mot · H5023685 · 2017-10-05 00:00:00 — Det är viktigt att barn och familjer, särskilt de som bor i brottsbelastade områden eller befinner sig i en svår situation, får tidig hjälp, men de ungdomar som ändå begår brott ska ha en snabb och tydlig reaktion från samhället. vill införa jourdomstolar som gör att unga kriminella kan ställas inför en domare och mötas av en omedelbar reaktion på sina brott. En utredning ska återkomma med förslag kring detta . Unga vuxna har samma rättigheter och skyldigheter som andra myndiga medborgare i . Dessa måste därför ta ansvar för sina handlingar. har tillsammans med de andra allianspartierna fått igenom ett tillkännagivande till regeringen om att se över straffrabatten för unga vuxna . Regeringen har öppnat upp för att förändra regelverket och vi förutsätter att de kommer att följa tillkännagivande. Det är särskilt viktigt att se över straffrabatten för unga återfallsförbrytare och unga som har begått grova brott. En ung person som har begått ett brott släpps ofta väldigt snabbt, inte sällan för att det råder brist på platser vid ett tvångsomhändertagande enligt LVU. När det gäller allvarlig och upprepad brottslighet behöver man lättare kunna frihetsberöva och flytta på unga kriminella, som utgör en fara både för sig själv och för andra. vill att regeringen agerar för att säkerställa att samhället har effektiva verktyg för att ungdomar som behöver förflyttas från skadliga miljöer kan omhändertas så snabbt som möjligt. När våldtäktsmän eller våldsmän döms till så låga straff att de kan upplevas som kränkande för brottsoffren är det lätt att känna att samhället inte ser allvaret i det brott som har begåtts. För att upprätthålla förtroendet för rättsväsendet är det viktigt att brott ger en påföljd som inte bara ger viss upprättelse för brottsoffret utan också gör det möjligt för kriminalvården att sätta in rehabiliteringsåtgärder som förhindrar återfall i brottslighet. vill att samhället ska markera tydligare mot grova brott och vill därför se skärpta straff för till exempel sexualbrott, brott mot barn, mord och andra grova våldsbrott. Trots upprepade lagändringar använder domstolarna heller inte hela straffskalan ens i ärenden där detta tycks uppenbart. Lagstiftaren har tidigare gjort ändringar som syftat till att skärpa straffen, utan att ändringarna gett önskad effekt. Det behövs ytterligare en översyn av lagstiftningen för att nå en tydlig förändring i straffmätningen. vill också att minimistraffet höjs för vissa brott, till exempel sexualbrott mot barn, så att åklagare i fler fall kan yrka på utvisning. I likhet med bör vi också möjliggöra villkorlig utvisning vilket skulle innebära att man kan bli utvisad senare om man begår ett nytt brott inom efter domen. En av de mest lönsamma inkomstkällorna för den grova brottsligheten är människohandel. Större delen, runt 60–, av de utsatta utnyttjas i sexhandeln, men många tvingas också arbeta på allt från fabriker till restauranger eller nagelbarer. vill att företagens och konsumenternas kunskaper ökar och att det ska bli lättare att välja bra alternativ vid köp av varor eller tjänster. Det kan göras till exempel genom att företag i högre grad öppet redogör för hur de arbetar mot människohandel, till exempel genom en frivillig kvalitetsmärkning. uppdrag gör att de kan komma i kontakt med arbetsplatser där människor utnyttjas i människohandelssyfte. Deras möjligheter att agera är dock begränsade. vill att regeringen ser över möjligheten att ge ett utökat brottsutredande uppdrag och arbetar för ökad gränsöverskridande verksamhet och samarbete EU-länderna emellan. föreslår också att kostsamma utredningsåtgärder ska finansieras gemensamt så att de inte stoppas av att länderna har olika finansiella förutsättningar. vill att brottsofferperspektivet i rättsväsendet stärks. Förtroendet för rättssamhället och brottsutsattas möjlighet till rehabilitering och förmåga att gå vidare är av största vikt för att invånare i ska kunna känna