mot · H4023662 · 2017-03-31 00:00:00 — med anledning av skr. 2016/17:115 Verksamheten i Europeiska unionen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för en omförhandling så att svenska folket kan ges möjlighet att ta ställning till om ska lämna det överstatliga EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om folkomröstningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om öppenhet när det gäller handlingar med ursprung från Europeiska unionens olika organ och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s budget och kravet på att kostnaderna ska minska, detta särskilt med tanke på troliga utträde, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att icke-euroländer ska undantas från 2020-målen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utträde ur unionen ska behandlas korrekt och inte genomsyras av sanktioner, bestraffningar o.d., och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att utjämna och likställa relationen mellan utgifter och inkomster till EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen motsätter sig ytterligare kostnader för svenska skattebetalare till följd av ökade anslag inom migration och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU ska följa den fastställda felmarginalen på i budgeten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kommissionens utvidgningsstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om delegerade akter och genomförandeakter (kommittéförfarande) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om svenskt ensidigt visumtvång gentemot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om anslutningsförhandlingar med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den europeiska utrikestjänsten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU som aktör i FN och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanktioner gentemot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att konsulär beredskap fortsatt ska vara en nationell kompetens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att handelsavtalen ska följa () standard och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även andra intressen än rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att exportbidrag, som är direkt skadliga för utvecklingsländernas självförsörjningsgrad, ska avskaffas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFSD) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s grannskapspolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanktioner mot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fredsprocessen i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om viseringsfrihet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att dra in kommande utbetalningar till icke-EU-medlemmar samt återföra de ekonomiska medlen till medlemsstaterna och låta medlemsländerna enskilt besluta om utgivandet av makrofinansiellt stöd, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska stödja de förslag mot skatteflykt på bolagsskatteområdet som överensstämmer med riktlinjer för skatteavtal och arbetet mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att måste verka för konsekventa och tydliga beskrivningar av syfte och mål för de implementeringar de avser att driva igenom, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör vidmakthålla den nationella suveräniteten inom skattepolitiken och säga nej till att utveckla projektet Egna medel samt olika former av EU-skatter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör stödja en utveckling av EU:s mervärdesskattedirektiv som leder till ökat nationellt självbestämmande och frihet inom mervärdesbeskattningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsatt ska säga nej till en skatt på finansiella transaktioner av den typ som EU arbetar med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förslaget till en gemensam gräns- och kustbevakning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om det gemensamma europeiska asylsystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska effektivisera arbetet med att sluta återtagandeavtal med tredjeländer på EU-nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förslaget om ramprogram för för grundläggande rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om carcinogen- och mutagendirektivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillgänglighetsdirektivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hälsofrågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om reella tillväxtåtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om strukturreformer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om europeisk konkurrenskraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den europeiska stålindustrin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den ska förbli ett mellanstatligt samarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte bör delta i sammanhållningspolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att man enbart i nödvändiga fall ska implementera ERTMS () och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka i EU för ett avskaffande av ERTMS () och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka i EU för ett avskaffande av