mot · H4023730 · 2017-05-03 00:00:00 — Den breda överenskommelsen skyddar systemet mot politiska nycker och detta breda samförstånd bör värnas också framgent. Förändringar i pensionssystemet ska också i fortsättningen göras i samförstånd mellan de partier som står bakom pensionsöverenskommelsen. Det som på lång sikt avgör hur pensionerna utvecklas är hur många som arbetar och betalar in till systemet. Arbetslinjen är därför central både för dagens och morgondagens pensioner. Alliansregeringen sänkte skatten för pensionärer totalt fem gånger , vilket sammanlagt gav en garantipensionär mer i disponibel inkomst . Vi anser att skatten för pensionärer bör fortsätta att sänkas. Vi avser därför att i vår höstbudgetmotion lägga fram förslag om skattesänkningar som motsvarar dem som regeringen aviserat. Kronologisk ålder är ett dåligt mått på människors förmågor, både på arbetsmarknaden och i samhället. Äldre människors kunskap, kompetens och erfarenhet måste tas bättre till vara i arbetslivet. Åldersgränsen för hur länge individen har rätt att vara kvar på arbetet bör därför höjas från till . bör åldersgränserna för pensionsuttag och rätten att stanna kvar i arbetslivet knytas till medellivslängdens utveckling. Fördomar och diskriminering måste bekämpas, och regler och avtal som hindrar äldre från att arbeta om de vill bör ses över. När budgetutrymme finns bör åldersgränser i socialförsäkringar och andra stöd kopplade till förvärvsarbete följa åldersgränsen för rätten att stanna kvar i arbete. Kvinnor har genom hela arbetslivet lägre inkomster än män. I kvinnligt dominerade yrken är lönerna lägre, kvinnor arbetar fler timmar hemma och färre avlönade timmar än män. Över ett arbetsliv adderar dessa ojämställdhetsfaktorer till i lägre inkomst för en genomsnittlig kvinna jämfört med en genomsnittlig man. Följden av ett ojämställt arbetsliv är därför att pensionsutbetalningarna också fördelas ojämställt. Vi ser också att många kvinnor som levt i äktenskap där löneskillnaderna inte upplevts som så allvarliga så länge som makarna hållit ihop, drabbas av dubbel orättvisa den dag då makarna går skilda vägar. Det är bra att det finns en bred enighet i pensionsgruppen om en handlingsplan för jämställda pensioner. Bostadstillägget har en avgörande betydelse för att lyfta ekonomiskt svaga pensionärer över fattigdomsgränsen. Det är riktat specifikt till pensionärer med låga inkomster, som har små marginaler när hyran är betald. Eftersom kvinnor i genomsnitt har lägre pensioner än män är det också betydligt fler kvinnor än män som uppbär bostadstillägg. Liberalerna vill stärka ekonomin för denna grupp. Bostadstillägget är också viktigt för äldres möjligheter att flytta till en trygg och tillgänglig bostad. Därför föreslog vi i vår höstbudget både höjd ersättningsnivå och höjt tak. Regeringen har lagt fram förslag om att förenkla regelverken för ansökan och beräkning av bostadstillägg. Vi välkomnar det, eftersom dagens system är så krångligt att man kan befara att många som egentligen har rätt till och behöver tillägget avstår från att söka. I vår höstbudget föreslog vi att bl.a. flyktingar ska behandlas på samma sätt som andra kategorier av invandrare när det gäller rätten till garantipension. Det är viktigt för legitimiteten i pensionssystemet att vissa grupper inte särbehandlas. Reformen skulle också innebära ökade drivkrafter att komma i arbete för personer i denna grupp. Utgiftsområde 12: Ekonomisk trygghet för familjer och barn Barnfamiljer kan se ut på många olika sätt, och alla föräldrar ska ha möjlighet att kombinera förvärvsarbete och företagande med föräldraskap. Liberalerna vill ha en modern, valfrihetsinriktad familjepolitik som ökar jämställdheten och uppmuntrar till arbete. Studenters och unga forskares trygghet vid föräldraskap måste stärkas. Barnbidraget ska fortsätta att vara skattefritt och lika för alla. Föräldraförsäkringens utformning spelar en avgörande roll för barnens rätt till sina föräldrar men också för utvecklingen