att rättssystemet finns som ett stöd om de skulle råka ut för något. En grundläggande princip är att man som utsatt för brott både ska ha rätt och möjlighet att få bättre information från rättsväsendet. Det måste också finnas professionell personal som kan ta hand om brottsoffret om det behövs. För dem som utsatts för grova brott och efterlevande till personer som mördats kan gärningsmannens permissioner eller frigivning innebära mycket oro och i vissa fall rädsla. Trots detta är det ofta som brottsoffret inte får reda på när frigivning eller permission ska ske. vill att det ses över hur offer för grov brottslighet, och anhöriga till våldsdödade, kan få stöd när en gärningsperson får permissioner eller friges. Det är viktigt att samhället vidtar de mått och steg som är nödvändiga för att de brottsoffer som har tilldömts skadestånd ska få ut detta även från gärningsmän som är ovilliga att betala, till exempel genom att möjliggöra utmätning innan ett skadestånd som gärningsmannen tillerkänts betalas ut till denne. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillse att gärningsmän inte kommer undan sitt skadeståndsansvar. Vid identitetsstöld eller bedrägeri på internet kan den brottsutsatta känna sig maktlös och förtroendet för rättssamhället kan påverkas om polisen lägger ner utredningen snabbt och utan åtgärd. För att fler bedrägerier ska kunna utredas behövs ökade kunskaper inom polisen och mer insyn och samordning mellan myndigheter så att bedrägerierna kan upptäckas. Att många bedrägerier spåras utomlands kräver också ökat polisiärt samarbete inom EU och internationellt. är det vidare svårt att avgöra om en handling är äkta eller falsk och det finns många myndigheter och privata aktörer som utfärdar dem. Det gör det lättare för kriminella att begå brott. Vi vill därför att tillgången till id-handlingar stramas upp. Femton procent av de tillfrågade eleverna i årskurs nio känner sig inte trygga i skolan och ännu fler är rädda för andra elever. vill att skolans skyldighet att omgående flytta elever som allvarligt stör studieron eller tryggheten för övriga elever skärps för att öka känslan av trygghet hos eleverna. Oavsett huvudman ska eleven kunna få hemstudier om hen inte kan flytta till en närliggande skola. På många håll i landet polisanmäls inte brott som begås på skolan, trots att en del av gärningarna är allvarliga. Skolan ska inte utgöra en frizon för brott. En skola är skyldig att anmäla till socialnämnden om de misstänker att det finns fara för ett barns hälsa och utveckling, men anmälningarna rör sällan händelser mellan elever. vill därför att regeringen agerar för att, i likhet med i till exempel och , skolor ska bli skyldiga att polisanmäla om de har skäl att misstänka att ett barn utsatts för sexualbrott eller brott mot liv och hälsa i eller kring skolmiljön. När en person fyller och blir myndig får skolan inte längre kontakta föräldrarna om problem uppstår eller eleven råkar i svårigheter. Detta trots att de som inte fullgör sin gymnasieutbildning har sämre förutsättningar att få ett jobb, ökad risk att hamna i kriminalitet och föräldrarna dessutom fortfarande har ett försörjningsansvar för personen. För att unga personer ska kunna få hjälp och stöd av såväl skola som föräldrar bör skolelever i högre grad förmås ge en fullmakt som gör det möjligt för personalen att vid behov kontakta föräldrar. Både privatpersoner och företagare ska kunna känna sig trygga. har tidigare fått gehör i för att systematiska stölder ska straffas hårt och att straffrabatten ska ses över. vill också att regeringen ser över hur ett tillträdesförbud till butiker som ska kunna stoppa personer som stjäl eller trakasserar personal eller kunder ska kunna införas. Våld i nära relation och sexualbrott Våldtäkt och sexuellt tvång vill ha en nollvision för våld och förtryck i nära relationer och sexualiserat våld. Mycket behöver göras för att nå detta och en del är att införa en samtyckesbaserad lagstiftning och att