mot · H4023727 · 2017-05-03 00:00:00 — Bättre villkor för utbildning och omställning mitt i livet Trygghet att lita på En starkare och effektivare polis Minst 25 000 poliser och ytterligare civilanställda m.m. Lönesatsning och utrustningslyft polisen Insatser mot terrorism och omvärldshot Ökade resurser till FRA, Must och Åtgärder för att förebygga extremism Ökade resurser till Försvarsmakten En trygg gemensam välfärd Sänkt skatt för pensionärer Summa besparingar t.f.a. –8,47 –9,29 --9,57 Total reformer + besparingar t.f.a. Nej till regeringens utgiftsökningar Nej till byggsubventioner m.m. Nej till regeringens arbetsmarknadspolitik Nej till höjda bidrag Nej till kommunala klimatprojekt Nej till ökade myndighetsanslag Omprioritering integration, jobb och näringspolitik Höjd moms från till Skatte- och tulltillägg samt höjd referensränta Bistånd enligt ENS 1994 Nedsatt rikthyra för myndigheter i Summa finansiering och budgetförstärkningar Netto satsningar och budgetförstärkningar Plan för ett starkare plan för ett starkare samlar inriktningen på de konkreta reformer som bedömer kommer att krävas för att dels uppnå de uppsatta jobbmålen, dels möta de utmaningar för välfärden och tryggheten som står inför. Reformerna i plan grundar sig i idén att alla, oavsett vem du är eller var du kommer ifrån, ska kunna växa och komma till sin rätt. Men också i den grundläggande värderingen att alla som kan ska delta och bidra efter bästa förmåga. Ansvar för ekonomin med minskade bidragskostnader Vår plan för ett starkare börjar med en stark ekonomi. En stark offentlig ekonomi är grundläggande för att skapa tillväxt och välstånd. Det gör att människor och företag vågar konsumera och investera i och att staten kan låna upp medel till goda villkor. Det skapar i sin tur förutsättningar för att fler jobb ska växa fram. En stark ekonomi ställer krav. På oss, på varandra och på att man prioriterar. Den lovar inte allt till alla. Om man väljer att låna till nya utgifter i stället för att prioritera starka statsfinanser går det snabbt utför. När nästa kris slår till är vägen till höga skuldnivåer kort och resan kan gå fort. Vägen tillbaka efter en kris är lång och smärtsam. plan för ett starkare grundas i att alltid ska ha god ordning i de offentliga finanserna. föreslår därför följande: Tack vare bl.a. det finanspolitiska ramverket hade överskott i de offentliga finanserna när vi gick in i finanskrisen, och kunde bedriva en aktiv finanspolitik för att upprätthålla efterfrågan och sysselsättningen under krisåren. Svensk ekonomi behöver nu föras tillbaka till överskott. avser att finansiera nya reformer för budgetåret för krona och når därmed det nya överskottsmålet . De offentliga finanserna pressas av ett växande utgiftstryck. Utgifterna för migration och etablering kommer att ha femdubblats medan utgifterna i sjukförsäkringssystemet nästan kommer att ha fördubblats . Stora oplanerade utgiftsökningar i bidrags- och transfereringssystemen måste hejdas. Bekämpa bidrags- och skattefusk. Skattepengar ska användas effektivt och rätt. I vår plan för ett starkare agerar vi mot den som smiter från skatt eller fuskar med bidrag. Där ingår också att resurserna till välfärden ska användas effektivt och att hög kvalitet ska levereras, oavsett vem som driver verksamheten. Arbete och ansträngning ska alltid löna sig Motsvarande närmare en miljon människor befinner sig i utanförskap och bidragsberoende. Att bryta det nya och växande utanförskapet är avgörande för att ska fortsätta att vara ett starkt och sammanhållet land. Utgångspunkten för finanspolitik är att alla som kan arbeta ska ha ett jobb att gå till. Detta bygger på att alla som bor i gör vad som krävs för att komma i arbete eller försörja sig själva. Det svenska samhället håller ihop eftersom vi förväntar oss, och litar på, att människor gör rätt för sig. Det ställer också krav på att den ekonomiska politiken skapar förutsättningar för att det ska fungera. Genom att göra det mer lönsamt att arbeta, höja kraven