mot · H5021062 · 2017-10-02 00:00:00 — Att i detta läge lägga resurser på modersmål i stället för det svenska språket anser inte vi vara ett rationellt användande av resurserna. Effekterna av modersmålsundervisning för att lättare kunna lära sig svenska är också mycket tveksamma. Enligt en undersökning i av AKF (kommunernas forskningsenhet) finns det inga statistiska bevis för att modersmålsundervisningen ger en positiv effekt på det nya hemlandets språk. Det är betydligt rationellare att använda resurserna för att eleverna lär sig det svenska språket. Även modersmålslärare kan med en tämligen modest utbildningsinsats bli svensklärare i grundläggande svenska. Eventuell modersmålsundervisning skall bekostas av brukarna själva och ske utanför ordinarie skoltid. yrkar på att skollagen ändras i enlighet med detta. Satsning på barn med särskilda behov 22) Skolan präglas ofta av grupparbeten där ett stort ansvar läggs på eleverna själva, en pedagogik där barn skall söka information på egen hand samt lustfylld inlärning. Denna typ av pedagogik passar en del elever, speciellt de från studievana hem. Med denna utveckling har dock elever med särskilda behov hamnat i kläm på ett allvarligt sätt. vill att en särskild satsning på elever med speciella behov görs inom skolan för att ge dessa barn en chans att lyckas. 23) Det ligger i sakens natur att nyanlända elever har specifika behov, det gäller inte minst kunskaper i svenska, som är en förutsättning för att tillgodogöra sig annan utbildning. Våra fallande resultat i internationella undersökningar beror på flera saker, men en orsak är bristande resultat för nyanlända. Därför krävs det en helt ny strategi på området. Till att börja med behövs en nationell läroplan för förberedelseklasser, denna bör bygga på de rekommendationer som redan utgivit. Fokus ska ligga på det svenska språket och kunskaper om det svenska samhället. ska bidra till att ta fram lämpligt material och garantera att denna verksamhet fungerar likvärdigt över hela landet och att elever inte överförs till vanliga klasser innan de kan följa undervisningen. Svenska 2 skall avskaffas. Vi vill inrätta en förberedelseskola som ansvarar för nyanlända skolungdomar. Genom att avskaffa modersmålsundervisning och istället erbjuda dessa lärare arbete i förberedelseskolan (tillsammans med behöriga lärare) utnyttjar vi resurserna på bästa effektivaste sätt. Förslaget bygger i stora stycken på befintlig personal. Förberedelseskolan kommer att hysa såväl förberedelseklasser som kompletterande stödundervisning. Denna nya verksamhet kommer att ligga i egna lokaler, avskilt från skolans ordinarie verksamhet. I den ordinarie undervisningen organiseras svenskundervisningen på tre nivåer där nivån anpassas efter elevernas förutsättningar. Nyanlända elever slussas över till ordinarie undervisning enligt följande. Innan en elev förs över har man kontakttid i tilltänkt klass för att säkerställa att eleven kan följa med i undervisningen. Dessutom utförs före överflyttning, ett digitalt nationellt prov utformat av i svenska, engelska och matematik för den årskurs som skall påbörjas, detta för att säkerställa att eleven kan följa undervisningen. På så vis erhålls likvärdig standard i alla kommuner istället för det godtycke som råder . Läraren i den mottagande klassen får på så sätt en mer homogen grupp, vilket främjar studiero och undervisningens kvalitet. Efter skoldagen förblir förberedelseskolan tillgänglig för de överflyttade elever som känner att de behöver extra stöd med det egna språket som referens. Detta är möjligt eftersom förberedelseskolan har knutit till sig tvåspråkig personal enligt ovan. På så vis kommer överflyttade elever också i kontakt med nyanlända elever och blir en inspirationskälla för dessa. Vi är övertygade om att denna form av förberedelseskola gynnar både befintliga elever i den vanliga skolan samt nyanlända som kan tillägna sig det svenska språket och de svenska värderingarna i sin egen takt. Satsning i