av jämställdheten på svensk arbetsmarknad. I grund och botten är framväxten av föräldraförsäkringen en viktig del av den svenska välfärden och ett fundament för kvinnors frigörelse. är dagens försäkring förknippad med utmaningar. Den ekonomiska ojämställdheten mellan män och kvinnor är utbredd. Till detta bidrar attityder, invanda könsroller och en könssegregerad arbetsmarknad. Men det är också tydligt att kvinnors relativt av föräldraledighet verkar hämmande på löneutveckling och karriär. Liberalerna ser detta och har varit pådrivande för och initiativtagare till flera reformer för att ändra på denna ordning, t.ex. de öronmärkta månaderna i föräldraförsäkringen och jämställdhetsbonusen. Inom Liberalerna pågår ett fortsatt arbete för att ta fram nya förslag till reformering av föräldraförsäkringen för att göra den mer flexibel och jämställd. Den tillfälliga föräldrapenningen (s.k. vab) är viktig för att möjliggöra för vårdnadshavare att avstå från förvärvsarbete för att vårda sjuka barn eller följa med dem på läkarbesök. Det finns dock ett antal andra situationer där det också vore angeläget att föräldrar kan få ersättning för att vårda eller stödja ett barn. Vi föreslog därför i vår höstbudgetmotion att det även borde vara möjligt att få tillfällig föräldrapenning för kontakt med skola och socialtjänst när barnet har funktionsnedsättning, varaktig sjukdom eller sociala problem. Vi föreslog likaså i höstens budgetmotion en höjning av barntillägget i bostadsbidraget, men avvisade regeringens höjning av inkomstgränsen i bostadsbidraget, höjningen av flerbarnstillägget och höjningen av underhållsstödet. Vi bedömer även fortsättningsvis att barntillägget är det mest träffsäkra sättet att stärka ekonomin för de ekonomiskt mest utsatta barnfamiljerna. Efterlevandestödet behöver reformeras och göras mer likt underhållsstödet. Vi välkomnar att regeringen aviserat att möjligheten att få efterlevandestöd retroaktivt ska minska, men det behövs fler förändringar. Syftet med efterlevandestöd är att ett barn som förlorat en eller båda föräldrarna ska få ekonomiskt stöd för att klara omkostnader för boende m.m. Ett barn som i stället får ett omfattande stöd från det offentliga i form av t.ex. boende i hem för vård eller boende (HVB) eller stödboende ska därför inte få efterlevandestöd. Utgiftsområde 13: Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering En liberal integrationspolitik ger var och en de verktyg som behövs för att växa, försörja sig själv och fullt ut delta i det svenska samhället. Vi fokuserar på en arbetsmarknad som öppnas för fler, en skola som ger alla barn förutsättningar att klara kunskapsmålen och en välfungerande bostadsmarknad. Men det räcker inte. Liberal integrationspolitik handlar också om att befästa de liberala och demokratiska värderingar som präglar vårt land och motverka parallellsamhällen. En självklar del av vår integrationspolitik är därför att vara kompromisslös när det gäller kampen för jämställdhet och individens frihet. Detta understryks i Liberalernas integrationspolitiska program Stärk individen och motverka parallellsamhällen, som antagits av partirådet och som ligger till grund för vår fortsatta politikutveckling. Vi ser med oro på att regeringen inte vidtar de reformer som krävs för att den stora grupp utrikes födda med låg utbildning ska ges reella möjligheter att få jobb och egen försörjning. Denna grupp växer och alltför många människor riskerar att hamna i bidragsberoende och ett långvarigt utanförskap. En ny underklass växer fram. Regeringen gör inget åt de höga trösklar som cementerar utanförskapet utan höjer skatten på jobb och företagande, något som också drabbar många utrikes födda. I stället för att sänka trösklarna hittar regeringen på traineejobb, extratjänster och beredskapsjobb – allt annat än riktiga jobb. Liberalerna väljer en annan väg. Vi vill fokusera på riktiga reformer för att öppna arbetsmarknaden för fler och därmed öka människors frihet och möjligheter till