på egna ansträngningar och öppna fler vägar in på arbetsmarknaden ser vi till att håller ihop och att det växande utanförskapet i utsatta grupper kan brytas. föreslår därför följande: Det ska alltid löna sig att arbeta. har fortsatt höga skatter för dem med låga inkomster. Det håller tillbaka sysselsättningen och förvärrar jobbklyftan. Därför behöver skatterna bli lägre för de som arbetar och särskilt för de med låga inkomster. föreslår sänkt skatt för alla som jobbar, med särskild förstärkning för låga inkomster. För en lokalvårdare innebär det en genomsnittlig skattesänkning på nästan , för en bussförare nästan . För personer med försörjningsstöd kan marginaleffekterna att gå från bidrag till arbete vara stora. För att egna ansträngningar för att få det första jobbet ska löna sig bättre bör den jobbstimulans som finns i försörjningsstödet utökas. För en ensamstående tvåbarnsförälder som får ett halvtidsjobb som vårdbiträde skulle detta kunna innebära ytterligare i ökad inkomst . En jobbstimulans bör också införas i asylsökandes dagersättning. Bidragsreform i fyra delar. De svenska bidragssystemen ska alltid hjälpa den som behöver stöd, men ska uppmuntra till arbete. När bidrag staplas på varandra kan den samlade bidragsinkomsten bli så hög att steget in på arbetsmarknaden försenas eller helt uteblir då det inte lönar sig att arbeta. För att stärka arbetslinjen bör a-kassans roll som omställningsförsäkring stärkas och tiden för a-kassa kortas från 13,5 . bör en bortre tidsgräns införas i aktivitetsstödet, som ofta följer på a-kassa. vill också införa ett bidragstak i försörjningsstödet och etableringsersättningen för att säkerställa principen att ingen som kan jobba ska tjäna mer på bidrag än på arbete. Dessutom vill öka kvalificeringen in i bidragssystemen. Full kvalificering till svenska bidrag ska ske genom arbete eller genom permanent och laglig bosättning i landet. Aktivitetskraven i dagens bidragssystem bör stärkas och omfatta fler. Socialtjänstlagen bör skärpas så att alla kommuner ska ställa krav på motprestation, normalt på heltid, för den som får försörjningsstöd. Det ska vara ett krav att söka jobb i hela landet. Alla kommuner ska också göra regelbundna hembesök. Krav på att som nyanländ delta i etableringsinsatser bör även vara en förutsättning för att erhålla permanent uppehållstillstånd om man står utanför arbetsmarknaden. En utbildningsplikt för nyanlända vuxna som inte har grundskolekompetens bör införas. Sänk trösklarna och förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Ett stort hinder för många som befinner sig i utanförskap är att deras kunskaper inte räcker till på arbetsmarknaden. Trösklarna måste sänkas så att alla i kan ta steget in på arbetsmarknaden eller komma tillbaka till arbete. Att fler jobb växer fram för personer med begränsad utbildning är centralt för att bryta utanförskapet. Att regeringen sänkt taket i RUT-avdraget och begränsar nystartsjobben gör det svårare för de som har allra svårast att komma in på arbetsmarknaden. vill förstärka nystartsjobben och tredubbla taket i RUT-avdraget för att sänka trösklarna för dem som behöver det allra mest och öka antalet enkla jobb. Fler vägar in på arbetsmarknaden behöver också skapas. Många arbetsgivare känner osäkerhet inför att anställa personer utan erfarenhet av den svenska arbetsmarknaden. För att öka möjligheten att lära sig jobbet på jobbet bör en ny tidsbegränsad anställningsform med utbildningsinslag, förstajobbetanställningen, införas. Även matchningsanställningar för långtidsarbetslösa krävs, som hjälper arbetssökande och arbetsgivare att matcha behov och kompetens till en låg risk och med ett väl utbyggt stöd. Möjligheterna att rusta sig med ny kunskap måste också förbättras. Den totala tiden som nyanlända kan ingå i etableringsreformen bör utökas från till . En ny yrkesutbildning bör införas med starkare koppling till anställning. Yrkesvux och lärlingsvux bör byggas ut enligt plan. En trygg gemensam välfärd med nolltolerans mot dåliga