järnvägspaketet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att yrkeskvalifikationer inom inlandssjöfarten inte ska bestämmas på EU-nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka i EU för att frekvenstilldelningen fortsatt ska ligga på nationell nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att organet för regleringsmyndigheter inte införs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU inte ska bestämma om offentlig wifi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om energiunionen och det s.k. vinterpaketet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om energiförsörjningstrygghet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om energieffektiviseringsmål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stödsystem för förnybar elproduktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s gemensamma jordbrukspolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fiskepolitiken ska bedrivas på mellanstatlig nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om djurskydd och livsmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skogsbruk och viltvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om klimatpolitik med ett globalt perspektiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kemikalier och avfall och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 2020-strategin inte ska innehålla förslag på lösningar på problem eller utmaningar som är bäst lämpade att lösas på nationell nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att lägga ned Erasmus-plus-samarbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU ska låta utbildningsfrågor vara en nationell angelägenhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ungdomspolitiken är en nationell angelägenhet och att den europeiska ungdomspolitiken inte bör söka ha som mål att få ungdomar att knyta an bättre till det europeiska projektet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att det inte sker någon harmonisering på kulturområdet inom EU och att kulturpolitik även i fortsättningen ska vara en nationell angelägenhet, och detta tillkännager för regeringen. Del 1 Den övergripande utvecklingen i EU Lämna den överstatliga unionen samt folkomröstning anser inte att det är vare sig rätt eller rimligt att står över de lagar som stiftas av riksdag, det svenska folkets valda företrädare. Det svenska folket har aldrig blivit tillfrågat om detta, utan röstade ja till ett helt annat EU än vad EU framför allt utvecklats till. Ett totalhavererat Schengen med tillhörande invandring av flyktingar och andra till talar sitt tydliga språk. EU klarar inte och kommer aldrig att klara den påfrestning detta ger. Med tanke på EU:s eftergifter till borde det vara tydligt att det svenska folket så fort som möjligt ska få besvara frågan om man vill kvarstanna i eller lämna den överstatliga unionen. Detta har förstärkt med tanke på de sviktande relationerna med , och de hot som ges från sida. var redan innan EU-inträdet 1995 en högteknologisk och framgångsrik välfärdsstat med en stark export samt högkvalitativa produkter och tjänster. Till det hade även innan EU-inträdet en hög arbetsmoral och ett välorganiserat samhälle. Allt detta lyckades svenskarna skapa utan en överstatlig union vars lagar har företräde över våra egna. riksdag har i många frågor reducerats till ett transportkompani utan ett reellt inflytande över allt fler frågor och politiska områden. Den våg av terrorattacker som sköljde över EU:s medlemsstater pekar också på vikten av att respektive medlemsstat upprätthåller sina gränser och lag och ordning på sitt eget territorium. Vi anser att svenskarna bäst bestämmer själva över sin egen framtid och vill därmed att ska inleda en omförhandling för att göra det möjligt att lämna den överstatliga delen av unionen för att i stället samarbeta på en mellanstatlig nivå. Vi vill se ett samarbete som inkluderar ett gemensamt intresse att samarbeta kring, exempelvis rörande brottsbekämpning, miljö eller gränskontroller. När ett sådant alternativ är framförhandlat vill vi ge det svenska folket möjligheten att i en ny folkomröstning ta ställning till medverkan i en överstatlig union. tycker även att det är viktigt att poängtera de förändringar som det brittiska utträdet kommer att leda till. välkomnade beslutet om att låta det brittiska folket få avgöra sin egen framtid. Även vikten av att utfallet av omröstningen skulle respekteras lyftes fram av , och att det brittiska folket inte skulle straffas för sitt val genom sanktioner eller dylikt. Efter att det nu verkar vara ett faktum att utträdet sker senast är det av stor vikt att de framtida relationerna mellan och inte försvagas på grund av sårade känslor i . Under Europeiska rådets sammanträden diskuterades framför allt eventuella utträde ur unionen och dess eventuella efterverkningar. välkomnade beslutet om att låta det brittiska folket få avgöra sin egen framtid. Även vikten av att utfallet av omröstningen skulle respekteras lyftes fram av , och att det brittiska folket inte skulle straffas för sitt val genom sanktioner eller dylikt. Efter folkomröstningen fortsatte diskussionerna kring frågan, och även under det skedet tryckte på att det är viktigt att utfallet respekteras. Andra frågor var