ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5021268 · 2017-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av föråldrade lagar och förordningar som styr samhällets krisberedskap, och detta tillkännager för regeringen. Genom att beslutade att bifalla regeringens proposition Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 så är motivet för en återupptagen försvarsplanering i alla dess delar högst relevant. Ett sådant område där flera lag- och författningsöversyner är motiverade berör länsstyrelsernas ansvar i samband med höjd beredskap. För länsstyrelsernas övergripande ansvar under höjd beredskap har översyner gjorts relativt , exempelvis rörande krisberedskapsförordningen (2006:942) och länsstyrelseinstruktionen (2007:825). Men när det gäller länsstyrelsernas ansvar kopplat till så kallade särskilda ansvar under höjd beredskap, så finns det ett antal lagar som sträcker sig ända tillbaka till dagar utan att dessa ännu blivit föremål för regeringens överväganden till uppdateringar. Detta är besvärande, för utredningar och förslag från bland annat med önskemål om en rad olika översyner av såväl lagar som förordningar ledde inte till något agerande från regeringens sida. Här följer några exempel på sådana lagar och förordningar som rimligen måste genomgå en översyn nu i fredstid för att vara moderna och välfungerande i tillfälle av höjt beredskapsläge : krigsveterinärförordningen (1981:648). har bett regeringen se över denna, men ännu utan resultat. Lag (1979:1088) samt förordning (1979:1091) om gränsövervakning i krig. Rimligen bör denna anpassas till bland annat att numer är en delstat inom EU-samarbetet och dess regelverk. Förfogandelag (1978:262) och förfogandeförordning (1978:558). Denna berör beslut om förfogande avseende fastigheter och radioanläggningar m.m. och bör sannolikt anpassas till den teknikutveckling som skett , inte minst med tillkomsten av internet. Ransoneringslagen (1978:268). Givet de stora förändringar som skett inom exempelvis Försvarsmakten och hur beredskapslagerhållning ser annorlunda ut jämfört med förefaller en översyn här högst motiverad. Lag (1943:881) om polisens ställning under krig, samt tillhörande kungörelse. Detta förefaller särskilt motiverat nu när en ny polisorganisation trätt i kraft där bland annat roll så som den beskrivs i den aktuella lagen kan anses ha full giltighet. Det finns möjligen fler lagar och förordningar som styr samhällets krisberedskap och där bland annat länsstyrelsernas roll behöver förtydligas efter översyner. Jag vill med ovanstående exempel belysa var arbetet lämpligen borde kunna ta sin början. Utskottet har under föregående /17 behandlat en likalydande motion men valde då att avstyrka motionen. Jag vill med bifall till denna motion att detta ges regeringen tillkänna. Finn (M)
mot · H5021269 · 2017-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den polisiära närvaron och andra relevanta samhällsinstitutioners närvaro på landsbygden är viktig och tillkännager detta för regeringen. Oavsett var man bor i är det viktigt med tillgång till en god social service och trygghet. Därför vill jag med denna motion framhålla vikten av att den polisiära närvaron kopplad till landsbygden har hög prioritet. Det är viktigt att, som ett led i den statliga servicen, förstärka de polisiära insatserna på landsbygden. Vetskapen om att man vid nödläge kan ringa till exempel polis eller ambulans och inom rimlig tid få hjälp skall inte bara vara förbehållen människor som bor i städer. Det kan finnas anledning att se över möjligheten att skapa regionala resurser som är lätta att flytta vid olika polisiära arbetsuppgifter. Sådana tankegångar har utretts centralt på . Det vore värdefullt med ett försök för att se om tillfälliga brottsvågor, försvunna personer och ordningsstörningar kan bemötas effektivare. I anslutning till förstärkningen av de polisiära insatserna är det även viktigt att framhålla betydelsen av att på ett snabbt och effektivt sätt utnyttjar de resurser man har vid olika nödsituationer runt om på landsbygden. Vi bör därför verka för att det inom rimliga tider skall finnas resurser som kan förstärka den lokala polisen i glest befolkade delar av vårt land. Tipsas polisen om pågående rattfylleri så är det givetvis viktigt att den onyktre stoppas innan olyckan är ett faktum. Det vittnas om att det inkomna jobbet istället kodas som kontroll person/fordon. Den händelsen kan på papperet inte verka lika viktig men i praktiken innebär det att en rattfyllerist kör vidare utan att polisen ens försöker hitta bilföraren och stoppa fortsatt framfart. Vetskapen om att polisen finns och att ingen taxi finns på orten leder förmodligen till fler onyktra i trafiken eftersom risken för upptäckt bedöms som minimal. Utskottet behandlade under föregående /17 en likalydande motion och valde då att avslå denna. Regeringen bör verka för att alla relevanta samhällsinstitutioner såsom Försvarsmakten, polisväsendet och andra viktiga myndigheter tillsammans och i samarbete med räddningstjänsten och civilsamhället säkerställer trygghet och säkerhet för boende på landsbygden. Finn (M)
