mot · H5022607 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av samarbete mellan kuststater och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett system för överlåtbara utsläppsrätter för kväve och fosfor bör prövas i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska inleda storskalig syresättning av syrefattiga bottnar i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett förbud mot oljeborrning ska införas i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja bötesbeloppen för oljeutsläpp i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att höja beredskapen för potentiella katastrofer i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en bestämmelse bör införas om att all olja som transporteras till havs ska märkas med DNA så att det går att spåra från vilket fartyg ett oljeutsläpp skett och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla hamnar i och bör ha mottagningsanordningar för barlastvatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska den svenska skarvpopulationen genom ökad jakt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra ansvaret för läckande vrak och tillkännager detta för regeringen. vill att går i täten för ett gemensamt ansvarstagande för miljö. är ett världsunikt bräckvattenhav med ett särskilt ekosystem. Oregelbundna variationer i saltvatteninflödet medför instabila villkor för arterna. Den långsamma vattenomsättningen i gör att gifter och andra kemikalier inte rinner ut ur innanhavet i någon större omfattning, utan stannar kvar och anrikas. Dessa omständigheter gör att det är motiverat att ta särskilda hänsyn till miljö och djurliv. För att hantera miljöutmaningar är det nödvändigt med ett nära samarbete mellan kuststaterna. Dessa bör solidariskt finansiera sådana kostnadseffektiva miljöåtgärder som gynnar gemensamma miljö. Det är mycket viktigt att EU:s ramdirektiv för vatten genomförs i alla och att tydligt involveras i detta arbete. Alla berörda länder bör också intensifiera arbetet med att identifiera och sanera källor till dioxin, kadmium och PCB; dessa gifter skadar allvarligt djurliv. De återkommande algblomningarna som drabbar är ett av tecknen på att inte mår bra. Om vi tittar längre ner under ytan ser vi en än mer skrämmande bild. av betraktas som död i den bemärkelsen att bara bakterier överlever där. av havsbotten i lider av allvarlig syrebrist. Den främsta orsaken till syrebrist och döda bottnar är att lider av övergödning. Utsläpp av kväve och fosfor, främst från jordbruket, leder till onaturligt kraftig algblomning och döda bottnar. har kunskapen vuxit om det giftiga ämnet BMAA, som produceras av blåalger som en del av blomningen. Nervgiftet har konstaterats ge neurologiska sjukdomar som , Alzheimer och Parkinson. Ämnet kan överföras via livsmedel men även vid direkt kontakt. När algerna dör sjunker de till botten och bryts ner av bakterier och andra mikroorganismer. Under processen förbrukas det syre som finns bundet i vattnet, vilket leder till syrebrist. Fisken kan inte föröka sig. Särskilt utsatt är torsken, vars yngel växer till på stora djup. Därmed finns ett direkt samband mellan övergödningen och torskbristen i . Den främsta orsaken är övergödning från avlopp och jordbruk och den största delen av föroreningarna i kommer via floderna. 90 miljoner människor lever inom avrinningsområde. Det är viktigt att utvecklingen av jordbruket kring sker med stor hänsyn till miljön. ser ekonomiska styrmedel som ett användbart instrument i miljöpolitiken. Vi föreslår därför att ett system med överlåtelsebara utsläppsrätter för kväve och fosfor bör prövas i . Aktiv syresättning av havsbottnen Det räcker inte med att enbart minska utsläppen av näringsämnen till . Det behövs också aktiva åtgärder för att vända den negativa utvecklingen och låta bottenmiljö återhämta sig. Det behövs med andra ord radikala insatser för att rädda hälsa. Alla nationer runt har anledning att skyndsamt finna och komma överens om lösningar, som hanterar den allvarliga situationen. måste ta initiativet! Lösningen är att tillföra syre i betydande mängder till bottnarna