mot · H5022487 · 2017-10-04 00:00:00 — vill därför inrätta säkerhetsklassade vårdplatser där man snabbt kan avskilja riskpatienter och även hantera deras anhöriga och andra potentiellt aggressiva personer. Nationella riktlinjer bör införas för hur dessa patienter ska tas om hand från ankomst och omhändertagande till utskrivning. Utgångspunkten är givetvis att vården inte ska bli lidande för någon patient medan personalens säkerhet garanteras. Åtgärder som kan vidtas berör lokalernas utformning, personalens utbildning och i särskilda fall införande av metalldetektorer. Inrätta säkerhetsklassade vårdplatser för att trygga personal inom vården. Obligatorisk hälsokontroll av nyanlända Förekomsten av TBC har ökat i , vilket har en direkt koppling till nyanlända migranter. Risken för spridning av smitta i samhället ska inte överdramatiseras, men det är en smittsam sjukdom och den kan överföras till andra vid nära kontakter. Framför allt är det ett problem för den smittade och personer i dennes omedelbara närhet, till exempel personal på HVB-hem, i synnerhet om adekvata medicinska åtgärder inte vidtas. Det finns i möjlighet till frivillig hälsoundersökning för nyanlända migranter, vilket 2014 endast utnyttjades av av alla asylsökande. linje är att denna hälsoundersökning ska vara obligatorisk för migranter som kommer från områden där TBC är vanligt. Hälsoundersökningen kan också omfatta screening för annan smitta i samråd med medicinsk expertis. 4.11 Snabbspår för att minska belastningen på akuten Väntetiderna på landets akutmottagningar fortsätter att öka. Var tionde patient får vänta på behandling eller längre. Varannan patient väntar totalt . Personer är den grupp som vistas längst tid på akuten, ett besök tar i snitt längre än för övriga vuxna. All forskning visar på att akuten är det absolut sämsta stället för äldre multisjuka att vara på, de behöver lugn och ro och få vård snabbt. Därför måste det akuta omhändertagandet av äldre personer förändras och förbättras. Genom att inrätta ett särskilt snabbspår på akuten förbättras omhändertagandet och de äldre patienterna får rätt specialistvård snabbare, som det kan minska trycket på akutmottagningen. 4.12 Kostnadsfri slutenvård för äldre patienter önskar avsätta ett stimulansbidrag för att alla landsting och regioner ska kunna erbjuda kostnadsfri vård i slutenvården till personer som är eller äldre. är kostnaden för slutenvård för patienter olika i olika landsting och regioner. Som mest kan man få betala /dygn när man är inlagd på sjukhus och behandlas inom slutenvården. Alla som är eller äldre ska slippa att betala för slutenvården, det vill säga inläggning på sjukhus. Alla landsting ska därför stimuleras att även erbjuda kostnadsfri slutenvård för denna grupp äldre. Det är orimligt att man som gammal ska behöva betala som man tillbringar på sjukhus. Det är dessutom orättvist att kostnaden för inläggning på sjukhus varierar över landet. För att måna om de äldre vill vi säkerställa att de ska slippa betala för den tid som de måste vara inlagda på sjukhus eller inom vården. anser att alla som har behov av palliativ vård i livets slutskede oavsett diagnos ska kunna få det av kompetent och välutbildad personal oberoende av bostadsort. Vården vid livets slut ska präglas av värdighet, omtanke och respekt för patienten. Rätten till fullgod smärtbehandling ska vara en självklarhet, liksom psykologiskt, socialt och andligt eller existentiellt stöd för patienter och närstående. När livets slut närmar sig är det viktigt att vård och omsorg präglas av professionellt kunnande om de kroppsliga behoven kombinerat med lyhördhet för både andliga och själsliga behov. För såväl de personer som befinner sig i livets slutskede som deras anhöriga behöver det finnas en genuin känsla av trygghet och säkerhet. Allt fler svårt sjuka och döende vårdas i särskilda boendeformer eller i det egna hemmet med hjälp av hemtjänst och hemsjukvård. Detta ställer höga krav på kompetensen