mot · H5021270 · 2017-10-02 00:00:00 — Domstolars och förvaltningsmyndigheters skyldighet att underrätta UD ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att utreda i vad mån den i 10 kap. 13 § regeringsformen föreskrivna skyldigheten att hålla utrikesministern underrättad är förenlig med principen om domstolarnas och förvaltningsmyndigheternas självständighet, och detta tillkännager för regeringen. Principen om domstolarnas självständighet gentemot den politiska makten är av central betydelse i en rättsstat. Principen kommer till uttryck i 11 kap. 3 § regeringsformen (RF), där det sägs att ingen myndighet, inte heller , får bestämma hur en domstol ska döma i det enskilda fallet eller hur en domstol i övrigt ska tillämpa en rättsregel i ett särskilt fall. Motsvarande princip gäller enligt 12 kap. 2 § RF för förvaltningsmyndigheterna. Trots denna princip om förvaltningens självständighet har myndigheterna en skyldighet att underrätta i frågor av utrikespolitisk betydelse. Av 10 kap. 13 § RF framgår således att chefen för ska hållas underrättad när en fråga som är av betydelse för förhållanden till en annan stat eller till en mellanfolklig organisation uppkommer hos en statlig myndighet. Underrättelseskyldigheten infördes regeringsform efter förslag av Grundlagberedningen, som framhöll att det inte är tillräckligt att myndigheterna underrättar utrikesministern om sitt beslut utan att det krävs att underrättelse lämnas i så god tid att ministern får en reell möjlighet att orientera myndigheten om sakens utrikespolitiska betydelse (se m.fl., Regeringsformen med kommentar, 2012 s. 424 med hänvisningar). Det har ifrågasatts om underrättelseskyldigheten går att förena med principen om domstolarnas och förvaltningsmyndigheternas självständighet. Redan i SOU 1988:58, inriktning och organisation, påpekades att underrättelseskyldigheten stod i konflikt med självständighetsprincipen och att denna konflikt borde undanröjas. I lagstiftningsärendet gällande en ny lag om internationell rättslig hjälp i brottmål (prop. 1999/2000:61, bet. 1999/2000:JuU19) anförde Lagrådet att det syntes något oklart hur underrättelseskyldigheten förhöll sig till regeringsformens föreskrifter om myndigheternas självständighet i sin verksamhet. Vidare har i ett granskningsärende uttalat att utvecklingen gått dithän att skyldigheten att underrätta utrikesministern inte gärna kan iakttas på samma sätt som förr (2009/10:KU10 s. 108). Mot denna bakgrund finns anledning att utreda om regeringsformen bör förtydligas när det gäller förhållandet mellan förvaltningsmyndigheterna och chefen för i ärenden som är av utrikespolitisk betydelse samt om det åtminstone för domstolarnas del bör framgå klart av regeringsformen att principen om självständighet har företräde i händelse av konflikt med bestämmelsen om underrättelseskyldighet.
mot · H5021271 · 2017-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till ett stärkt vittnesskydd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rättsväsendet tydligt bör markera mot hot mot vittnen och tillkännager detta för regeringen. Hot mot vittnen hotar att urholka hela det svenska rättsväsendet. Hot mot vittnen i en rättsprocess har länge varit ett växande problem i . Detta förekommer bland annat i rättsfall som rör organiserad brottslighet, men har spridit sig till flera mera ringa brott som inte berör den organiserade brottsligheten. Enligt en tidigare undersökning har 8 av 10 polisutredare tvingats lägga ner förundersökningen då vittnen inte har velat berätta om vad de sett. Enligt en undersökning (Brå) genomförde 2008 misstänkte av landets åklagare att bevispersoner i rättegångar utsatts för brottet övergrepp i rättssak eller andra former av otillåten påverkan. Detta , då de förde dagbok som en del av undersökningen som genomfördes av Brå. Denna utveckling är inte acceptabel. Hot mot vittnen hotar att urholka hela det svenska rättsväsendet. Det riskerar även att leda till att människor tappar tron till rättsväsendet. I skall det inte löna sig att hota eller skrämma vittnen och deras familjer. Rättsväsendet måste tydligt markera mot detta. En straffskärpning i detta sammanhang skulle vara välkommen. Att denna utveckling kunnat fortgå handlar i grunden om bristande respekt för rättsväsendet från de kriminellas sida. Det måste vara glasklart att den som ska känna otrygghet är den som begår brott – inte den som bidrar till att klara upp brott och ställer upp för samhället. Människor som bevittnar ett brott måste kunna lita på rättsväsendet och det skydd som finns för vittnen. Det finns ett behov av ett stärkt vittnesskydd så att vittnen inte tystas ner av misstänkta gärningsmän eller andra. Det är viktigt att rättsväsendet skapar en trygghet och att vittnen inte ska känna att de hellre avstår från att berätta om brottet de bevittnat. En del av problemet med vittnesskyddet är att vittnen inte har något särskilt skydd när det gäller personuppgifter. Dessa blir offentliga i och med rättegång. Så borde det inte vara. Vittnens personuppgifter bör därför skyddas på ett mer effektivt sätt än vad som görs , och ett mer allmänt förstärkt vittnesskydd bör också tas fram och skyndsamt implementeras.
