov i svensk ekonomi b.Centrala reformområden för Alliansen c.Ansvar för svensk ekonomi och hållbara offentliga finanser d.Fler i arbete genom stärkta drivkrafter och sänkta trösklar in på arbetsmarknaden e.Goda förutsättningar för fler och växande företag f.En hållbar utveckling för framtiden h.En trygg och tillgänglig välfärd i.Migrationen till kräver nya reformer 7 inriktning på budgetpolitiken d.Reformer för ett starkare e.Tabell över föreslagna reformer f.Fler jobb med förslag g.En politik för rättvis fördelning och social rörlighet 8 Fler jobb för alla a.Utmaningar på svensk arbetsmarknad b.Det ska alltid löna sig att arbeta c.Ökade jobbchanser för alla d.Längre arbetsliv och fler arbetade timmar finansierar välfärden e.Förbättrad omställning och matchning på arbetsmarknaden f.En sjukförsäkring som stödjer återgång till arbete g.Stärkt arbetslinje i fler socialförsäkringssystem h.Bättre integration med fokus på jobben 9 Bekämpa brott och otrygghet a.En stärkt och mer effektiv polis b.Fler verktyg mot brottsligheten c.Skärpta straff för allvarliga brott d.Ett starkt försvar i en orolig omvärld f.Bekämpa fusk och missbruk i skatte- och bidragssystemen Mer kunskap i skolan för ett växande a.Fortsatta utmaningar för skolan b.Nolltolerans mot dåliga skolor c.Fler ska kunna lära sig mer i den svenska skolan d.Fler och skickligare lärare e.En mer tillgänglig förskola f.En gymnasieskola för jobben och den högre utbildningen En trygg välfärd och bättre sammanhållning g.En hälso- och sjukvård av hög kvalitet i rätt tid h.En trygg ålderdom och äldreomsorg av hög kvalitet i.Sänkt skatt för pensionärer j.En trygg social omsorg som sätter barnens uppväxtvillkor främst 11 Tillväxt i hela landet b.Infrastruktur som binder ihop c.Fler bostäder och en effektivare bostadsmarknad d.Bättre villkor för entreprenörskap och företagande e.Stärk forskningen och den högre utbildningen f.Utnyttja kraften i delningsekonomi och digitalisering g.Goda villkor för landsbygden h.Tillgänglig kultur för alla 12 En ansvarsfull migrationspolitik a.En långsiktigt hållbar migrationspolitik 13 miljö och klimat med effektiva insatser Nedsatt rikthyra för myndigheter i Höj fastighetsskatten på obebyggd tomtmark Slopad gruppregistrering av moms Nej till ineffektiva byggsubventioner Ansvarsfull uppräkning av biståndet mot av bni Nej till regeringens skatteförslag 3 Förslag till riksdagsbeslut godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 2018–2020 enligt förslaget i bilaga E i motionen. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i bilaga A i motionen. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden –2020 enligt förslaget i bilaga B som riktlinje för regeringens budgetarbete. godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt förslaget i bilaga C i motionen och tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning. godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget –2020 enligt förslaget i bilaga D i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. avslår regeringens förslag om sänkt skatt för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning, vilket beskrivs i kapitel 6.3 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om höjd särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, vilket beskrivs i kapitel 6.4 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om ändrad beräkning av bilförmån, vilket beskrivs i kapitel 6.5 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om lättnader i beskattningen av personaloptioner i vissa fall, vilket beskrivs i kapitel 6.6 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om slopad skattefrihet för förmån av privat hälso- och sjukvård, vilket beskrivs i kapitel 6.7 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om återinförande av skattereduktion för fackföreningsavgift, vilket beskrivs i kapitel 6.8 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om utvidgat Växa-stöd, vilket beskrivs i kapitel 6.9 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om ett bonus–malus-system för nya lätta fordon, vilket beskrivs i kapitel 6.16 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om skatt på flygresor, vilket beskrivs i kapitel 6.21 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om sänkt mervärdesskatt på förevisning av naturområden, vilket beskrivs i kapitel 6.27 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om skattetillägg vid rättelse på eget initiativ, vilket beskrivs i kapitel 6.30 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om höjd skatt för sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring. avslår regeringens förslag om indexering av miljöskatter. 