egen lön och försörjning. Att liberalisera arbetsmarknaden och införa startjobb med lägre ingångslön är nödvändigt. Det måste bli billigare och enklare att anställa. Våra förslag kring startjobb, fler enkla jobb och värnandet av RUT-reformen ligger fast (se närmare under utgiftsområde 14). De som har utbildning och yrkeserfarenhet måste få verktyg för att snabbt komma i jobb. Snabbare valideringsprocess, effektivare insatser för kompletterande utbildningar och en smartare introduktion i arbetslivet behövs. Vuxenutbildning och lärlingsanställningar måste stärkas. Vi vill införa yrkesskola, vilket också är en del av migrationsöverenskommelsen. Sfi-undervisningen ska individanpassas mer och ska kunna kombineras med praktik och jobb. Föräldralediga ska erbjudas språkundervisning. Alltför många utrikes födda kvinnor saknar jobb och egen lön. Kvinnor och män måste mötas av samma förväntningar och krav på att jobba, och svenska myndigheter ska inte bidra till att traditionella könsroller upprätthålls. Arbetsförmedlingen måste ha ett tydligt uppdrag att tidigarelägga nyanlända kvinnors inträde på arbetsmarknaden. Vårdnadsbidraget ska inte återinföras och föräldraförsäkringen ska reformeras. Kraven på att delta i etableringsinsatser måste stärkas genom att etableringsersättningen sänks vid ogiltig frånvaro. Etableringsersättningen bör sänkas vid frånvaro på grund av sjukdom eller vab till och därmed likna det generella arbetsmarknadspolitiska regelverket. Utöver jobb och utbildning är kunskaper om det svenska samhället centralt för att kunna bygga sin framtid i . Samhället har ett ansvar att informera och tydliggöra vad som förväntas av alla, kvinnor som män, och vilka principer som är avgörande för ett demokratiskt, sekulärt och jämställt samhälle. Samhällsorienteringen ska vara obligatorisk och förbättras, både till omfång och innehåll. Jämställdhet mellan kvinnor och män ska betonas, inklusive vikten av kvinnors och mäns lika rättigheter och skyldigheter i samhället generellt och på svensk arbetsmarknad. Frågor om hedersrelaterat våld och förtryck ska lyftas fram. Även hbt-personers rättigheter måste behandlas och frågor om yttrandefrihet och tryckfrihet måste belysas, liksom andra centrala frågor för vårt demokratiska, sekulära och jämställda samhälle. Det är viktigt att skolan också gör insatser för att ge barn och unga relevant samhällsinformation. Nyanlända unga måste t.ex. ta del av skolans sexual- och samlevnadsundervisning. Barn ska inte behöva tolka åt sina föräldrar i kontakt med myndigheter eller i samband med vårdbesök. Bristen på tolkar är dock stor, och det krävs insatser för att snabbt utbilda och kvalitetssäkra fler tolkar men också för att finna fler flexibla, gärna digitala, lösningar. Det är i skolan som flickor och pojkar, oavsett bakgrund, ska ges lika möjligheter och livschanser. Det krävs särskilda ansträngningar för att alla nyanlända elever ska klara skolan. Nyanlända elever ska mötas av höga förväntningar och en undervisning som är anpassad till deras förkunskaper. Undervisningen måste bli mer lärarledd, något som gynnar dem som behöver skolans stöd allra mest. Under utgiftsområde 16 beskrivs närmare Liberalernas politik gällande skolgång för nyanlända, t.ex. åtgärder som handlar om att ge nyanlända mer tid att klara kunskapsmålen. Liberalerna vill införa ett stopp för nya religiösa friskolor, och befintliga religiösa skolor bör inte få tillstånd att utöka antalet elever. Religiösa friskolor riskerar att leda till att fler barn, däribland nyanlända barn och barn boende i utsatta områden, isoleras från det svenska samhället och får möta färre elever med svenska som modersmål. Det bidrar till att parallella samhällen växer fram. Kommuner bör få rätt att stoppa nya religiösa förskolor om de riskerar att motverka integrationen. Det civila samhället spelar en viktig roll när det gäller att främja nyanländas väg in i det svenska samhället. Det offentliga ska samverka och bidra med finansiellt stöd till