införa ett oaktsamhetsrekvisit för sexualbrott vilket skulle flytta ansvaret från offret till förövaren. som presenterades föreslog att brottsbeteckningarna våldtäkt och sexuellt tvång skulle ersättas med sexuella övergrepp och sexuell kränkning. ser en risk att sexuella övergrepp i och med detta skulle kunna komma att trivialiseras och att många förövare skulle riskera att dömas enligt de lägre gradindelningarna. Det skulle kunna motverka vår nollvision för våld och förtryck i nära relationer. vill därför att beteckningarna våldtäkt och sexuellt tvång ska kvarstå i sexualbrottslagstiftningen. Våld i nära relation De som i sin yrkesroll kan tänkas komma i kontakt med människor som utsätts för våld i nära relationer måste ha grundläggande kunskaper och förståelse till exempel för den normaliseringsprocess som kan ske. Det behövs löpande utbildningsinsatser som säkerställer att rektorer, lärare och studie- och yrkesvägledare och andra anställda vid skolor har kunskap om och aktivt arbetar mot sexuella trakasserier, könsrelaterat våld och kränkningar. Det behövs också mer spetskunskap hos sjukvårdspersonal om sexuella övergrepp. Som ovan angivits är kunskaperna kring våld i nära relationer för låga. Gång på gång görs missar bland annat hos polisen och kvinnor dödas av män de är eller har varit i en relation med, trots att det hade kunnat undvikas. För att förhindra att misstag upprepas vill att en lex införs som tvingar myndigheterna att genomlysa vad som har gått fel när någon blir mördad på grund av våld i nära relation. Det kan vara svårt för ett brottsoffer att ta steget att polisanmäla våld i nära relation. För att de som polisanmäler ska kunna känna sig trygga vill att anmälaren ska få brottsofferstöd från polisanmälan. I vissa fall tar polisens brottsoffersektion, vittnesskyddet, hand om skyddsbehovet och skyddet skulle kunna öka om denna också tar över delar av ansvar. När den brottsutsatta känner sig trygg kan hen lättare lämna sin situation och eventuellt vittna mot en gärningsman. vill också att elektronisk fotboja ska kunna användas vid fler fall av kontaktförbud. Sexuellt ofredande och andra sexualbrott Anmälningarna för sexuellt ofredande har gått upp med . Det är oacceptabelt. Vi kan aldrig acceptera att flickor och kvinnor utsätts för sexuellt ofredande eller inte kan röra sig i det offentliga rummet utan rädsla för att bli antastade. Det förebyggande arbetet med att bygga respekt, ändra attityder och motverka det språkvåld som förekommer i såväl skolor som övriga samhället är oerhört viktigt. vill också att fler som begår sexuellt ofredande ska dömas. Detta kan bland annat ske genom utökad kameraövervakning, för att säkra bevisning, vid till exempel festivaler, men även genom en större poliskår med resurser nog för att utreda fler fall av sexuellt ofredande. Internetbaserad brottslighet mot kvinnor och barn Internet används i stor utsträckning för att begå brott. Många barn utsätts redan för att vuxna män kontaktar dem i sexuellt syfte. Genom hot och utpressning har barn tvingats begå övergrepp på sig själva. Det finns fall där övergrepp som skett på distans anses kunna utgöra sexuellt övergrepp, men lagstiftningen är inte tydlig. har föreslagit att detta tydliggörs i den nya lagstiftningen. Konsekvenserna för barn som utsätts för övergrepp är desamma oavsett om de sker via nätet eller i verkligheten. vill att regeringen agerar för att en sådan förändring ska kunna ske . Näthat påverkar ofta de som blir utsatta starkt. Inte sällan drabbar det framför allt unga kvinnor. När människor censurerar sig själva för att undvika att bli utsatta för hat och hot riskerar det att påverka demokratin. Lagstiftningen har inte hållit jämna steg med den tekniska utvecklingen och många av de brott som begås, som till exempel förtal, har inte uppdaterats för att stämma överens med modern teknik eller den snabbhet vi kommunicerar med . Polisen utreder heller inte tillräckligt många av de brott det handlar