4 Alliansens bedömning av svensk ekonomi Svensk ekonomi går bra. Efter en ovanligt lång och djup nedgång råder det nu högkonjunktur. Som i varje högkonjunktur blir jobben fler och skatteintäkterna större. kan inte högkonjunkturen dölja att står inför en period med stora reformbehov. Trots den höga tillväxten präglas svensk ekonomi av flera långsiktiga problem och obalanser. Arbetsmarknaden kännetecknas av en stor och ökande tudelning, där en allt större andel arbetslösa står allt längre ifrån arbetsmarknaden. När många nyanlända nu etablerar sig i riskerar tudelningen att förstärkas. Trots högt tryck i ekonomin och en påtaglig arbetskraftsbrist är arbetslösheten därför fortsatt hög i många grupper och sysselsättningsgraden förväntas som helhet vända ned redan om . Det är tydligt att konjunkturuppgången inte kommer alla till del. dämpas bnp-tillväxten på grund av den ökande arbetskraftsbristen. Parallellt med utvecklingen i är de ekonomisk-politiska riskerna i omvärlden betydande. Osäkerheten kring politik i , förhandlingar om utträde ur EU och utvecklingen på Koreahalvön skapar stor osäkerhet i prognoserna för den globala ekonomin. Dessutom finns frågetecken kring hur avtrappningen av de senaste årens mycket expansiva penningpolitik kommer att påverka både finansmarknaden och den reala ekonomin, samt hur länge mycket långa högkonjunktur kan hålla i sig. För att ska klara utvecklingen krävs nya strukturreformer. För att konjunkturuppgången ska komma alla till del behöver arbetsutbudet öka, inträdet på arbetsmarknaden underlättas, efterfrågan på lågkvalificerad arbetskraft stärkas och matchningen fungera bättre. Med ökande risker för protektionism och populism krävs att genomför reformer för att säkra långsiktig tillväxt. Efter finanskrisen och den efterföljande globala lågkonjunkturen har den internationella återhämtningen präglats av en förhållandevis långsam konjunkturuppgång. har dock en expansiv penningpolitik och en mindre åtstramande finanspolitik gynnat tillväxten i . 2017 ser ut att bli då ekonomierna i samtliga växer. Många förtroendeindikatorer har fortsatt att förstärkas och ger stöd åt bilden av en bred fortsatt återhämtning inom . Den amerikanska ekonomin är nära fullt resursutnyttjande. Euroområdet går allt bättre och förväntas fortsätta växa stabilt tack vare en fortsatt expansiv penningpolitik och starka förtroendeindikatorer, samt på grund av att de politiska riskerna har minskat. För del ser konjunkturen ut att mattas av 2017 och 2018. Utträdesförhandlingarna riskerar att bli komplicerade, vilket skapar en osäkerhet som påverkar investeringsbeslut redan på kort sikt. som utsikterna ser goda ut i de flesta länder har den ekonomisk-politiska osäkerheten ökat. Värderingarna på världens börser blir allt högre. I kombination med politiska risker, främst när det gäller den amerikanska finanspolitiken, svåra utträdesförhandlingar ur EU för vid brexit och ett fortsatt sårbart finansiellt system innebär det att riskerna för bakslag på medellång sikt inte är obetydliga. I tillväxtländerna ses också en tydlig förstärkning, både för råvaruexportörer och råvaruimportörer. tillväxt har stabiliserats i linje med de kinesiska myndigheternas tillväxtmål om 6,5−7,, som en konsekvens av att ekonomin i landet ombalanseras från investeringar till konsumtion. lider dock av fortsatt hög skulduppbyggnad, som ännu inte mattats av. Figur 1 Bnp-tillväxt i ett antal ekonomier, prognos 2017–2020. Årlig tillväxttakt i procent (ej kalenderkorrigerad). , , euroområdet, världen KIX-vägd Trots bättre tillväxtutsikter har den långsiktiga tillväxtpotentialen i många försvagats betydligt av låga investeringar efter finanskrisen. Tillväxten i potentiell bnp kommer långsamt att återhämta sig under åren 2017−2021, men når i euroområdet och inte upp till samma takt som före finanskrisen. I många länder bidrar en långsam ökning av den arbetsföra befolkningen och en låg tillväxt i produktiviteten till att den potentiella tillväxten blir fortsatt låg. För del indikerar det oväntat starka utfallet att högkonjunkturen är starkare än vad som tidigare förutsetts. Tillväxten drivs både av en robust inhemsk konsumtion och av den ökade tillväxten i omvärlden. Den svenska