matematik, svenska, engelska och naturvetenskap i 24–25) är ett ingenjörsland. Det svenska välståndet bygger i hög utsträckning på ett framgångsrikt exploaterande av tekniska innovationer. Mot bakgrund av matematikens och naturvetenskapens oersättliga betydelse för tillgången på goda ingenjörer är det olyckligt att intresset för och kunskaperna i matematik och naturvetenskap fallit drastiskt, vilket flera internationella kunskapsundersökningar visar. Vi vill därför att timplanen i matematik för delas upp årskursvis. Detta för att öka möjligheterna att upptäcka elever som halkat efter i undervisningen, men också för att tydliggöra vad eleverna skall ha lärt sig efter varje årskurs. vill också att en nivågruppering av matematik införs på två nivåer, en särskild och en allmän nivå. På samma sätt skall svenska och engelska nivågrupperas. Denna nivågruppering skall ske från och med årskurs fyra. Det är orimligt att begära att alla elever skall lära sig i samma takt. Med en undervisning där en nivågruppering inte sker riskerar elever som lär sig lite långsammare att hamna efter i undervisningen och tappa sugen. De elever som lär sig lite snabbare riskerar att tappa sugen för att de saknar utmaningar. 26) avvisar med bestämdhet förslag om att ta bort läxor som ett naturligt och avgörande inslag i lärandet. I stället skall elever erbjudas läxhjälp. I de lägre årskurserna skall fritids erbjuda detta i möjligaste mån. Kunskapssatsning i svenska språket 27–28) Samtalsspråket i den svenska skolan bör alltid vara svenska när nyanlända elever väl har lämnat förberedelseskolan, undantaget språklektioner givetvis. Att prata svenska med sina svenska och utländska kamrater på ett vardagligt sätt under skoltid är kanske det effektivaste sättet att lära sig det nya språket. En förstärkt svenskundervisning skall också ges till elever med svårigheter i det svenska språket där resurserna tas från den nuvarande modersmålsundervisningen. Inför olika kompetensnivåer i introduktionsprogrammet 29) finns det fem introduktionsprogram i gymnasieskolan. Syftet med programmen är att obehöriga elever ska ges möjlighet att komma in på ett nationellt program eller få ett arbete. Ett av de fem programmen är språkintroduktionsprogrammet. Det är ett program som är till för ungdomar som har anlänt till . Utbildningen har därför stort fokus på det svenska språket. Det stora antalet nyanlända har påverkat programmet på ett negativt sätt. Skillnaderna i förkunskaper hos eleverna på programmet skiljer sig kraftigt åt, alltifrån elever som har genomgått grundskola till elever utan tidigare skolgång. Att mängden elever har ökat kraftigt gör förstås situationen ännu svårare. För att ge varje individ en större chans att lyckas bör därför en ny nivåindelning införas i dessa program. Vi vill dela upp eleverna i två olika grupper; de som har genomgått grundskola och de som inte har genomgått grundskola. 30) vill utöka idrottsundervisningen så att eleverna erhåller en stunds fysisk aktivitet . Vikten av god hälsa och ökad rörlighet ska betonas. För att säkerställa att barnen i skolan får tillräckligt med motion bör också fler idrottstimmar införas. Idrottsundervisningen bör dock vara organiserad så att den stimulerar till rörlighet och motion, mer än enbart tävling och prestation. Till stöd har vi bland annat det så kallade . Det startade som ett samverkansprojekt mellan skola, idrottsföreningar och forskning. Detta projekt visade att barn och ungdomar som fick en timmes fysisk aktivitet förbättrade sina studieresultat. Störst var skillnaden för pojkarna. Andra positiva bieffekter av den ökade rörligheten är att koncentration, inlärningsförmåga, självförtroende och social förmåga ökar, som denna modell kan användas som ett led i att bekämpa den ökande barnfetman. Samarbete mellan skolan, föreningslivet och näringslivet 31) Vi vill också se en utökning av där även näringslivet deltar tillsammans med idrottsföreningar, dels för att frigöra tid för lärarna men också för att knyta