om. Enligt en granskning av lades av de anmälda händelserna ner av polis eller åklagare. Det leder i sin tur till att många känner att det är meningslöst att anmäla. För att motarbeta hot, hat och sexuella trakasserier i alla delar av samhället vill att lagstiftningen skärps när det gäller till exempel olaga hot, förolämpning och ofredande. Barnpornografi är ett hemskt brott som kan påverka det utsatta barnet resten av dess liv. I räknas detta brott som ett brott mot allmän ordning. Straffsatserna är relativt låga och detta tillsammans med att det ofta inte finns någon målsägande gör att brotten inte prioriteras i den grad som är önskvärt. vill utreda om detta brott ska räknas till sexualbrotten. Detta skulle kunna leda till att brottet prioriterades högre och förhoppningsvis leda till fler fällande domar. Vidare leder brottsrubriceringen barnpornografi tanken fel då det inte handlar om pornografi utan om sexuella övergrepp som har dokumenterats. vill därför att regeringen vidtar nödvändiga åtgärder för att ändra brottsbeteckningen till dokumenterade sexuella övergrepp mot barn. finns tekniska lösningar för att stoppa tillgången till barnpornografi. vill att blockeringsverktyg för internetsidor som innehåller barnpornografi ska användas för att stoppa tillgången. Verktyg för att spåra användare som på datorer inom offentlig verksamhet laddar ned eller förvarar barnpornografi måste bli obligatoriska och regeringen bör vidta åtgärder för att skärpa miniminivån på straffet för detta brott. För att kunna fälla gärningsmän för grova brott såsom pedofili och barnpornografi, men även terrorism, krävs verktyg som datalagring för att brottslingar som använder internet ska kunna lagföras. Användningen av denna typ av verktyg måste begränsas till allvarliga brott och följas av tydliga och rättssäkra kontrollinstanser. Människors personliga integritet är viktig och måste skyddas, men människor som begår grova brott kan inte skyddas i integritetens namn. Därför måste lagstiftning som riskerar att påverka integriteten vara transparent med pålitliga instanser för kontroll, tydliga regler för användning och spärrar mot missbruk och ändamålsglidning. Åtgärder mot hedersrelaterad brottslighet Att få leva sitt liv efter eget huvud och önskan, att få älska den man vill, att inte hindras i sina livsval – det är rättigheter som måste gälla alla men som fortfarande inte gäller för alla. Unga kvinnor och flickor, men också en del pojkar och unga män, utsätts för förtryck och brott i hederns namn. De tvingas in i äktenskap eller hindras utifrån gamla föreställningar om heder från att utvecklas på det sätt de vill. Hedersrelaterat våld och förtryck börjar inte med grova brott utan med kontroll, oskrivna regler och kränkande behandling. Brotten som begås har ofta låga straffvärden. vill att hedersmotiv ska ses som en försvårande omständighet så att gärningspersoner får ett skarpare straff. Det skickar också en tydlig signal om att hedersbrott tas på största allvar. En av de mest verksamma åtgärderna för att motverka brott som begås i hederns namn är hotet om utvisning. Att ytterligare tydliggöra allvaret i hedersrelaterad brottslighet är ännu en anledning till att vi vill att fler brott ska ge utvisning och att man ser över möjligheten att döma till villkorlig utvisning. Kunskapen kring hedersproblematik i är alldeles för låg och därför behövs bättre statistik och kunskap kring vilka insatser som fungerar bäst. För att de som utsätts för hedersbrott ska få bättre hjälp och stöd av rättsväsendet behöver i nationella kompetensteam förstärkas och kunskapen om hedersrelaterad problematik hos polis, åklagare, domstolsväsende och målsägarbiträden öka. Hedersrelaterat våld och förtryck är djupt rotat i vissa kulturer och är något som vi inte kan acceptera. vill att regeringen agerar för att alla som kommer till ett svenskt asylboende ska få obligatorisk samhällsundervisning för att de ska få kunskap kring svenska lagar, regler och