mot · H5021273 · 2017-10-02 00:00:00 — Skärpta straff för brott mot särskilt utsatta personer och äldre ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheter att skärpa straffen för brott som är riktade mot äldre och särskilt utsatta personer och tillkännager detta för regeringen. Enligt Brå så kan äldre personer ofta vara rädda för att utsättas för brott, trots att brottsstatistik visar att de löper en relativt liten risk att drabbas. Oavsett statistik är det mycket sorgligt och förargande att läsa och höra om människor med funktionsnedsättning och äldre personer som på ett utstuderat sätt utsätts för rån, stöld och fysiska angrepp. Brottslingar som utger sig för att vara allt från poliser till rörmokare och tar sig in i äldre människors hem för att sedan råna dem på pengar och tillhörigheter. har också antalet s k barnbarnsbedrägerier mot äldre ökat. Vid sådana bedrägerier ringer bedragaren till den äldre och utger sig för att vara någon närstående, exempelvis ett barnbarn som behöver låna pengar. När sedan barnbarnets vän kommer för att hämta pengarna kan den äldre bli bestulen på olika sätt. Dessa kriminella ger sig alltså på människor som från början befinner sig i underläge. Ofta är det inte heller enstaka gånger detta görs utan man sätter i system att i en del av landet utge sig för att ha ett visst ärende och rånar sedan äldre människor i deras hem. Dessa ligor upprepar sedan sina brott men förfinar dem i en annan del av landet. Detta är ett högst osmakligt förfarande. Samhället behöver tydligt markera mot brott, men även tydligt markera mot brott som riktas mot särskilt utsatta personer. Dels bör dessa brott prioriteras av polisen, dels bör strängare straff utdömas. Det behövs därför en översyn av lagstiftningen och en skärpning av straffen för brott som sker mot särskilt utsatta människor.
mot · H5021275 · 2017-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn för att förbättra järnvägsförbindelsen mellan och och tillkännager detta för regeringen. och är varandras viktigaste exportmarknader. Det är därför viktigt med en god infrastruktur mellan länderna som underlättar för transporter av gods och för pendlande mellan länderna. Särskilt viktiga är förbindelserna mellan , och . Detta eftersom den största hamnen i är just hamn. Det finns en järnvägsförbindelse mellan och . Denna järnväg kan spela en mycket betydande roll för regionens framtid och för pendlandet och handeln mellan och . är fortfarande betydande delar av den järnvägssträckan mellan och enkelspårig. Betydelsen och inverkan av en god infrastruktur och järnvägsförbindelse mellan och och vidare ned till kontinenten underskattas. Det finns ett stort intresse från att förbättra järnvägsförbindelsen mellan och . Den norska regeringen tillsatte exempelvis en utredning för att få fram realistiska förslag för en förbättring av järnvägssträckan. Man har även tidigare visat intresse för att vara beredd att ansvara för delar av ekonomin. Med anledning av ovanstående finns det all anledning att göra en översyn för att förbättra järnvägsförbindelsen mellan och .
mot · H5021277 · 2017-10-02 00:00:00 — Ökad handel mellan och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av hur fler gränshinder mellan och kan rivas i syfte att öka handeln mellan länderna och tillkännager detta för regeringen. och har längsta gemensamma landsgräns och det sker en omfattande handel länderna emellan. Dock finns det ofta fler gränshinder än vad många företag som vill slå sig in på den norska marknaden först bedömer. Trots våra länders kulturella och geografiska närhet är det faktum att inte är med i EU en avgörande skillnad som får konsekvenser för det ekonomiska utbytet mellan våra länder. är viktigaste handelspartner och en rad norska företag verkar och investerar på den svenska marknaden. Gränshindren påverkar ofta inte stora företag i samma omfattning som mindre eftersom de har förutsättningar att hyra in juridisk kompetens för att överkomma dem. Däremot avskräcks ofta mindre företag från att ta klivet in på den norska marknaden. Det åligger den att arbeta för att förenkla handeln med våra stora handelspartners.