näringslivet närmare skolan. Med både föreningslivet och näringslivet med i skolans verksamhet kan eleverna få stimulans med både fritid, verklighetsanknytning och tankar på framtida yrkeskarriärer. Betona det svenska kulturarvet 32) Skolans roll är inte bara att vara kunskapsförmedlare utan till stor del också att förmedla en djupgående förståelse och acceptans för vårt svenska kulturarv – från en generation till en annan. I kulturarvet ingår det svenska folkets gemensamma historia, kultur, traditioner, normer, värderingar, språk och religion. Dessa är de byggstenar vilka menar utgör grunden för ett tryggt och stabilt . Utan goda kunskaper om dessa byggstenar, och då framförallt gemensamma normer, värderingar och språk, är det svårt, om inte omöjligt, att bli en naturlig del av det svenska samhället. Skolan bör därför betona kärnfamiljens betydelse, tidigare generationers samlade kunskap och erfarenhet, den kristna etiken samt inte minst den västerländska humanismens centrala betydelse i vårt samhälle. 33) har allt fler svenska skolor valt att avveckla sina traditionella skolavslutningar. Motivet för att avveckla de traditionella skolavslutningarna är oftast att skolan ska vara religiöst neutral och att invandrade elever med annan trosuppfattning kan känna sig kränkta. anser att de traditionella skolavslutningarna är en viktig del av det svenska kulturarvet och följer traditionen om läroplanens värderingar om västerländska traditioner och humanism. menar därför att landets skolor bör åläggas att ordna traditionella avslutningar för de elever och föräldrar som så önskar. Motverka åldersklyftorna i samhället 34) I dagens samhälle, speciellt i urbaniserad miljö, har banden mellan generationerna tunnats ut och den naturliga relation som till exempel barn hade med farmor eller morfar har försvunnit. menar här att något viktigt har försvunnit som påverkar både socialiseringen och livskvaliteten. Ett sätt att åtminstone i någon mån åtgärda detta är att inrätta ett så kallat klassmorfarsystem där den äldre generationen bjuds in till skolorna eller att klasser bjuds hem till någon morfars äldreboende. En klassmorfar bör inrättas på varje skola som sköter och organiserar detta. Vi är säkra på att vår äldre generation blir en värdefull resurs i dagens svenska skola. Demokrati och respekt samt kritiskt och konstruktivt tänkande 35) Skolan ska lära ut den djupa innebörden av demokrati och respekt för andras åsikter samt stimulera till kritiskt och konstruktivt tänkande. Reflektion kring etiska och moraliska frågor är också nödvändiga inslag i skolans uppdrag. Kritiskt och självständigt tänkande ska uppmuntras – inte bestraffas. Vidare bör etik och moral betonas mer än , så att eleverna lär sig att samarbeta, visa hänsyn, kamratanda och ärlighet. I enlighet med detta skall läroplanerna Lpfö 98 samt LGR 11 ändra sina skrivningar om diskriminering. I nuvarande skrivelser står det att diskriminering inte får förekomma på grund av kön, etnisk tillhörighet eller religion. Självfallet skall politisk åskådning och politisk partitillhörighet inte heller utgöra grund för diskriminering, vilket skall föras in i nämnda läroplaner. 36–38) För att öka förståelsen för och förmedla vikten av ett hållbart och ekologiskt samhälle samt betydelsen av ett bevarande av vår biologiska mångfald ska elevernas miljömedvetande stimuleras. Vi bör vidare sträva efter att skolmaten genomgående ska ha högt näringsvärde, vara svensk- och närproducerad, ekologiskt framställd och tillverkad på plats. Maten skall vara gratis för alla elever, på såväl grund- som gymnasieskola, detta eftersom en viktig förutsättning för kunskapsinhämtning är att kroppen har nödvändigt bränsle i form av näringsrik mat. Kött från djur som slaktats utan bedövning ska inte få förekomma i svenska skolor. vill att skolmaten tillagas på plats och att maten i möjligaste mån är lokalt producerad. Därför vill vi att alla skolor skall ha ett tillagningskök, inte ett mottagningskök. Vi vill ge statliga stimulansbidrag där det skall finnas utrymme för både genomförandet av ombyggnad samt en medvetenhet om att handla lokalt/svenskt innebär dyrare pris då våra djurhushållningsregler är hårdare än i övriga . 