flyktingavtalet med , vilket starkt kritiserat. Även krisen i och har diskuterats , och även om mycket av det som sägs vid mötena är något som kan ställa sig bakom så är det fortfarande partiets linje att detta inte ska vara en fråga för EU på någon nivå. Del 2 Frågor under rådet för allmänna frågor 2020-strategin och den europeiska planeringsterminen anser fortfarande att det är dags att EU tar ett steg tillbaka. Även om vi tycker att 2020-målen i sig är sympatiska, finns det anledning att ifrågasätta om det verkligen är så EU ska fungera – med gemensamma mål som omvandlas till en harmoniserad strategi som i sin tur omvandlas till EU:s gemensamma rekommendationer om reformer i medlemsstaterna. Konvergens mellan medlemsstaternas ekonomier och tillväxt kommer nog snarare till genom sund konkurrens mellan medlemsstaterna och marknadstillträde inom unionen, än genom en harmoniserad utbildningspolitik och användningen av strukturfonder. Med tanke på utfallet i folkomröstningen i borde även eurofilerna se ett behov av att förankra sina visioner hos befolkningarna. Även om råden som ges specifikt till är relevanta är detta något rikets förvaltning mer än väl klarar av själva att analysera. Som anfört är de nationella reformprogrammen en av de avgörande bitarna för att EU ska kunna utöva inflytande över en medlemsstats finanspolitik. När kommissionen gör analyser av medlemsstaternas ekonomi inom ramen för den europeiska planeringsterminen beaktas inte bara programmets relevans för hållbarheten i finanspolitiken utan också i vilken mån och riktlinjer iakttagits. För att medborgarna och de partier som är EU-skeptiska ska kunna dels ta del av, dels bilda opinion kring hur EU påverkar medlemsstaterna och vilka krav EU bör ställa på en medlemsstat är det av avgörande vikt att regeringens förslag till nationellt reformprogram tillställs i en särskild skrivelse. Översyn av EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020 vänder sig synnerligen starkt mot den snedvridning som råder inom unionen där vissa länder står för de finansiella tillgångarna och andra i stort bara får ta emot pengar nästan helt utan motkrav. Trots vår lilla storlek så har varit den tredje största nettobetalaren till EU . sammanlagda EU-avgift uppgick till medan återflödet från EU:s budget endast var 2015. väntas återflödet hamna på ett ungefärligt jämförbart resultat. Denna mellanskillnad på kommer aldrig de svenska skattebetalarna till del utan används istället för att finansiera vidare maktförflyttningen och . kräver att svenska skattebetalares medel ska användas för utveckling av i stället för . ser med stor oro på att EU, vid sin halvtidsöversyn av den fleråriga budgetramen 2014–2020, inte kan motivera varifrån inkomsterna för de höjda anslagen ska tas. Anledningen för att öka budgetanslagen med hänvisas till behovet utav ökad finansiering för migration och det rådande säkerhetsläget i . motsätter sig att svenska skattebetalare ska bli tvungna att ytterligare bekosta flyktingmottagningen och dess konsekvenser på EU:s medlemsländer. ställer sig oförstående till att EU:s och kommissionens direkta oförmåga att hantera budgetmedel aldrig lyfts upp i en större uträckning. En felmarginal på 2015, 2013 visar en avsevärt högre felmarginal än EU:s egna krav på . Detta visar på en trend med osunda finanser, vilket aldrig bör accepteras. kräver att regeringen lyfter frågan för att uppnå ett långsiktigt och respektfullt omhändertagande av svenska medborgares ekonomiska medel. Den förhastade och dåligt planerade utvidgningen av EU har haft kännbara negativa konsekvenser för svenska folket såsom omfattande social turism, urholkning av den svenska arbetsrätten och lönedumpning. Utvidgningen har orsakat enorma kostnader för genom att behovet av strukturfondsstöd till de nya medlemmarna ökat. Då unionen utvidgas som integrationen och överstatligheten utvecklas och fördjupas påverkas de välskötta länderna oundvikligen av de nya medlemsländernas problem med dåligt skött ekonomi, fattigdom, korruption och organiserad brottslighet. ser med oro på det faktum att unionen inom en inte alltför avlägsen framtid kan uppta länder som präglas av sinsemellan ouppklarade, allvarliga konflikter relaterade till gränser, handel, namn och etnisk tillhörighet. De nya potentiella medlems- och kandidatländerna riskerar även att ytterligare urholka EU:s gränsskydd då handel med identitetshandlingar och korruption inom poliskårerna är regel snarare än undantag. Om en utvidgningsprocess ska leda till en positiv utveckling i nya potentiella medlemsstater vad gäller genomförandet av reformer måste också EU bli mycket tydligare i sina krav och mer konsekventa vad gäller konditionalitet, alltså att länder uppfyller sina åtaganden innan eftergifter görs från EU:s sida. anser därför att regeringen bör använda sitt veto för att stoppa varje inledande av anslutningsförhandlingar till dess att alla inre konflikter är lösta, landet i fråga har uppnått en BNP som inte väsentligt understiger EU:s genomsnitt, landet kan garantera det yttre gränsskyddet och påvisa mätbara framsteg i kampen mot korruption och organiserad brottslighet. Det ska också ställas krav på att landet är en utvecklad demokrati och fungerande rättsstat som respekterar