mot · H5021278 · 2017-10-02 00:00:00 — Byggandet av Östlig förbindelse ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återuppta planeringen och överväga att inleda byggandet av en östlig förbindelse i under nästa mandatperiod och tillkännager detta för regeringen. ska regeringen och fatta beslut om vilka projekt som ska ingå i den nationella transportinfrastrukturplanen –2029. Tyvärr tycks inte en östlig förbindelse i prioriteras av regeringen, och allt pekar på att projektet inte kommer att vara med i den plan som ska fastställas . saknar en komplett ringled. Detta skulle kunna åtgärdas genom att en östlig förbindelse sammankopplar ringleden med en tunnel. Pengar till att utreda och planera för projektet fanns med i den plan som fastställdes av den tidigare alliansregeringen, men tyvärr har de rödgröna i och i stoppat projektet. Utan fungerande pendlingsmöjligheter kommer inte att kunna växa i tillräckligt snabb takt. Arbetspendlingen för boende i exempelvis , och blir lidande av att fungerar som östliga förbindelse. En motorvägstunnel som gör ringleden komplett skulle minska utsläppen och bullret i stadskärnan samt förbättra framkomligheten. Hela skulle gynnas av projektet. En östlig förbindelse står inte i motsats till fortsatta satsningar på kollektivtrafik i huvudstaden. Just nu genomförs exempelvis en historisk utbyggnad av tunnelbanan, men även bil- och busstrafiken är i behov av ökad kapacitet. Stockholmarna kommer att behöva både bil, buss och tunnelbana även . Regeringen bör därför återuppta planeringen av en östlig förbindelse i . Målet bör vara att överväga att byggandet av projektet ska påbörjas under kommande planperiod.
mot · H5021279 · 2017-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för friskvårdsavdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att betrakta golf som motion och friskvård tillsammans med de skattebefriade motionsformerna och tillkännager detta för regeringen. När det handlar om motion och annan friskvård till anställda är dagens begränsningar ålderdomliga. Vi har ett förlegat regelverk som inte är anpassat till dagens samhälle. Det är möjligt för en arbetsgivare att bidra till personalens styrketräning, fotboll, innebandy, massage och badminton m.fl. och få det som en avdragsgill kostnad. Landets näst största sport, golf, med mer än 600 000 svenskar som alla använder någon av de 500 golfbanor som finns i , är däremot inte godkänd. Detsamma gäller för ridning, segling och utförsåkning. Allt ifrån hård fysisk träning till avslappningsövningar faller alltså under sådan friskvård som kan subventioneras skattefritt. Men aktiviteter som bl.a. golf faller utanför definition av motion och friskvård trots deras erkänt goda effekter för kropp och hälsa. Det är ett stort problem för folkhälsan att för få människor motionerar. Dagens friskvårdsavdrag gynnar i sin nuvarande utformning de företag som driver gym. För många äldre är inte ett pass på ett gym eller i någon av de aktiviteter de erbjuder i form av bodypump, spinning eller liknande attraktivt. Dessa aktiviteter riktar sig i huvudsak till yngre. Friskvårdsavdragets syfte bör rimligen vara en ökad folkhälsa – regelverket borde därför anpassas så att fler kan och vill ta del av det. Flera undersökningar visar på golfens positiva effekter. Människor som spelar golf är aktiva, vilket leder till lägre risk för hjärt- och kärlsjukdomar. Medelålders och äldre människor som spelar golf har bättre kondition än normalt för samma åldersgrupp. De har även lägre blodtryck än väntat för sin åldersgrupp. Efter fyra månaders aktivt golfspel har man i regel fått ett lägre kolesterolvärde. Enligt Centers for Disease Control and Prevention har fysiskt aktiva lägre sjukvårdskostnader. Golfsporten borde jämställas med andra former av friskvård och motion som är skattebefriade och kan subventioneras av arbetsgivare. Det är dags att ifrågasätta om inte utvecklingen gått därhän att det nu är dags att slopa kravet på att det ska vara fråga om motion av s.k. enklare slag, och i stället införa en beloppsgräns för hur mycket en skattefri motions- eller friskvårdsförmån får kosta. Därmed skulle också fler motionsaktiviteter än kunna rymmas inom det skattefria området. En utgångspunkt bör givetvis vara att en sådan eventuell omläggning blir offentligfinansiellt neutral. Förutom att man exkluderar de människor som skulle kunna utöva en motion som passar deras egna behov så innebär ett bibehållande av det nuvarande regelverket en snedvridning av konkurrensen för de företag och föreningar som erbjuder friskvård. Regeringen bör därför se över reglerna för friskvårdsavdrag.