exportmarknaden stärks gradvis, men till lägre nivåer än historiskt. Världsmarknadsefterfrågan på svensk export bedöms växa långsammare än sitt historiska genomsnitt , vilket är i linje med den globala inbromsningen av handelsutvecklingen. Förklaringar till detta är en försvagning i trenden mot ökad internationell specialisering, svag internationell investeringstillväxt och en snabb ökning av icke-tariffära handelshinder. förväntar sig att den svenska exportmarknaden växer med i genomsnitt 2019−2021. Det är högre än de senaste fem årens genomsnitt på , men en lägre ökningstakt än genomsnittet 1995−2016 som uppgår till . Figur 2 Bnp i världen och svensk exportmarknad 1990–2020 (procentuell förändring) Källa: Konjunkturläget . Sammanfattningsvis har den internationella återhämtningen stärkts, men präglas fortsatt av både osäkerhet och lägre tillväxtpotential på lång sikt. För att stärka tillväxtutsikterna krävs att både avancerade ekonomier och tillväxtekonomier genomför strukturreformer som stärker produktiviteten och tillväxten på medellång sikt. är det viktigt att EU-länderna tillsammans med reducerar de ökande politiska och ekonomiska riskerna som följer av utträde ur EU. För del är det av största vikt att, givet en global trend mot svagare handelsutveckling, genomföra reformer med syfte att stärka svensk jobbtillväxt och öka svenska exportmarknadsandelar. b. Utanförskapet biter sig fast i trots högkonjunktur befinner sig i en ovanlig högkonjunktur. Efterfrågan i svensk ekonomi har stärkts och bnp-tillväxten bedöms uppgå till 2018. Det som skiljer denna konjunkturåterhämtning från andra är att präglas av strukturella obalanser på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden. En högkonjunktur är normalt det tillfälle då de som står längst ifrån arbetsmarknaden har en möjlighet att etablera sig. Men präglas i stället arbetsmarknaden av en växande tudelning där en allt större andel arbetslösa, till övervägande del bestående av utrikes födda och personer utan gymnasieutbildning, står allt längre ifrån arbetsmarknaden. Bostadsmarknaden präglas av bostadsbrist, trots ett historiskt stort byggande, som skapar stora svårigheter att få en bostad där jobben finns. Obalanserna innebär att utanförskap, arbetslöshet och bidragsberoende biter sig fast trots att befinner sig i en högkonjunktur. Dessutom ser vi att bnp-tillväxten hålls tillbaka eftersom företag och myndigheter inte kan anställa i den omfattning de skulle behöva. Arbetskraftsbristen i den privata sektorn tangerar de nivåer som rådde precis innan finanskrisen . Behovet av reformer är stort, men regeringen försitter chansen att genomföra dem trots det goda ekonomiska läget. och Finanspolitiska rådets utvärderingar visar att regeringens politik saknar, eller endast har en mycket marginell, effekt på problemen. Som beskrivs i inledningen följer utvecklingen på hela arbetsmarknaden inte med, trots de goda utsikterna för svensk tillväxt. Arbetslösheten är fortsatt hög i många grupper, jämviktsarbetslösheten har inte minskat påtagligt och sysselsättningsgraden förväntas plana ut, enligt prognos. Det är tydligt att konjunkturuppgången inte kommer alla till del. Regeringens arbetslöshetsmål uppnås inte, i stället är längre ifrån det än när det sattes 2013. Utvecklingen på arbetsmarknaden påverkas i hög grad av att antalet nyanlända i ökat. förväntas 490 000 nyanlända starta sin etablering, enligt prognos. Men att en stor grupp nyanlända på kort sikt ökar antalet som står till arbetsmarknadens förfogande behöver i sig inte vara ett problem. Om dessa personer står nära arbetsmarknaden bör de på hitta en sysselsättning. Problemet i är dock att strukturella obalanser på både arbetsmarknaden och bostadsmarknaden håller både nyanlända och andra utsatta grupper utanför arbetsmarknaden mer permanent. En stor och ökande andel av de arbetslösa utgörs av särskilt utsatta grupper: utomeuropeiskt födda, personer med högst förgymnasial utbildning, äldre och funktionsnedsatta. Dessa grupper har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden på grund av höga trösklar orsakade av låg flexibilitet på arbetsmarknaden, växande kompetenskrav, skattekilar och få jobb med lägre kvalifikationskrav, samt dålig tillgång på bostäder. Ett tydligt tecken på de nuvarande obalanserna är att matchningen mellan lediga jobb och arbetslösa försämras. Allt fler arbetslösa står allt längre ifrån arbetsmarknaden och arbetsgivarnas