skolor En väl fungerande och tillgänglig välfärd är en grundläggande del i ett som håller ihop, där alla ges lika förutsättningar. Vi vill värna den svenska lösningen med en gemensamt finansierad välfärd som alla medborgare har rätt till, och där många olika typer av utförare tillåts bidra. behöver välfärden utvecklas. Sjunkande resultat i skolan, tillgänglighetsproblem i hälso- och sjukvården, kvalitetsbrister inom äldreomsorgen samt utmaningar för äldre att få ekonomin att gå ihop pekar på fortsatt reformbehov. Fler behöver lära sig mer i den svenska skolan. Vägen in i det svenska samhället börjar i skolan. Därför måste den ge tillräckliga kunskaper till alla elever. Kortare undervisningstid gör att svenska grundskoleelever i snitt går mindre i skolan än elever i jämförbara länder. vill öka undervisningen med per dag med start i lågstadiet, och vi vill att lärare ska få utrymme och möjlighet att vara just lärare. vill också att barn till föräldrar med långvarigt försörjningsstöd ska få särskilt stöd genom 30 timmars avgiftsfri förskola från . Skolan ska ha fler och skickligare lärare. Kunskap bygger på hårt arbete och varje timme med en duktig lärare spelar roll. Duktiga lärare ska ha bra betalt, nationella prov ska rättas centralt och fler vägar måste skapas in i läraryrket. Undervisningstiden på lärarutbildningen bör utökas från dagens knappa till uppemot och kvalitetskraven skärpas. Nolltolerans mot dåliga skolor. Skolor med fallande kunskapsresultat bör få skräddarsydda åtgärdspaket genom Skolinspektionen för att vända utvecklingen. Men om det ändå inte räcker för att lyfta resultaten vill vi möjliggöra för att ta över dem – och, om det behövs, lägga ner dem. Sänk skatten för pensionärer. För att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för pensionärer med lägre inkomster föreslår att det förhöjda grundavdraget för personer som fyllt förstärks. Förslaget innebär särskilt stor skattesänkning för personer med låga inkomster. Minska köerna och stärk kvaliteten i sjukvården. vill återinföra den prestationsbundna vårdgarantin för att minska köerna i sjukvården. krävs satsningar på kompetensförsörjning och att primärvårdens uppdrag stärks. För att skapa tillväxt, välstånd och jobb i hela krävs goda villkor för innovation, entreprenörskap och företagande. Jobb och tillväxt uppstår inte i ett vakuum. Det skapas när det går att anställa till rimliga villkor jämfört med konkurrenterna och skatterna inte är för höga. Det skapas när man kan bygga, bo, resa och transportera varor i hela landet. Svensk konkurrenskraft har varit i internationell toppklass. relativa försprång minskar dock i takt med att andra länder utvecklas allt snabbare. Företagare listar tillgång på kompetens och regelkrångel som de största hindren för tillväxt. Andra bedömare pekar ut arbetsmarknaden och utbildningssystemet som problemområden. För att upprätta goda villkor för jobb och tillväxt behöver göra mer. I vår plan för ett starkare ingår att företag ska vilja flytta hit, inte härifrån. föreslår därför följande: Nej till regeringens skattehöjningar. säger nej till regeringens skadliga skattehöjningar på jobb och företagande. De aviserade förslagen om ökad statlig inkomstskatt, en ny flygskatt, höjd skatt på småföretagare och höjd fordonsskatt uppgår till 2018, och vid full utbyggnad. Förslag för fler bostäder och en rörligare bostadsmarknad. Bostadskrisen i är ett allvarligt problem som begränsar människors möjligheter att flytta till jobb och utbildning och företagens möjlighet att växa. För att öka rörligheten på bostadsmarknaden bör taket för uppskov på inbetalning av skatt vid bostadsförsäljningar slopas permanent och räntan på uppskovet sänkas. föreslår också kraftiga regelförenklingar för att få i gång byggandet och öka rörligheten i bostadsbeståndet. Bättre villkor för entreprenörskap och företagande. Det ska vara enkelt att starta företag i . Kravet på aktiekapital bör halveras och rätten till tjänstledighet för att starta företag bör förlängas