normer. Att inte delta i denna ska leda till nedsatt dagersättning. Många unga flickor och tjejer förs ut ur för att giftas bort mot sin vilja eller könsstympas. För att förhindra detta vill att regeringen agerar för att införa en skyddslag som gör att en domstol, om det misstänks att en person ska giftas bort eller könsstympas, skyndsamt ska kunna fatta beslut om att man kan straffas om man antingen för en människa ut ur landet, eller inte återför personen. Ett delmoment i denna skyddslag ska vara att ett barns pass tillfälligt ska kunna spärras så att resa till länder där det finns fara för att barnet gifts bort eller könsstympas ska kunna omöjliggöras. Det finns barn vars äktenskap har ingåtts i ett annat land, innan de hade någon anknytning till , och som lever som gifta i . I en rapport från identifierades 132 gifta barn i det svenska mottagningssystemet. De allra flesta var flickor. bedömer att mörkertalet är stort. Regeringen har tillsatt en utredning för att skärpa förbudet mot barnäktenskap. Det är bra och skedde efter påtryckningar från allianspartierna. vill att regeringen agerar för att alla barn ska ha samma skydd i . Omfattningen av barn som tvingas leva under äktenskapsliknande förhållanden i behöver bli tydlig, nationella riktlinjer till alla landets kommuner i hanteringen av ärenden som rör ensamkommande flickor bör sättas upp och åtgärder vidtas för att inget barn ska kunna anses som gift i , även om äktenskapet har ingåtts i ett land där äktenskapet varit giltigt. Vi vet att barnvigslar genomförs i , men vilka som utför dessa och var det sker är oklart. Vi vet också att vissa organisationer eller religiösa samfund på olika sätt accepterar hedersrelaterad brottslighet. anser att detta är oacceptabelt och vill att regeringen vidtar åtgärder för att stoppa offentliga medel från att gå till föreningar eller religiösa samfund som genomför barnvigslar eller sanktionerar annan hedersrelaterad brottslighet. Det finns en stor kunskapsbrist inom skolan när det gäller hur man ska agera om en elev är utsatt för hedersrelaterad problematik. Lärare och andra som kommer i kontakt med barn och unga måste få mer kunskap kring hedersrelaterade frågor och stöd att orosanmäla farhågor om barn- och tvångsäktenskap och könsstympning. vill att alla skolor ska ha en stödfunktion, en uppgift som till exempel kan utföras av skolsköterska eller kurator, som har extra kunskaper kring hedersrelaterade frågor och som kan hjälpa till med orosanmälningar till . Den transnationella dimensionen är viktig vid hedersrelaterade brott. I och arbetar ambassader och konsulat förebyggande och informativt för att stödja polis och åklagare i enskilda ärenden. vill att regeringen utreder hur en tvångsäktenskapsenhet, liknande den Forced Marriage Unit som finns i , som arbetar både nationellt och internationellt utifrån ett brottsförebyggande och ett brottsofferperspektiv, skulle kunna se ut. En sådan skulle bland annat möjliggöra för förhör på ambassader om barn tvingats utomlands för att ingå äktenskapsliknande förhållanden eller när flickor riskerar att utsättas för könsstympning. Åtgärder för att motverka könsstympning Könsstympning är en fruktansvärd tradition. Sedan det förbjöds 1982 har endast två fall lett till fällande domar. Bevisläget är ofta svårt och ingreppet sker inte sällan när barnet befinner sig i ett annat land. Även om det utförts av någon annan finns en stor risk att det sker med vårdnadshavarens goda minne, utan att det är möjligt att döma densamme. vill därför att regeringen vidtar åtgärder för att utreda en lag som gör att vårdnadshavare som misslyckas med att skydda en flicka från könsstympning ska kunna straffas för det. Könsstympning är en tradition som bärs vidare av föräldrarna och det sociala trycket på barnet att inte berätta är stort. Att berätta kan betyda att bli utstött ur familjen och bevisningen som behövs för att få en fällande dom är svår. För att få fler offer att våga anmäla bör livslång