behov. Nettoökningen av antalet personer i utsatta grupper inskrivna hos Arbetsförmedlingen sedan finanskrisen beror till stor del på att fler utomeuropeiskt födda tillkommit. Med ett stort antal nyanlända som behöver ta sig in på arbetsmarknaden riskerar dessa strukturella obalanser att förstärkas ytterligare. Behovet av reformer är alltså akut. Enligt SCB har bara hälften av de nyanlända ett arbete i . av gruppen utomeuropeiskt födda har en heltidsanställning, enligt . Figur 3 Arbetslösa inskrivna hos Arbetsförmedlingen, utsatta grupper, och övriga 16–. Antal och andel i procent. Källa: Arbetsförmedlingen. Oroväckande nog förväntas flera av regeringens åtgärder förstärka problemen. har bedömt att förändringar av arbetslöshetsförsäkringen, omläggningar inom arbetsmarknadspolitiken samt högre anställningskostnader för unga och äldre gör att färre står till arbetsmarknadens förfogande och minskar sysselsättningen. Regeringen har bland annat ökat regelkrånglet för nystartsjobbet och därmed försvårat inträdet för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden. En utveckling i denna riktning, med försämringar av förutsättningarna för jobb och ekonomisk tillväxt, är fel väg för . Stark konjunktur men villkoren för långsiktig tillväxt utmanas Ett starkt bnp-utfall för indikerar, tillsammans med positiva utfall för förtroendeindikatorer, att högkonjunkturen fortsätter starkare än vad som tidigare förutsagts. Tillväxten har reviderats för 2018. Investeringarna har ökat i och har varit en viktig drivkraft för tillväxten. Bostadsinvesteringar och näringslivets övriga investeringar har ökat snabbt. är hushållens efterfrågan fortsatt en central del i återhämtningen. av ökande disponibel inkomst, bland annat till följd av jobbskatteavdraget, samt låga räntor och en hög befolkningstillväxt leder till ökad efterfrågan hos hushållen och offentlig sektor. En alltmer robust uppgång i omvärlden bidrar också till tillväxten. förväntas högkonjunkturen bestå, men utvecklingen dämpas. I takt med att resursutnyttjandet stiger begränsas de lediga resurserna i ekonomin och tillväxten hålls tillbaka. Arbetslösheten på är under jämviktsarbetslösheten. Den sjunkande arbetslösheten beror alltså på högkonjunkturen, inte på att arbetsmarknaden fungerar bättre. och bedömer i stället att jämviktsarbetslösheten kommer att öka . Tillväxten i svensk ekonomi har drivits av flera samverkande faktorer. För det första har , tack vare alliansregeringens strukturreformer och väl avvägda stabiliseringspolitik, i samverkan med en i huvudsak expansiv penningpolitik, klarat den utdragna lågkonjunkturen bättre än många jämförbara länder. Arbetskraftsdeltagandet har upprätthållits, och ökade jämfört med högkonjunkturåren 2001 och 2007. Hushållens disponibla inkomst har också ökat betydligt, med upprätthållen inhemsk konsumtion som följd. goda utgångsläge har därmed skapat förutsättningar för en stark och bred återhämtning. nämner till exempel i sin prognos att alliansregeringens ekonomiska politik fortfarande har en dämpande effekt på jämviktsarbetslösheten. För det andra har svensk penningpolitik gradvis blivit mer expansiv . Denna expansiva penningpolitik, med låga eller negativa räntenivåer, gör att kronan förblir svag och att efterfrågan stärks. Den expansiva inriktningen ligger fast trots att går in i en högkonjunktur och den konjunkturella arbetslösheten minskar. För det tredje har regeringen förskjutit finanspolitiken i expansiv riktning med ökade och ofinansierade utgifter. Med nuvarande högkonjunktur finns inga skäl att föra finanspolitiken i expansiv riktning. bedömer att det finns utrymme för i ofinansierade reformer; regeringen väljer i stället att spendera 40 miljarder, det största reformutrymmet sedan det finanspolitiska ramverket etablerades. Regeringens politik är felaktig ur både ett stabiliseringspolitiskt och ett budgetpolitiskt perspektiv. Den är procyklisk och förstärker konjunktursvängningarna. Med nuvarande prognoser kommer regeringen att minska det strukturella sparandet både 2017 och 2018 och därmed underblåsa högkonjunkturen. finns flera skäl till oro för tillväxten. I många länder bidrar en långsam ökning av den arbetsföra befolkningen och en låg tillväxt av produktiviteten till att den potentiella tillväxten kommer vara låg . Också i syns tecken på denna utveckling – produktivitetstillväxten i svensk ekonomi förväntas vara fortsatt svag , som befolkningen åldras.