till . föreslår också riktade satsningar på företagsrådgivning till utrikes födda. Möjligheterna att anställa personal från andra länder bör förbättras genom att ett mål införs för handläggningstider vid arbetskraftsinvandring. För att särskilt underlätta för små och växande företags rekrytering av kompetent arbetskraft vill vi införa nya och mer generösa regler för personaloptioner i tillväxtföretag. Att vägarna fungerar för tunga transporter är avgörande för svensk exportindustri. vill möjliggöra tyngre och mer klimatsmarta transporter. Hållbar tillväxt som värnar miljö och klimat. Vetenskap, tillväxt och innovation är grunden för att klara världens utmaningar på miljö- och klimatområdet. prioriterar effektiva klimatsatsningar och avser därför att stärka de internationella klimatinvesteringarna. Dessutom bör resurser gå till effektiva styrmedel som bidrar till teknikutveckling och förändrat beteende. Därför vill vi bl.a. stödja supermiljöbilspremien och införa avdrag för klimatkompensation. Vi vill också fortsätta utbyggnaden av laddstolpar. Dessutom vill vi stärka forskningen inom lagring av koldioxid (CCS). Goda villkor för landsbygden. Regeringen har aviserat kraftiga skattehöjningar på avstånd och resor. Detta slår särskilt hårt mot landsbygden, där bilen ofta är nödvändig för att ta sig till jobbet, skolan och fritidsaktiviteter. Alla de som är beroende av långa resor för jobb och försörjning ska inte missgynnas för att de bor utanför storstäderna eller långt ifrån en tågstation. Därför avser att säga nej till flygskatt, höjd fordonsskatt och indexeringen av bensinskatten. Trygghet att lita på För många i är det alldeles för nära till otrygghet. Det finns 53 områden i där tryggheten allvarligt brister. Befolkningsökningen och samhällsutvecklingen gör att flera viktiga samhällsfunktioner behöver förstärkas. finns ökande militära hot i vårt närområde som måste tas på allvar. kommer aldrig att acceptera att samhället abdikerar från tryggheten. I vår plan för ett tryggare ingår att samhället ska vara starkt för alla, överallt. Då får vi inte acceptera otrygghet någonstans. behövs kraftfulla insatser för att bryta utvecklingen. föreslår därför följande: För att ska fungera behövs en effektiv och välfungerande polis. Men syns allvarliga brister. Brottsuppklaringen är den lägsta . Därför behövs minst 5 000 fler poliser . Resurser behöver också frigöras för polisiärt arbete och brottsbekämpning. Därför föreslår att polismyndigheten ska få fler civilanställda. Resurser tillförs dessutom för att utöka utrymmet för att höja polisernas löner med motsvarande . Poliser och annan blåljuspersonal måste få möjlighet att göra sitt jobb. När angrepp riktas mot väsentliga samhällsfunktioner bör det leda till strängare straff. Vi vill skärpa straffen mot den som använder våld mot blåljuspersonal eller mot deras fordon. Bekämpa terrorism och höj beredskapen. Radikalisering, våldsbejakande extremism och terrorism utgör ett hot mot såväl människor som stater och ytterst mot de värderingar som vårt samhälle vilar på. Det kan aldrig accepteras. vill att Säkerhetspolisen ges nödvändiga verktyg för att motverka och lagföra terrorismrelaterad brottslighet. Det är också viktigt att säkerställa att polisens nationella insatsstyrka tillförs tillräckliga resurser för att kunna göra insatser mot terrorister på två eller flera ställen i landet. Vi vill dessutom ge ett särskilt uppdrag och ökade resurser för att utreda finansieringen av terrorism. Vi satsar också resurser på Must och FRA för att stärka arbetet med signalspaning. Stärk försvaret och ta nästa steg mot ett Natomedlemskap. De satsningar på försvaret som försvarsbeslutet innebär är nödvändiga och ett viktigt steg för att stärka försvarsförmåga. Det är dock inte tillräckligt för att kunna möta den osäkra utvecklingen i närområde. vill satsa ytterligare på försvaret , och vi vill att går med i Nato. Inriktningen för finanspolitik är att genomföra reformer för att varaktigt öka sysselsättningen och pressa