anonymitet i rättsprocessen för offren för könsstympning utredas. Det skulle stödja de som inte vågar anmäla. Radikalisering och terrorism är ett hot mot vårt öppna samhälle och vårt sätt att leva. Den terrorrelaterade verksamheten i domineras enligt Säkerhetspolisen av aktörer som är motiverade av våldsfrämjande islamistisk extremism, men även andra extremistiska organisationer inom vitmaktmiljön och den autonoma vänstermiljön kan utgöra ett hot. Personer som mördar av politiska skäl eller i religionens namn ska bekämpas. utsattes för ett fruktansvärt terrordåd där en mördare dödade och skadade oskyldiga människor. Dådet skakade om oss alla och skapade skräck när människor flydde i panik. Det ledde till oro innan man visste att vänner och familj var i säkerhet – och bottenlös sorg hos de som förlorade en närstående. I kampen mot terrorismen måste vi arbeta tillsammans. har två gånger, 2015 och 2017, tillsammans med övriga allianspartier, ingått överenskommelser med regeringen för att tillsammans öka takten i arbetet för att motverka terrorism och stärka vår förmåga att stå emot eventuella framtida terrorattacker. Mycket av det som ingick i den första överenskommelsen, såsom en kriminalisering av terrorresor, att stoppa missbruk av svenska pass, att skärpa åtgärderna mot illegala vapen och att höja straff för handgranater och explosivvaror, har genomförts. Genomförande av åtgärder i terrorismöverenskommelsen Den senaste terrorismöverenskommelsen mellan allianspartierna och regeringen innebär att ytterligare steg tas för att förebygga, förhindra och försvåra för terrorism, liksom för möjligheterna att agera om det värsta skulle hända. Bland annat innebär den att nya tag tas för att till exempel stärka polisens insatsförmåga och för att skärpa säkerhetskontroller av personer som bedöms utgöra ett hot. vill att regeringen tar ansvar för att samtliga delar i terrorismöverenskommelsen ska bli verklighet . Det gäller bland annat svårigheten att åtala människor som återkommer från att ha stridit med en terrororganisation. För att göra det lättare att väcka åtal mot sådana personer är det av yttersta vikt att regeringen utan dröjsmål får en kriminalisering av samröre med terrororganisation på plats. Genom detta skulle det för en fällande dom räcka med att åklagaren kan bevisa att en person på något sätt har hjälpt en terrororganisation på plats i stridsområdet. Även frågan om att stoppa allmänna medel från att gå till våldsbejakande organisationer är av yttersta vikt. Yttrandefriheten är grundläggande och varje människa har rätt att uttrycka sina åsikter, men i de fall dessa åsikter manar till våld, krigsbrott och terror ska inte det offentliga vara med och stödja det. vill att regeringen agerar för att helt strypa tillgången till allmänna medel till organisationer som sprider våldsbejakande och antidemokratiska budskap och att stödjande av terrororganisation kriminaliseras. Åtgärder för att motverka terrorism och radikalisering Vid terrorattacken på i klarade polisen att hantera situationen på ett tillfredsställande sätt. Dock är det tydligt att polisen i en situation som denna eller till exempel vid naturkatastrofer skulle ha god hjälp av en nationell polisreserv till exempel för att skydda viktiga byggnader och hjälpa människor. vill att en nationell polisreserv tillsätts, som ska ersätta den tidigare beredskapspolisen. Denna skulle bland annat kunna inkludera polisutbildade som inte längre arbetar som poliser. Konflikter och åsiktsskillnader ska lösas med demokratiska beslut. Att stödja terrorism kan aldrig accepteras i ett demokratiskt rättssamhälle och bör kriminaliseras för att visa hur allvarligt samhället ser på terrorgruppernas framfart i stora delar av världen. vill att en kriminalisering av stödjande av terrorism inkluderar bland annat att skicka pengar eller vapen, att hjälpa till med finansiellt stöd eller att hjälpa terrorgrupper med framtagande av propaganda eller andra administrativa göromål.