civilsamhället för integrationsinsatser. På nivå kan med fördel en integrationspott för mindre och enklare aktiviteter avsättas till föreningar och skolor. får inga offentliga medel, vare sig på statlig eller nivå, användas till att främja odemokratiska organisationer eller föreningar som motverkar integration och jämställdhet. Både stat och kommun har ansvar för att bättre följa upp hur offentliga medel används och i förekommande fall dra in bidrag och kräva återbetalning. Alla kommuner har ett ansvar för att ta emot nyanlända, och bostadsbristen kräver en generell bostadspolitik som underlättar byggandet och som leder till nödvändiga flyttkedjor. Här driver Liberalerna på för t.ex. regelförenklingar i byggprocessen och sänkt flyttskatt. Kommuner måste också kunna ge tillfälliga bygglov för såväl genomgångsbostäder och studentbostäder som förskolor och skolor. tomma platser måste få användas för kommunalt mottagande av nyanlända. Andra lösningar handlar om att bygga modulhus, använda eventuellt hyresbestånd och återbostadisering av utrymmen. Privatpersoner bör uppmuntras att hyra ut delar av sin bostad till nyanlända. Ett antal bostadsområden i präglas av socialt och ekonomiskt utanförskap. Skolresultaten är generellt på låg nivå och arbetslösheten hög. Många är beroende av försörjningsstöd och trångboddheten stor. Liberalerna drev ett aktivt arbete mot utanförskap i utsatta områden. I stället för att utveckla alliansregeringens arbete har regeringen dessvärre lagt ned satsningarna och tills nu dröjt med förslag på nya insatser. Det är olyckligt att viktigt arbete och tid på detta sätt har gått förlorat. Som framgår av budgetmotionen har Liberalerna satsat dubbelt så mycket resurser som regeringen på särskilda insatser för utsatta områden. I många av de utsatta områdena utmanas samhällets institutioner av parallella strukturer med egen normbildning, ekonomi och rättsskipning. Enklaver präglade av religiös fundamentalism fördjupas. Våldsbejakande religiös extremism förekommer i vissa områden. Allt fler vittnar om kvinnoförtryck, hederskultur och starkt fördömande attityder mot bl.a. hbt-personer. Rättssamhället har förlorat sin legitimitet och kontroll. Denna utveckling måste brytas. Allas frihet måste försvaras och tryggheten säkras där kriminella gäng och s.k. moralväktare styr. Rättssamhällets institutioner måste stärkas, återta kontrollen, öka sin närvaro och agera när de boendes frihet begränsas av kriminella. Inga parallellsamhällen ska accepteras. Under utgiftsområde 4 presenteras en rad liberala åtgärder för fler poliser och ett närvarande rättssamhälle. Alla ska ha samma möjlighet att nå sin fulla potential utan att hållas tillbaka av fördomar och diskriminering. Den som drabbas av diskriminering ska kunna få hjälp att få upprättelse och det ska kosta att diskriminera. () verksamhet ska bedrivas rättssäkert och effektivt, och fler individer som utsätts för diskriminering ska få möjlighet till upprättelse. Vidare anser vi till skillnad från regeringen att det nu behövs en uppföljning av den hbt-strategi som presenterades av alliansregeringen. Det krävs ett kompetenslyft för hbt-frågor inom skola och fritid, socialtjänst, vård och omsorg och andra välfärdstjänster som kommuner och landsting ansvarar för. Det liberala jämställdhetsuppdraget tar sikte på kvinnors och mäns lika rätt till frihet, ansvar och makt. Det handlar om att frigöra individen genom att bekämpa den bristande jämställdheten och de värderingar som ligger bakom. Jämfört med flertalet länder i vår omvärld har hunnit långt i utvecklingen mot jämställdhet, men fortfarande är inte ett jämställt land. Patriarkala maktstrukturer begränsar individens frihet och möjlighet att delta fullt ut i samhället. Insikten om att denna ofrihet särskilt drabbar kvinnor och att dessa maktstrukturer måste brytas gör Liberalerna till ett feministiskt parti. Strävan mot jämställdhet är inte en fråga om tyckande; det är en fråga om kunskap. I dagens skiljer det i livsarbetsinkomst