inom palliativ vård hos personalen i den kommunala vården och omsorgen. Det finns ett behov av kompetensutveckling inom palliativ vård samt en utökning av tillgängligheten då likvärdig vård inte kan erbjudas i hela landet. Att förlora sitt barn är varje familjs mardröm och något man inte ens vill eller kan föreställa sig. Barn symboliserar livet och livets fortsättning och det känns oftast obegripligt för föräldrar att överleva sitt barn. Tyvärr drabbas även barn av cancer och andra svåra sjukdomar. Vart fjärde barn som drabbas av cancer kommer att dö av sin sjukdom. Mellan 400 och 500 barn och ungdomar dör av olika sjukdomar. Många familjer önskar att deras svårt sjuka barn vårdas hemma så långt det är möjligt. Det är då av vikt att det finns tillgång till palliativa hemsjukvårdsteam oavsett var i landet man bor, så att barn och föräldrar kan känna sig trygga med den medicinska behandlingen men också kunna få psykologiskt stöd och råd i den extremt svåra situation de befinner sig i. är tillgången till palliativ vård för barn ojämlik över landets regioner och kommuner. spelar ålder, diagnos och bostadsort stor roll för vilken hjälp man kan få. När det gäller vuxna har kommunen skyldighet att erbjuda hemsjukvård. Barn har inte det skyddsnätet på grund av att kommuner bara har ansvar för hemsjukvård från och med en viss ålder, oftast . Problem uppstår för att det inte finns tydliga överenskommelser mellan kommuner och landsting och man har inget underlag att agera efter. Det innebär i sin tur att föräldrar och barn kommer i kläm. vill införa ett lagstadgat krav som tydliggör och förstärker kommuners och landstings ansvar på området, vilket för en sammanhållen vårdkedja. Alla familjer vill inte att deras svårt sjuka barn ska vårdas hemma. Det är då viktigt att respektera det önskemålet och se till att andra möjligheter finns. finns bara ett hospis för svårt sjuka och döende barn i hela landet med åtta vårdplatser, vilket är allt för lite för att täcka de behov som finns. Föräldrar som befinner sig i denna extremt svåra situation med all den oro det innebär ska inte behöva kämpa för att deras barn ska få rätt till en fullgod palliativ vård i livets slutskede. Barn ska ha samma rätt till palliativ vård som vuxna, oavsett bostadsort. En verksamhet som förekommer allt oftare är att sjukvården kommer ut till de som behöver den. Ett exempel är mobil röntgen som används i flera av våra grannländer och som har visat mycket goda resultat. Att få sjukvård i hemmet skapar en ökad trygghet för patienterna, speciellt för äldre som har svårt att ta sig till sjukvården själva. Dessa mobila verksamheter riktas i första hand till personer i särskilda boenden och hospis men kan även användas inom kriminalvården, vilket medför kostnadsbesparingar som det minskar säkerhetsriskerna. vill utveckla akutbils- och hembesöksverksamheten. Dessa verksamheter kommer att tillgodose befolkningens behov av läkarbesök i hemmen och riktar sig i första hand till äldre och barnfamiljer. Det finns orter med litet patientunderlag och med svårigheter att rekrytera tandläkare. Genom att införa mobila tandvårdsenheter kan invånarna fortsatt vara garanterade god kvalitet på tandvården, oavsett var i landet de bor. 4.15 Medborgarskapets betydelse för vård i utgångspunkt är att välfärdsinstitutioner, inklusive sjukvården, i första hand finns till för svenska medborgare. Detta implicerar att icke-medborgare generellt sett inte har samma tillgång till de svenska välfärdssystemen, och i när människor rör sig mer över gränserna finns all anledning att tydliggöra detta. bör man skilja mellan personer som kommer till för att arbeta och personer som befinner sig i av andra skäl. motsätter sig med kraft en situation där ett stort och växande antal icke-medborgare uppehåller sig i utan att arbeta, och vi anser inte att dessa personer ska ha full rätt till det svenska välfärdssystemet. Detta gäller även sjukvård, men det är en diskussion som bör föras