39) har som målsättning att få en så effektiv matchning av arbetskraft och arbetsmarknad som möjligt. Som ett led i vår strävan att skapa denna högre grad av matchning ser det som en självklarhet att stärka och effektivisera studievägledningen och yrkesvägledningen i såväl grund- och gymnasieskolan som på komvux. vill att det stipuleras ett maximalt antal elever för vad varje studie- och yrkesvägledare har ansvar för. 40) Många av landets skolor byggdes ungefär och börjar behovet av större renoveringar eller förbättringar bli akut på många håll. Detta då inomhusklimatet i dessa skolor blivit alarmerande dåligt. Det gäller luftkvaliteten såväl som ljusförhållanden eller till och med fuktproblem. I en rapport från och uppskattades upprustningsbehovet till . vill att staten tar ett större ansvar för landets skollokaler då många kommuner inte mäktar med renoveringsbehovet själva. Det är en fråga för både elevernas och lärarnas hälsa och välbefinnande. Ämneskunskaper, vidareutbildning och karriärmöjligheter hos lärare i svenska skolan 41) Kompetensen hos lärarna är mycket viktig. Vi vill att varje ämneslärare skall ha en examen i det ämne han/hon undervisar i samt erforderliga kunskaper i pedagogik. Övrig lärarutbildning vill vi utreda för att se hur den kan bli bättre. inser behovet av en ny lärarutbildning som skall ge de blivande lärarna en mycket bättre kompetens, förståelse och förmåga att hantera digitala arbetssätt, pedagogik och andra verktyg. poängterar vi att de digitala verktygen och möjligheterna, kombineras med traditionella undervisningsmetoder. Denna kombination är vi övertygade om ger absolut bäst pedagogisk effekt. Vidareutbildning av lärare skall ske regelbundet så att lärarna får ökad kompetens, inte bara vidmakthåller den kunskap de fick under sin lärarutbildning. Vi föreslår att denna vidareutbildning finns på två nivåer: en basnivå och en mer avancerad nivå, där basnivån är obligatorisk och den avancerade är frivillig. Lärare som önskar få vara kvar där de är kan göra så men måste genomföra den obligatoriska vidareutbildningen på basnivå. Lärare som önskar få djupare kunskaper men även önskar få möjlighet att framöver bli mentorer för nyare kollegor, genomför den fördjupade utbildningen. Denna genomförs externt på högskola och universitet. Efter avslutad utbildning blir läraren certifierad på en ny högre nivå i utbildningstrappan. skall samtliga lärare (inklusive de som valt fördjupad vidareutbildning) genomgå ett antal timmars intern utbildning, den så kallade basnivån. Denna sker exempelvis via IT-baserade system och/eller föreläsningar. Utöver dessa utbildningar skall forskning uppmuntras. Dessa möjligheter till vidareutbildning och forskning finansieras genom att kommun/friskola söker bidrag från staten. I enlighet med Singaporemodellen vill vi att besök på andra lärares lektioner, med återkoppling efteråt, skall bli en naturlig del av vardagen för lärare i skolan. Att delge varandra och få återkoppling på hur du är i lärarrollen är viktigt för att kunna utvecklas. Vi vill även att rektorerna skall få regelbunden fortbildning och återkoppling. Varje genomförd extern utbildning som en enskild lärare genomfört skall innebära att han/hon därefter kommer komma ett steg upp i en utbildningstrappa. Steget uppåt innebär också att läraren certifieras på den nivån. För att få komma vidare uppåt i trappan krävs att läraren tar det ansvar som förväntas efter genomförd utbildning. Tanken är att denne skall stötta kollegor som befinner sig lägre ner på trappan med återkoppling. Ingen lärare skall kunna klättra till toppen av trappan utan att man har tagit ansvar på respektive nivå. För att komma till toppen av trappan krävs det att du som lärare deltagit i de team som skickats till skolor med