mellan en genomsnittlig man och en genomsnittlig kvinna, kvinnor tar ut fler föräldradagar än män, traditionellt kvinnliga yrken präglas av lägre löner än traditionellt manliga yrken och kvinnor löper långt större risk att råka ut för grovt våld i det egna hemmet. Liberalerna utgår från sådana faktum, ser hur individer drabbas, erkänner strukturerna bakom och arbetar för förändring. Det är detta som är liberal feminism. På Liberalernas initiativ gav alliansregeringen jämställdhetsutredningen (SOU 2015:86) i uppdrag att följa upp och analysera hur jämställdheten mellan kvinnor och män har utvecklats och bedöma måluppfyllelse och effektivitet i jämställdhetspolitiken. Utredningen föreslog att en jämställdhetsmyndighet skulle inrättas, och detta genomförs . Ett avgörande villkor för att Liberalerna skulle stödja inrättandet av den nya myndigheten var dock att regeringen backade från sina planer på att samla allt ansvar för frågor kring hedersrelaterat våld till myndigheten. Regeringen har tagit intryck och ändrat sina planer, vilket vi välkomnar. Ekonomisk ojämställdhet bidrar till fortsatt ojämställdhet på andra arenor, och ojämställdhet på andra arenor bidrar till fortsatt ekonomisk ojämställdhet. Liberalernas jämställdhetspolitik syftar till att bryta detta mönster och sluta inkomstgapet mellan kvinnor och män. Bland de 20 mest välavlönade yrkena är 17 dominerade av män. Det behövs en politik som bryter den horisontella och vertikala segregationen på svensk arbetsmarknad. Det handlar också om villkoren när kvinnor arbetar. En del i detta arbete är Liberalernas satsning på karriärlöner för skickliga lärare, som höjer lönenivån i största kvinnliga akademikeryrke. Liberalerna vill fortsätta verka för högre löner inom kvalificerade kvinnodominerade yrken i offentlig sektor. Därför har Liberalerna presenterat finansierade förslag på att införa karriärtjänster för specialistsjuksköterskor. Det offentliga har ett ansvar att verka för jämställd tillgång till makt och ska särskilt visa vägen genom jämställd karriärutveckling och rekrytering till myndigheter och offentligt ägda bolag. Att öka kvinnors företagande är ytterligare en prioritet. Mångfald inom välfärdssektorn är en viktig jämställdhetsfråga, och det är olyckligt att regeringen vill försämra möjligheterna att bedriva företag inom välfärdssektorn. föräldraförsäkring har rankats som en av världens främsta. Den är generös i både längd och ersättningsgrad och den skapar reella möjligheter att kombinera föräldraskap med arbete. bidrar det fortsatta ojämställda uttaget till att konservera en könssegregerad arbetsmarknad. Liberalerna gick till val 2014 på att införa en tredje öronmärkt månad åt vardera vårdnadshavaren i föräldraförsäkringen, en reform som är genomförd. Liberalerna fortsätter nu att utveckla sin politik för en jämställd och flexibel föräldraförsäkring och Liberalernas jämställdhetspolitiska arbetsgrupp har lagt fram förslag till en total reformering av försäkringen. Mäns våld mot kvinnor är det mest extrema uttrycket för ojämställda maktrelationerna mellan män och kvinnor. Därför är det viktigt att angripa de attityder och idéer som upprätthåller könsrelaterat förtryck i samhället och stärka de förebyggande insatserna. För att ytterligare stärka det jämställdhetspolitiska arbetet behövs mer resurser, vilket vi liberaler också har avsatt i vårt budgetalternativ . Att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck är en av de viktigaste jämställdhetsfrågorna. Fler av de personer som utsätter sina närstående för hot och våld måste ställas inför rätta. ”” – en särskild straffskärpningsregel för brott som begås med hedersmotiv – måste införas så att hedersmotiv leder till strängare straff på samma sätt som redan gäller för bl.a. rasistiska motiv. Samhället ska kunna ge ett långvarigt skydd och i vissa fall en permanent skyddad identitet till dem som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck. Alltför få anmälningar av hedersbrott leder till