utifrån noggranna överväganden. Att ge alla människor i hela världen obegränsad tillgång till svensk sjukvård anser vi inte vara en rimlig ordning, eftersom det kan skapa ett incitament att migrera av rent medicinska och ekonomiska skäl. För medborgare i EU/EES-länder samt dem med ett blåkortstillstånd för arbete gäller de överenskommelser som finns på plats, de åtnjuter i stort samma rättigheter som svenska medborgare. Vad gäller akutsjukvård är grundregeln att ingen ska nekas akut vård på grund av bristande betalningsförmåga och att patientsäkerheten aldrig får hotas. Det är den behandlande läkaren, tandläkaren eller annan ansvarig vårdpersonal som i det enskilda fallet får avgöra vilka insatser som bör göras för att inte patientsäkerheten ska hotas. Avseende vuxna med tillfälligt eller permanent uppehållstillstånd gäller fri tillgång till akutvård samt vård som inte kan anstå. För att få tillgång till fullständig vård kan man kvalificera sig genom att ha arbetat motsvarande heltid , eller genom att teckna en försäkring eller betala själv via lån. För asylsökande vuxna och barn erbjuds akut vård, resterande vårdinsatser ska finansieras på egen hand, genom försäkring eller lån. Avseende illegala migranter gäller enbart tillgång till akut vård, dock med fullt betalningsansvar. Med tydliga regelverk avseende icke-medborgares rätt till skattefinansierad välfärd minskar belastningen på sjukvården, vilket bidrar till högre tillgänglighet för dem som faktiskt har oinskränkt rätt till vård och omsorg. 5 Trygghet, lag och ordning En stat som inte upprätthåller lag och ordning är en stat i sönderfall. Upprätthålls inte den demokratiska rättsstaten återstår den starkes rätt, vilket innebär att det vakuum staten lämnar efter sig kommer att fyllas av andra aktörer som flyttar fram sina positioner där rättsstaten retirerar. I finns numera 61 utsatta områden, varav 23 bedöms som särskilt utsatta. Det rör sig om platser där polis, ambulans, räddningstjänst och andra viktiga samhällsfunktioner, såsom kollektivtrafik och brevbärare, inte kan utföra sina uppgifter på ett normalt sätt. Samhällets kapitulation medför en enorm påfrestning för vanliga hederliga människor, påfallande ofta utrikes födda, som arbetar eller bor i dessa områden. Ingen ska behöva riskera att få sin bil uppbränd för att man bor i ett visst område, medan blåljuspersonal ofta riskerar både hälsa och liv i samband med uttryckning. I den politiska debatten talas det ibland något naivt om behovet av sociala insatser, att det är en lokal hopplöshet som mynnar ut i stenkastning och bilbränder. Detta är givetvis långt ifrån hela förklaringen. I själva verket handlar det om synnerligen grovt kriminella och deras ”svans”, som tagit hela bostadsområden som gisslan och som avskyr polisen av den enkla anledningen att polisen stör deras kriminella verksamhet. Vanliga familjer, som trots den negativa situationen utgör den absoluta merparten av de boende i utsatta områden, är de som drabbas hårdast. uppfattning är att samhället har lämnat dessa människor åt sitt öde, att övriga partier visat bristande förståelse för problemet och att förslag om ”fler fritidsgårdar” nått vägs ände. Självfallet finns det ett behov av olika sorters sociala insatser då dessa områden tenderar att vara socioekonomiskt utsatta. Sociala insatser blir dock i grunden verkningslösa när den grundläggande tryggheten saknas. Lösningen måste i första hand vara trygghet som säkras av de rättsvårdande insatserna, vilket sedan följs av andra åtgärder, inte tvärtom. Samhället måste återta kontrollen över sina förlorade områden och de hederliga människor som bor där måste ges en reell chans att bli en del av det svenska samhället. På detta sätt vill vi bana väg för de goda och konstruktiva krafterna. Men för att åstadkomma detta krävs det att poliser finns tillgängliga när medborgarna behöver dem, att resurserna finns för att utreda brott snabbt och effektivt och att det finns en styrning som säkrar polisernas arbetsvillkor. 