på valda områden samt att balansera själva utsläppet. Ett försök med syresättning genomfördes i i . Halten av fosfor i bottenvattnet minskade kraftigt, som livet återvände till de döda bottnarna i fjorden. Nästa steg bör vara att genomföra en storskalig insats i . Vi bör kunna dela kostnaden med våra grannländer. Som en inledning bör kunna avsätta , 2019 och 2020. Flera Östersjöstater utvinner eller prospekterar olja i , dock ej . En oljeolycka i det känsliga innanhav som utgör skulle få särskilt allvarliga miljökonsekvenser och utgör ett hot även mot Sveriges kuster och havsmiljö. bör verka inom EU och östersjöorganisationen för att uppnå ett förbud mot oljeutvinning i . Förebygg och bestraffa oljeutsläpp är ett särskilt känsligt havsområde. utgör innanhavet en viktig transportled för bland annat oljetransporter. Oljeutsläppen fortsätter att vålla problem i och det är viktigt att skapa tydliga incitament för att undvika oljeutsläpp. Därför bör bötesbeloppen för utsläpp av olja i höjas. Beredskapen för potentiella katastrofer i bör höjas. Då kan vi minimera eventuella skadeverkningar. En bestämmelse bör införas om att all olja som transporteras till havs skall märkas med DNA så att det går att spåra från vilket fartyg ett oljeutsläpp skett. Skydd för den biologiska mångfalden Främmande organismer, som följer med i fartygens barlastvatten från andra hav, innebär ett hot mot den biologiska mångfalden i . Dessa invasiva arter kan föröka sig okontrollerat och tränga undan inhemska arter. Därför bör alla hamnar i och ha mottagningsanordningar för barlastvatten så att detta ej släpps ut i havet. Bekämpa skarven genom ökad jakt På flera håll i de svenska skärgårdarna har övriga sjöfåglar trängts tillbaka som mellanskarven brett ut sig. Yrkesfiskarna har fått se sina fiskfångster minska. Skarven har visat sig mycket livskraftig vid de svenska kusterna. anser att mellanskarvens antal behöver decimeras betydligt. Även en bråkdel av nuvarande svenska skarvpopulation skulle sannolikt innebära att arten har god bevarandestatus. Skarvarnas antal bör främst begränsas genom ökad jakt. Tyvärr sätter EU:s fågeldirektiv upp hinder för detta. föreslår därför att fågeldirektivet uppgraderas så att skarven förs upp på listan över jaktbara arter. Då blir det möjligt för att besluta om allmän jakt på skarv. är det endast möjligt med skyddsjakt på skarv. Som andrahandsalternativ bör andra legala vägar för att utöka jakten på skarv undersökas. Utefter de svenska kusterna finns många förlista vrak. Ett av de mest akuta hoten är sannolikt vraket av S/S Skytteren som ligger på botten vid utanför . Fartyget sänktes under och beräknas ha olja ombord. Om vraket skulle brytas isär skulle resultatet bli en oljekatastrof längs hela . För att få svar på om fisken i området kring har farliga halter av miljögifter har Havs- och vattenmyndigheten provfiskat efter plattfisk, torsk och bottenlevande djur. Analyserna visade att rester av kemiska stridsmedel finns i havskräfta och rödtunga från området. Det kommer från kemiska stridsmedel som dumpades i havet utanför efter . Detta medför att människor som äter kräftor från området kan drabbas av huvudvärk och kräkningar som följd av de nervgifter som finns i kräftorna. Flera vrak har också kemiska stridsmedel ombord och utgör ett arbetsmiljöhot mot yrkesfiskarna. För de flesta vrak som utgör potentiella miljöhot är det svårt att identifiera en ansvarig fartygsägare. Det finns ingen myndighet i som har det övergripande ansvaret för läckande vrak. En departementsskrivelse (Ds 2015:16) har föreslagit lagändringar för att tydliggöra ansvaret men ännu har det inte resulterat i ny lagstiftning. Det är angeläget att sjölagen ändras så att ansvaret för läckande vrak tydliggörs. har tidigare föreslagit att regeringen ska presentera en lösning på hur riskerna med vrak på havsbottnen ska hanteras. Vi välkomnar därför regeringens satsning på satsas på att komma tillrätta med miljöriskerna från de vrak som utgör störst fara för havsmiljön. På så vis kommer myndigheterna kunna sanera mellan ett och tre farliga vrak . [1] .