åtal, vilket måste förändras. Anmälningar av hedersrelaterade brott måste alltid utredas och falla under allmänt åtal. Reglerna för utvisning av icke-svenska medborgare som döms för brott ska skärpas. Det ska vara en skyldighet att alltid pröva utvisning om straffvärdet är minst sex månaders fängelse, till skillnad från dagens praxis som ligger fängelse. Dessutom vill vi att frågan om utvisning alltid ska prövas när det gäller vissa typer av brott inklusive hedersrelaterade brott. Barnäktenskap ska aldrig accepteras. Inget barn, och det gäller även asylsökande flickor, ska leva under äktenskapsliknande former. Liberalerna har i tagit initiativ som lett till att ett lagstiftningsarbete nu inletts för att skyndsamt täppa till de sista luckorna i förbuden mot barn-, tvångs- och fullmaktsäktenskap. Vår åsikt är lika enkel som självklar: i ska inget barn någonsin betraktas som gift. Arbetet att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck måste intensifieras och barnperspektivet i arbetet stärkas. Detta underströk Liberalerna redan i budgetmotionen där vi avsatte . Det behövs en ny nationell kartläggning för att öka kunskapen och få fram statistik om hur omfattande hedersproblematiken är. En permanent nationell samordning av hedersfrågorna behövs, och myndigheters arbete måste stärkas. Vidare behövs en kompetenssatsning inom kommuner och landsting. Skolan, inklusive skolhälsovården, måste ha ett tydligt uppdrag att arbeta med frågor om jämställdhet och hedersproblematik. En handlingsplan ska finnas för arbetet att förhindra och förebygga hedersvåld och förtryck. Även pojkarnas situation måste lyftas. Det civila samhället och organisationer som arbetar med hedersfrågor måste få ökat stöd. Vi vill också se mer stöd till den feministrörelse som vuxit fram i utsatta områden. Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetsliv arbetsmarknad är tudelad. Det råder arbetsbrist och arbetslöshet på samma gång. Arbetsbristen finns främst inom den offentliga sektorn och bland privata tjänstemän. har personer med låg utbildning svårt att komma in på arbetsmarknaden, och en ny underklass växer fram. Det är tydligt att alla samhällsgrupper inte drar nytta av den rådande högkonjunkturen. Nyanlända, unga utan högre utbildning samt funktionsnedsatta är grupper som lämnas utanför. Vi ser med oro på att regeringen inte vidtar de reformer som krävs för att fler med låg utbildning ges reella möjligheter att få jobb och egen försörjning. Det tar för nyanlända, framför allt nyanlända kvinnor, att etablera sig på arbetsmarknaden, och det är främst arbetssökande med låg utbildningsnivå som drabbas av stelbenta arbetsmarknad. Utrikes födda som vistats i och som har låg utbildningsnivå har i genomsnitt en sysselsättningsgrad på . Flera expertinstanser som , , , () och pekar på att de höga ingångslönerna försvårar för människor med låg utbildning och dålig förankring på arbetsmarknaden att få jobb. Vi liberaler vill ge alla människor möjligheter att få jobb och egen försörjning. Det räcker inte att som regeringen lägga ännu mer skattepengar på fler och utökade arbetsmarknadspolitiska program och ersätta den öppna arbetslösheten med en dold. Det behövs olika former av utbildningsinsatser men kommer inte alla att kunna utbilda sig och ta igen förlorade skolår. Fler enkla jobb och lägre trösklar in på arbetsmarknaden är centralt. Det måste bli billigare och enklare att anställa. Dessutom brådskar det eftersom alltför många människor annars riskerar att hamna i bidragsberoende och ett långvarigt utanförskap. Liberalernas prioriteringar i höstens budgetmotion ligger fast. Vi avvisade exempelvis regeringens fortsatta utbyggnad av olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder, vilket fortfarande kvarstår. Arbetsförmedlingen i sin nuvarande form måste läggas ner. Vi menar att Arbetsförmedlingen inte bör rikta fokus på arbetssökande som inte behöver myndighetens hjälp utan måste fokusera på dem som står längst från arbetsmarknaden.