5.1 Sjutusen nya poliser ambition om att fler brott ska utredas och upp innebär att det krävs en kraftig förstärkning av . Fler poliser är en förutsättning för att rättssamhället ska kunna bemöta hotet från den organiserade brottsligheten, stävja våldsamheterna i förorten och finnas tillgängligt för medborgarna. Målsättningen är att utbilda 7 000 fler poliser utöver nuvarande utbildningsprogram fram , en ökning jämfört med dagens antal. har antalet poliser sjunkit, både i relation till befolkningen och i absoluta tal. vill därför säkerställa att polisens relativa antal inte minskar genom att formulera ett mål om 250 poliser per hundratusen invånare. Poliser ska efter 2024 utbildas i den takt som krävs för att upprätthålla det relativa antalet. Fördelen med en sådan referensnivå är att det medför en långsiktig stabilitet för polisväsendet som därmed garanterat bibehåller sitt relativa antal även när befolkningsmängden ökar. Krav på lokal minimibemanning bör också utredas för att invånare på landsbygden inte ska mötas av stängda polisstationer och långa inställelsetider. Utöver arbetet med mängdbrott, organiserad brottslighet, våldsamheter i förorterna och ökad närvaro på landsbygden bör fokus även ligga på förstärkning av gränspolisen för att hitta och avvisa eller utvisa illegala invandrare. 5.2 Kraftigt förbättrade arbetsvillkor För många poliser är arbetssituationen ansträngd. Lönerna är fortsatt relativt låga, framförallt för polisassistenter och polisinspektörer. Nya arbetstidsavtal har gjort situationen för dem som arbetar i yttre tjänst sämre och omorganisationen har varit felplanerad, vilket har medfört en flykt från polisyrket. Figuren ovan uppvisar en ökande trend, vilken kan antas vara förknippad med en försämrad arbetsmiljö tillsammans med missnöje med ledarskapet. Bristen på poliser åtgärdas delvis av en ökning av platser på polisutbildningen, men även ökade incitament för poliser som lämnat yrket att återvända behövs. Polisutbildningen lyckas inte fylla nuvarande antalet platser på grund av höga, men rimliga, krav varpå det är tydligt att endast ett högre antal platser är ett slag i luften. föreslår därför ett tillskott till budget som ska vara öronmärkt för att förbättra villkoren – såsom lönenivåer – för framförallt polisassistenter och polisinspektörer. Det bör dock vara förbehållet arbetsmarknadens parter att besluta om hur en sådan förstärkning ska fokuseras. Det kan utöver lön röra sig om arbetstider eller åtgärder som förbättrar arbetsmiljön generellt med fokus på villkoren för dem som arbetar i yttre tjänst. Med dagens situation finns det ingen större skillnad mellan att jobba bakom ett skrivbord eller i skift i yttre tjänst, trots att det är förenat med större risk och mycket mer slitsamt att vara ute på gator och torg. Försämringarna i arbetstidsavtal har dessutom medfört att incitamenten för att stanna i yttre tjänst blivit ännu mindre, varför många söker sig till inre tjänst eller slutar. En förstärkning av arbetsvillkoren och arbetsmiljön ökar inte bara incitamenten för fler kompetenta människor att söka till polisutbildningen, det medför även ökade incitament för erfarna poliser som sagt upp sig att återvända till yrket. Återanställning av poliser utgör en viktig del i vår ambition att utöka antalet poliser, då nyanställda poliser är i behov av kollegor med erfarenhet från den dagliga polisverksamheten. Förbättra polisens arbetsvillkor för att förhindra att fler erfarna poliser säger upp sig. Återta samhällets förlorade områden Utöver skärpta straff behöver polisens befogenheter och resurser utökas. Polisen behöver ha tillgång till så kallade icke-dödliga vapen. finns en väldigt stor lucka mellan polisens batong och det direkt dödliga tjänstevapnet, som alla poliser av naturliga skäl drar sig in i det sista för att behöva använda. Det kan således uppfattas som ”riskfritt” att på tryggt avstånd kasta sten på polisen, trots att en stenbumling