mot · H5021280 · 2017-10-02 00:00:00 — Ett svenskt medlemskap i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska söka medlemskap i försvarsalliansen och tillkännager detta för regeringen. Den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde har försämrats genom olagliga annektering av och aggressionen mot . Med anledning av detta spelar Nato en mer central roll för att upprätthålla fred och säkerhet i . Regeringen och allianspartierna har därför välkomnat att Natos medlemsländer ökar sin militära närvaro i . Men så länge står utanför Nato saknar vi bindande försvarsförpliktelser med försvarsalliansen. försvar är utformat för samverkan med andra även om vi inte ingår i någon försvarsallians. Försvarets förmåga att på egen hand verka krigsavhållande och ytterst att försvara vid ett väpnat angrepp är mycket begränsad. Vi är därför beroende av militärt stöd från andra och det är bara Nato och dess medlemsländer som kan ge ett sådant stöd. Under den militära övningen övades möjligheten för att ta emot militärt stöd från andra länder i linje med intentionerna i värdlandsavtalet med . Ytterst skulle ett svenskt medlemskap i ge större möjligheter att ta ansvar för och påverka en organisation som är central för vår egen och säkerhet. bör därför söka medlemskap i då detta skulle öka vår egen säkerhet och ha en stabiliserande effekt på den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde.
mot · H5021281 · 2017-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om flygskatt och tillkännager detta för regeringen. Regeringens beslut att presentera en nationell flygskatt är djupt beklagligt då det är en ensidig nationell skatt som snedvrider konkurrensförhållanden i som de positiva miljöeffekterna är ytterst marginella. Flygskatter har tidigare prövats eller diskuterats i bland annat , och och samtliga har sedan slopat den på grund av dess negativa effekter för ekonomin. Det hade varit väsentligt mer rationellt att eftersträva internationella överenskommelser om flygets utsläpp. bör därför i stället ansluta sig till internationella överenskommelse om flygets utsläpp och fortsätta att driva på för att stärka de internationella reglerna på detta område. som presenterades framhåller att flygskatten endast har en mycket begränsad klimateffekt eftersom av resenärerna kommer att byta till andra trafikslag och då främst bilen. Det som är mest allvarligt är att en nationell flygskatt försvagar konkurrenskraften och slår hårdast mot de delar av som har stora avstånd. Det blir följaktligen svårare att leva, bo och driva företag utanför storstäderna genom den flygskatt som regeringen har föreslagit. Det finns därför starka skäl till att bör avslå regeringens förslag på införandet av en ny flygskatt.
mot · H5021282 · 2017-10-02 00:00:00 — Förstärkt infrastruktur utmed stråket – ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att förbättra transportinfrastrukturen i alla dess former mellan och och tillkännager detta för regeringen. är största exportmarknad och länderna har den största gemensamma arbetsmarknaden i . och är de två huvudstäder i som växer allra snabbast. En förstärkt infrastruktur mellan dessa två huvudstäder skulle gynna den ekonomiska utvecklingen och tillväxten i båda länderna. Enligt en åtgärdsvalsstudie som presenterade finns det dock stora brister i infrastrukturen utmed stråket –. Framförallt beträffade järnväg och väg. Utmed stråket –ligger bland annat och vars tillväxt och regionala utveckling också skulle gynnas av en förstärkt infrastruktur och bättre kommunikationer. Längs med stråket –bor närmare fyra miljoner människor fördelat på över 50 kommuner. Järnvägstrafiken mellan och , via , saknar tillräcklig kapacitet för både persontransporter och godstransporter. Ett skäl är att trafiken på Värmlandsbanan har ökat med under det senaste årtiondet. klassar därför denna bana som överbelastad. Snabbare och effektivare transporter behövs för att öka tillväxten och den regionala utvecklingen utmed stråket. E18 mellan och bör också förstärkas genom att den blir mötesfri hela vägen. Ett betydande arbete sker nu väster om , men mer arbete återstår inte minst för att säkra vägnätet från kommun till mot . bör därför ge regeringen i uppdrag att överväga att förbättra transportinfrastrukturen mellan och .