ned utanförskapet. Nedan beskrivs sysselsättningseffekterna av de prioriterade reformerna som föreslår i vårmotionen. Inför och i samband med budgetmotionen 2018 kommer att återkomma med fler förslag för att ytterligare stärka sysselsättningen, pressa tillbaka utanförskapet och minska jobbklyftan. En politik för högre sysselsättning måste stimulera utbudet av arbetskraft. Det finns inte en fast mängd arbetstillfällen i ekonomin, utan antalet arbeten beror på lång sikt av hur många människor som vill och kan arbeta och på hur väl arbetsmarknaden fungerar. Enligt anpassar sig sysselsättningen nästan exakt proportionellt efter arbetskraften, dvs. om arbetskraften ökar med en procent, ökar sysselsättningen med en procent. För att arbetsutbudet snabbt ska omsättas i sysselsättning kan ytterligare åtgärder behövas. I figur 16 sammanfattas de förväntade långsiktiga sysselsättningseffekterna av de större reformerna som presenteras i vårmotionen. Bedömningarna baseras på befintlig forskning kring effekterna av de förändringar och åtgärder som presenteras. Kunskaperna kring effekternas storlek, och särskilt hur snabbt de uppstår, är dock inte alltid fullständiga. I de fall andra bedömare har redovisat sysselsättningseffekter för de föreslagna reformerna presenteras dessa. Utöver de reformer som redovisas i tabellen kommer även andra förslag som exempelvis en reformerad arbetsförmedling, begränsningen av aktivitetsstödet och ökade aktivitetskrav i försörjningsstödet på lång sikt att bidra till att sysselsättningen ökar. större utbudsstimulerande reformer i vårmotionen är följande: har fortsatt höga skatter för dem med låga inkomster. Det håller tillbaka sysselsättningen. Därför behöver skatterna bli lägre för de som arbetar och särskilt för de med låga inkomster. föreslår sänkt skatt för alla som jobbar, med särskild förstärkning för låga inkomster. Ett förhöjt jobbskatteavdrag för äldre ökar drivkrafterna för äldre att arbeta, vilket är centralt med en åldrande befolkning. När alliansregeringen införde åtgärden bedömdes den leda till 6 000 fler sysselsatta. vill vi bredda reformen till att också omfatta personer som har fyllt vid beskattningsårets ingång. För att säkra att arbetslöshetsförsäkringen förblir en försäkring som ger tillfällig ersättning då människor drabbas av arbetslöshet bör den präglas av en tydlig arbetslinje. föreslår därför en stramare arbetslöshetsförsäkring som upprätthåller drivkrafterna att gå från bidrag till arbete. Sjukfrånvaron har ökat markant, trots att svenskarnas allmänna hälsotillstånd inte försämrats. Också i sjukförsäkringssystemet bör det finnas tydliga drivkrafter och stöd att återvända till arbete. Därför återinför den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen som regeringen tog bort och föreslår en stramare sjukförsäkring från dag 90 och framåt. Både och Inspektionen för socialförsäkringen anser att tidsgränsen borde vara kvar och avstyrkte regeringens förändring i sina remissyttranden. föreslår också åtgärder för att öka efterfrågan på arbetskraft genom att bl.a. sänka anställningskostnaderna för grupper som står längre ifrån arbetsmarknaden och stimulera efterfrågan på hushållsnära tjänster som också är viktiga för personer med svag förankring på arbetsmarknaden. större efterfrågestimulerande reformer är följande: Socialavgiften (den särskilda löneskatten) för äldre avskaffas. Genom att anställningskostnaderna sänks för äldre ökar arbetsgivarnas incitament att behålla människor högre upp i åldrarna i anställning. Figur 16 Varaktiga effekter av politik på sysselsättning och årsarbetskrafter jämfört med vårpropositionen 2017 Sänkt skatt för alla som jobbar, med förstärkning för låga inkomster Förhöjt jobbskatteavdrag för äldre Nej till höjd socialavgift för äldre Källa: , , , egna beräkningar. 