sämre resultat. För att kunna komma ifråga som medlem i ett team krävs det att du har avancerat till de högre nivåerna i trappan och har mycket god kunskap och erfarenhet i rollen som lärare och ledare. Teamets uppgift blir relativt omfattande. Det skall se över utbildningsbehovet på skolan och äga hela utbildningsansvaret. Det blir alltså teamet som kartlägger och styr upp fortbildningen på arbetsplatsen. Detta för att vända resultaten som den personal som de ersatt får gå bredvid för att lära sig. Lönen är en del av att öka attraktionskraften för att bli lärare. En god individuell lönesättning är därför viktig samt nödvändig för att kunna konkurrera med näringslivet. För varje steg som läraren tar uppåt följer också ett större ansvar. Om det av någon anledning blir så att läraren inte vill/kan ta detta utökade ansvar, utgår också lönehöjningen som annars skulle följt med uppgiften. För de lärare som väljer att endast utbilda sig internt tillkommer mindre löneökning. Att delta som del i de team som stöttar andra skolor skall vara extra meriterande och ge klart höjd lön. Skolinspektionen ges i uppdrag att genomföra inspektioner och skriva rapport efteråt, av såväl kommunala skolor som friskolor. Rapporterna syftar till att elever och föräldrar lättare skall kunna ta del av respektive skolas betygsnivå men också annan viktig information som antal lärare anställda, utbildningsnivå på dessa och hur övrig organisation ser ut. Alla rapporter skall vara offentliga och publiceras på såväl Skolinspektionens hemsida som på kommunens och berörd skolas hemsida. Statligt övertagande av dysfunktionella skolor 42) Tyvärr finns det skolor, främst i våra utsatta områden, som inte längre fungerar och som inte uppfyller minimikraven när det gäller trygghet och undervisning. Ytterst ansvarig för den enskilda skolan och dess resultat är skolans rektor. En kompetent rektor med gott ledarskap är grunden för en god arbetsmiljö och en väl fungerande verksamhet. I har man precis som i haft problem med ett antal skolor. Där tog man fram ett koncept med så kallade Academy Schools. De skolor som omvandlats till Academy Schools är skolor som haft omfattande problem. Skolorna leds av statligt tillsatta rektorer som fått ett omfattande mandat för att kunna förändra skolorna från grunden. Införandet av pliktskola för gärningsmän som gjort sig skyldiga till grova brott 43) vill att elever som är under förundersökning och utreds för grova våldsbrott eller sexualbrott, som normalt skulle ge fängelse för vuxna personer, skall avskiljas från sin vanliga klass och sättas i en så kallad pliktskola. Vid sådana tillfällen där säkerheten för övriga elever är hotad, eller där gärningsman och brottsoffer riskerar att sitta i samma klassrum eller dela skolgård, skall rektorn besluta om att gärningsmannen skall flyttas till en pliktskola. Orsakerna därför är att utredningstiden för brott begångna av unga personer ofta är mycket lång. brottet utreds kan brottsoffer och övriga elever fara mycket illa. Även om gärningsmannen inte döms till sluten ungdomsvård eller LVU skall ett beslut om pliktskola gälla, detta då nivån för att dömas till ungdomsvård ofta är mycket hög. Om det visar sig att den som blivit föremål för åtgärder är oskyldig skall denne självklart återvända till sin klass. Införandet av en digital elevpeng 44) vill ha en digitaliserad elevpeng och en statligt finansierad elevpeng. Elevpengens nivå bestäms av respektive kommun. Elevpengen varierar därför mycket mellan olika kommuner. Skillnaden mellan olika kommuner kan vara ända . De skolor som har ett större resursbehov beroende på generella faktorer som geografisk plats och socioekonomisk bakgrund hos eleverna får ofta en högre elevpeng. Elevpengen motsvarar därför inte den enskilda elevens faktiska behov. Att till exempel vara utlandsfödd är ingen garanti för att man är i behov av extra stöd. Systemet är nedvärderande på så sätt. Dagens system gällande elevpengen är inte tillräckligt dynamiskt och