som träffar fel kan vara direkt dödlig. Polisen måste också ha direkt stöd från sina politiskt tillsatta chefer att agera utifrån hela befogenhetsspektrat. I extrema fall, såsom vid större ordningsstörningar eller regelrätta upplopp, behöver undantagstillstånd kunna utlysas. Det är inte rimligt att polisen ska behöva ge sig in i en katt-och-råtta-lek på de kriminellas premisser. Utegångsförbud, större möjligheter att kontrollera folk på gator och torg, lättare att häkta och förvara samt snabbare rättsliga processer är exempel på befogenheter som ett undantagstillstånd ska kunna medföra. För att bidra med resursförstärkningar för upprätthållande av ordningen vid exempelvis upplopp föreslår att den tidigare nedlagda beredskapspolisen ska återinföras. Vid en terrorattack eller större händelse kan detta vara avgörande för att säkra tryggheten för befolkningen. Jourdomstolar ska inrättas för att påföljden tydligare ska kunna knytas till det faktiska brottet i direkt anslutning till dess förövande. Det bör också poängteras att utvisning ska vara regel snarare än undantag om icke-svenska medborgare gör sig skyldiga till ordningsstörningar eller upplopp. Återinför beredskapspolisen som ett led i att samhället återtar kontrollen över förlorade områden. Straffskärpning för attacker mot blåljuspersonal En majoritet av poliserna i yttre tjänst har drabbats av hot, våld eller trakasserier. För att råda bot på detta föreslår ett minimistraff fängelse för attacker mot blåljusverksamhet. Det är i straffskalan på samma nivå som synnerligen grov misshandel, ett brott som är att likställa med våldsam störning och vandalisering av utryckningsverksamhet. Det leder till att dessa brott kommer att prioriteras av polisen och dessutom ger kännbara konsekvenser. Skärpta straff för attacker mot blåljuspersonal. Liksom tidigare förespråkar kraftigt höjda straff för framförallt vålds- och sexualbrott men även generellt sett för brott mot person, inbrott och brott som har med organiserad brottslighet att göra. Höjda straff är inte bara rätt utifrån ett moraliskt perspektiv. Det medför även ökade möjligheter för rättsväsendet att till exempel häkta och därmed hålla farliga personer inlåsta i väntan på rättegång, ökade möjligheter att använda hemliga tvångsmedel med mera. Kännbara konsekvenser för denna sorts brottslighet är inte bara viktigt för att brottsoffren ska få upprättelse utan även för att de som jobbar inom rättsväsendet ska se att deras insatser gör skillnad. Straffen i har varit och är fortfarande alldeles för låga i många fall. Därför måste det ske en översyn med ambitionen att kraftigt höja straffen. Som ett resultat av detta väntas ökade kostnader för Kriminalvården, vilket de får extra resurser för. Det stora genomslaget för ökade straff väntas dock ske . Vi anser att denna politik är i samklang med det allmänna rättsmedvetandet. I kampen mot den organiserade brottsligheten räcker det inte med att förstärka och att utöka antalet poliser. lägger därför förslag om införandet av ny lagstiftning som riktar sig mot deltagande i kriminella organisationer, stärkt vittnesskydd samt utökad säkerhet vid domstolar. Många av de medborgare som sätter sig i vittnesbåset är utsatta och de vittnar alltför ofta med fara för sitt eget liv. Rättsväsendet har inte förmått hantera den organiserade brottslighetens grenar som spridit sig ända in i rättssalen. Övergrepp i rättssak är ett mycket allvarligt brott då det, utöver att rikta sig mot enskilda individer, utgör ett direkt hot mot rättsstaten och i förlängningen mot det demokratiska statsskicket. Förbjud deltagande i kriminella organisationer. Terrorism och extremism utgör allt större hot, både i omvärlden och i . har konstaterat att terrorhotet kommit att bli alltmer utbrett och att antalet terrordåd kommer att öka. har även uttryckt en allvarlig oro över att extremistisk ideologi används för att främja terrorism. vill se krafttag för att bekämpa dessa hot och skydda det svenska