7 Ansvar för ekonomin med minskade bidragskostnader Tack vare en ansvarsfull ekonomisk politik hade betydande överskott i de offentliga finanserna när vi gick in i finanskrisen och kunde bedriva en aktiv finanspolitik för att upprätthålla efterfrågan och sysselsättningen under krisåren. Svenska offentliga finanser behöver nu återigen föras tillbaka till överskott så att vi är förberedda och kan möta nästa kris när den slår till. Det nya överskottsmålet ska respekteras Regeringen ser med prognosen i vårpropositionen ut att, även utan ny politik, närma sig det nya överskottsmålet. Överskotten i de offentliga finanserna är dock relativt låga – mindre än hälften av vad de var innan finanskrisen slog till 2008. Säkerhetsmarginalerna är därför små inför nästa kris. Erfarenheten från budgetpropositionen 2017 var tyvärr att regeringen trots högkonjunktur valde att underfinansiera budgeten med . Både och kritiserade regeringen och menade att en stramare finanspolitik hade krävts. Det finns en betydande risk att vi ser ett liknande scenario , där regeringen medvetet gör avsteg från överskottsmålet. Det gör mer sårbart när nästa kris slår till. och Alliansen kommer inte att följa denna väg. Som beskrivs i kapitel 3 gör och Alliansen bedömningen att finanspolitiken fortsatt bör vara stram, för att så snabbt som möjligt uppnå överskottsmålet. Alliansens bedömning är därför att nya reformer för ska finansieras krona för krona. Tillsammans med de automatiska budgetförstärkningar som enligt regeringen kommer att ske bedömer Alliansen därmed att överskottsmålet nås 2018, förutsatt att ekonomin är i balans. Det kräver en stram politik som dels hejdar utgiftsutvecklingen i transfereringssystemen, dels prioriterar resurser till de mest angelägna problemen som står inför. Utgifterna för migration och etablering kommer att ha femdubblats medan utgifterna i sjukförsäkringssystemet nästan kommer att ha fördubblats . Stora oplanerade utgiftsökningar i bidrags- och transfereringssystemen måste hejdas. Utgifterna riskerar att tränga undan satsningar för att stärka välfärden eller försvåra möjligheterna att bygga upp säkerhetsmarginaler inför nästa kris. Arbetslinjen behöver stärkas i bidragssystemen och sociala förmåner måste i högre grad bygga på kvalificering genom jobb eller permanent bosättning. Dyr arbetsmarknadspolitik som inte leder till jobb bör avvecklas. Dessa förslag beskrivs närmare i kapitel 8 och 13. Vi lägger all kraft på hur vi når jobbmålen, bryter utanförskapet, hur vi förbättrar skolan, hur vi stärker konkurrenskraften och hur vi säkerställer tryggheten i hela , som vi värnar det finanspolitiska ramverket. Bekämpa fusk och missbruk i skatte- och bidragssystemen I ska alla göra rätt för sig. De som utnyttjar systemen för fusk och missbruk tar sig rätten att leva på andras bekostnad. Det gäller både de som inte betalar skatten som de ska och de som tar emot bidrag som de inte har rätt till. Fusk och missbruk kan aldrig accepteras. Regeringens insatser mot skattefusk är otillräckliga och fokuserar delvis på åtgärder som inte kommer att få någon eller mycket begränsad effekt. Det är bra att frågan om bidragsfusk nu utreds, men de skarpa förslag som vi lagt på bordet bör genomföras . vill öka tempot med att skärpa kontrollen och vidta effektiva åtgärder för att göra det svårare att fuska. Stärk legitimiteten i skattesystemet och försvåra att pengar göms undan Att motverka skatteflykt och aggressiv skatteplanering är centralt. Enligt försvinner i skatt. har över 40 internationella skatteavtal passerat bord och lett till ett kraftigt ökat nettoinflöde av kapital från länder med vilka har avtal. Men det går inte att luta sig tillbaka; skatteflykten riskerar att hitta nya vägar. Därför bör och arbete med att bekämpa skattefusk stärkas. Ett prioriterat uppdrag för är att identifiera nya länder som används för skatteflykt. Skärp skattetilläggen för dem som fuskar med skatten skattesystem bygger till stor del på uppgifter som enskilda individer själva har lämnat in. öppnade redan i budgeten för en höjning av skattetillägget för de som fuskar. Konsekvenserna för den som väljer bort att betala skatt ska vara tydliga. Skattetillägget bör därför höjas.