flexibelt. Om en elev flyttar till annan kommun så uppdateras inte elevpengen direkt varför överflyttningen av elevpengen fördröjs. Om en elev konstateras ha problem eller större behov av stöd måste skolan först ordna ett flertal fysiska möten med berörda personer, såsom kurator och specialpedagog för att kunna bedöma elevens behov. Därefter kan man från skolans sida gå vidare och ansöka om en förhöjd elevpeng för eleven. Det är ett ineffektivt system som inte anpassas efter elevens faktiska behov utan endast utgår utifrån grova parametrar för eleven. vill se ett nytt register baserat på socioekonomiska faktorer som drivs och tas fram av SCB, enligt förslag. Det skulle innebära att alla de personer som arbetar nära eleven, som t.ex. specialpedagoger, skulle notera sina bedömningar av eleven i ett digitalt system. Utifrån dessa bedömningar görs sedan en generell bedömning av elevens faktiska behov och elevpengen uppdateras därefter. Det kommer av sekretesskäl även fortsättningsvis vara endast rektorn som har tillgång till den fulla informationen och utlåtanden om elever. Dagens system som beräknar socioekonomiska och andra faktorer är undermåliga för ändamålet. Se över myndighetsstrukturen i utbildningssystemet 45) styrs det svenska skolsystemet av 53 olika myndigheter. Det anser vi är alltför många myndigheter eftersom det leder till otydlighet och försämrad effektivitet. Vi vill effektivisera myndighetsstrukturen så att inga myndigheter inom utbildningsväsendet har överlappande ansvarsområden. Likaså vill vi slå ihop olika myndigheter där uppdragen kan sammanföras till en gemensam myndighet. vill vi ha en myndighet med ett övergripande ansvar för lägre utbildning. Denna övergripande myndighet ska handplocka de mest kompetenta och mest lämpade opolitiska medarbetarna för att ha ett övergripande ansvar för lärarkåren och kvaliteten inom skolväsendet. På detta sätt uppnår vi såväl synergieffekter och effektiviseringar som leder besparingar och ökad kvalitet. Dessutom uppnås en större tydlighet beträffande vilken myndighet som ytterst har ansvaret för skolfrågorna. En sådan ny skolmyndighet kan dock inrättas först efter det att vårt förslag om att införa ett nytt löne- och incitamentsystem, med en karriärtrappa för lärarna och rektorerna i enlighet med Singaporemodellen, har introducerats. Införandet av frivilliga betyg i folkhögskolorna 46) får elever som studerar på folkhögskolor endast ett studieomdöme efter avslutad kurs. Eleverna kan dessutom välja huruvida de vill få ett studieomdöme eller inte. Det innebär att det finns elever som kan studera på folkhögskola utan att varken få ett omdöme eller ett betyg som bekräftar de kunskaper som de har tillgodogjort sig under studierna. Detta är olyckligt då det kan leda till att eleverna inte har möjlighet att söka in till högskolor eller universitet eftersom man inte har ett betyg att visa upp som bekräftar den kunskap man besitter. Vi anser att detta är orättvist då det kan drabba elever som kanske i ett senare skede vill söka sig vidare till högskola eller universitet. Därför vill vi införa frivilliga betyg för de elever som vill få betyg. Av de lärare som undervisar på folkhögskolor är utbildade och legitimerade. Det finns sålunda lärare som kan betygssätta eleverna. Vi väljer att börja med att introducera frivilliga betyg eftersom vi anser att man bör skynda långsamt med att genomföra denna förändring. Detta för att försäkra oss om att det faktiskt leder till de positiva effekter för eleverna som är avsett. På detta sätt kan vi möjliggöra för de elever som har studerat på en folkhögskola att söka sig vidare till studier på högskola eller universitet. En utökad satsning på Skolinspektionen 47) Skolinspektionen spelar en större roll än för 20, sedan, speciellt med den flora av religiösa friskolor som etablerat sig . Vi vill att Skolinspektionen skall få större resurser och krav på sig att genomföra flera kontroller. Speciellt viktigt är det att utöka de oannonserade besöken.