samhället. Att garantera medborgarnas säkerhet är en av statens allra viktigaste uppgifter. vill vidta en rad åtgärder; förbjuda propaganda för terrorism, straffa varje form av deltagande i eller stöd till terroristorganisationer, skärpa straffen för terroristbrott, frånta terrorister deras medborgarskap, tillåta hemlig dataavlyssning, tillåta signalspaning vid förundersökningar och ta bort sekretesshinder för underrättelseverksamheten i olika myndigheter. Med anledning av detta föreslår en ökning av Säkerhetspolisens anslag för att möjliggöra en förstärkt personalstyrka, effektivare informationsutbyte mellan FRA och MUST samt ökade resurser till personskyddet. Öka anslaget till säkerhetspolisen för bekämpning av terrorism. Detaljerad statistik om brottslighet För ett effektivt arbete mot brottslighet är det viktigt med detaljerad kunskap om var och hur den tar sig uttryck. Som ett led i detta ges i uppdrag att utföra en ny rapport omkring invandrares brottslighet. har varken Brå, regeringen eller den förra regeringen varit intresserade av uppdaterad information omkring detta. Det måste åtgärdas. Dessutom ska Brå ges i uppdrag att offentliggöra den statistik de samlar in i en statistikdatabas så att var och en själv kan ta ut relevant statistik för att kunna bilda sig en uppfattning om samhället vi lever i. För detta ändamål ökas anslagen till Brå. Uppdra åt Brå att publicera och samla in mer detaljerad statistik om brottslighet. Utöver ovan beskrivna satsningar ökas även anslaget för Kriminalvården, till stor del på grund av en väntad ökning av personer i fängelse, till för förstärkt åklagarfunktion, inte minst med tanke på den organiserade brottsligheten och terrorism, till för ökat stöd till ideell verksamhet för brottsoffer samt ökat anslag till ersättning för skador på grund av brott som ett led i en statlig garanti till brottsoffer. Här krävs även en ordentlig undersökning för att få samlad statistik över hur mycket skadestånd som döms ut i straffrättsliga förfaranden i . har risknivån för terrorhot höjts i . Även i vårt absoluta närområde har terrordåd genomförts. Mot bakgrund av den ökade hotbilden vill ge ökade resurser att kunna utveckla sin samverkan med polis och andra myndigheter, vilket är en nödvändig förutsättning för att samhället skall kunna stå emot och nedkämpa de negativa element som försöker slita sönder vårt samhälle. Det kan till exempel handla om fördjupade kontroller vid gränsstationerna men också om inre kontroller av varutransporter m.m. Den extrema migrationen till har skapat en mycket stor efterfrågan på bostäder, vilket drivit upp prisnivån på bostäder och därmed starkt bidragit till den enorma skulduppbyggnad avseende bolån som skett hos de svenska hushållen. Vi ser en stor brist på bostäder men också allvarliga utträngningseffekter, vilket bidrar till att skapa en situation av både trångboddhet och utanförskap på bostadsmarknaden. Risken för att personer, i denna situation, bosätter sig på olika platser utan att detta registreras via folkbokföringen är stor. De riskerar då att hamna i ett parallellt skuggsamhälle. Detta är en mycket farlig utveckling som kan skapa stora motsättningar i samhället och därför förstärks budgeten för med inriktning på folkbokföringen. Särskilda insatser bör göras inom de så kallade utanförskapsområdena i . Detta är en förutsättning för att kunna upprätthålla en hög grad av säkerhet i arbetet med att hantera såväl övriga skattefrågor som andra samhällsfunktioner på ett rättssäkert sätt. är en central myndighet i kampen mot smuggling och annan gränsöverskridande brottslighet. Myndigheten drivs med ett ekonomiskt underskott och det frånfaller värdefull kompetens när erfarna tulltjänstemän slutar . Det är därför viktigt att återställa myndighetens ekonomiska balans. Detta måste ske som har ett stort behov av att förstärka personalresurserna samt utvidga befogenheterna och personskyddet i samband med kontroller vid såväl yttre som inre gräns.