de mänskliga rättigheterna. Dessa krav bör även gälla viseringsfrihet. Innan ett nytt kandidatland godkänns måste Köpenhamnskriterierna i realiteten vara uppfyllda och inte bara vara en papperskonstruktion. SD ser extra allvarligt på att förhandlingarna med nu går vidare genom öppnandet av nya förhandlingskapitel, trots att landet hr genomgått ett destabiliserande försök till militärkupp som åtföljts av repression från regeringen. är ett land som avviker mycket kraftigt från vad gäller den offentliga förvaltningen, demokratisk tradition och rättsstatens principer. Mot bakgrund av hur den turkiska regeringen i närtid agerat mot demonstranter, press, den kurdiska minoriteten och sina grannländer är det tydligt att kommissionen sänkt kraven som ställs på kandidatländer och väljer att helt bortse från deras uppenbara brister. Även om EU säger sig ställa samma krav på som på andra och har som målsättning att de ska uppfylla dessa krav ser vi det som högst osannolikt att detta kommer att bli något annat än tomma löften. Dessutom anser vi att EU inte ställer tillräckliga krav på länder i anslutningsförhandlingar och för att få visumfrihet. Mot bakgrund av detta vill vi uppmana regeringen att verka för att stoppa alla steg mot ett Turkiskt medlemskap. Vi vill även att regeringen inför ett ensidigt visumtvång gentemot . Delegerade akter och genomförandeakter (kommittéförfarande) kommer så länge kvarstår som medlem i den europeiska unionen att motsätta sig alla former av förslag som saknar demokratisk legitimitet och ytterligare förflyttar eller befäster förflyttande av makt från det svenska folket till EU-byråkratin. Vi anser det vara orimligt att medlemsländernas regeringar och inte de nationella parlamenten utser de experter som ingår i kommittéerna vid kommittéförfarandet. ska driva EU i en utveckling så långt från överstatlighet och mot mellanstatligt samarbete som är möjligt. Lissabonfördraget har gett kommissionen betydande makt på bekostnad av nationalstaterna och därmed de nationella parlamenten som är valda av sitt respektive folk. Mycket av det som kommissionen numera kan besluta om och som göms bakom ”tekniska anpassningar till Lissabonfördraget” är i själva verket betydande överflyttningar av makt till . anser att regeringen ska tillse att dess representanter i Coreper motsätter sig ytterligare utnyttjanden av den delegerade makten. Sådana flagranta överflyttningar av normgivningsmakt ska inte heller ske genom så kallade A-punkter. Varje enskild möjlighet för kommissionen att utnyttja sin möjlighet att anta regler via delegerade akter bör diskuteras enligt den särskilda ordning som föreskrivs i regeringsformen. Del 3 EU:s förbindelser med omvärlden kan inte ställa sig bakom att den utrikespolitiska kompetensen helt ska förflyttas från nationell nivå till EU:s utrikestjänst. Vi kan instämma i mervärdet i en gemensam EU-linje i viktiga frågor så länge det görs med konsensus mellan medlemsstaterna och varje medlemsstat också fortsatt har en frihet att föra sin egen utrikespolitik i enlighet med sina intressen. Vi ser däremot inte behovet av en särskild utrikestjänst och utrikesrepresentant för EU. Med hänvisning till detta är det vår uppfattning att Europeiska utrikestjänsten bör avvecklas. 13.3 Den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken ser med oro på att vill driva EU till en alltmer sammanvävd militär organisation. När ett alltmer överstatligt EU beslutar om militära insatser där inflytande är begränsat innebär det i praktiken att är med i en militär allians. anser det vara tveksamt om denna förändring i svensk utrikespolitik är förankrad hos det svenska folket. Därför menar att regeringen inom EU ska verka för en linje där säkerhets- och försvarspolitik ska vara ett ansvar för respektive medlemsland, samt motverka en inriktning som går mot en sammanvävd militär organisation. Om samarbete i stora frågor är nödvändigt ska det ske på mellanstatlig basis. Utöver detta menar vi att det är ett oundgängligt behov för det svenska försvarets framtida utveckling att ha tillgång till en tekniskt välutvecklad försvarsindustri med bred kompetens. En svensk myndighet som upphandlar försvarsmateriel bör använda undantagsregeln i artikel 346 i EUF-fördraget på liknande sätt som andra medlemsländer som har en viktig försvarsindustri. Regeringen bör därför upprätthålla en linje som håller fast vid möjligheten att kunna ta sådana hänsyn om ett medlemslands säkerhetsintressen står på spel. Detta är nödvändigt om vi vill att försörjningstryggheten ska genomsyra försvarsmaterielförsörjningen av vår försvarsmakt. 13.4 EU som aktör i FN EU:s arbete inom FN regleras av resolution 65/276 av , och resolutionen bygger vidare på resolution 3208 av som gav den europeiska ekonomiska gemenskapen observatörsstatus i FN. Resolutionen ger EU:s institutioner rätt att föra unionens talan i FN, i stället för representanter från EU:s ordförandeland. resolution ger också EU:s institutioner, även då den understryker att EU inte är medlemsstat, långtgående rätt att agera som en sådan. kan inte ställa sig bakom detta, då partiet ser det som ett steg i utvecklingen mot ett federalistiskt EU som har som slutgiltigt mål att ersätta medlemsstaternas representation i FN.