mot · H4023722 · 2017-04-28 00:00:00 — Den enda mekanism man kan hoppas på är att arbetslivserfarenheten, i kombination med de drivkrafter som redan finns inom ramen för skatte- och bidragssystem, ska öka jobbchanserna för personen i fråga. vill därför avskaffa extratjänsterna och avser att återkomma med förslag om detta i kommande budgetmotioner. –2014 tillsatte Alliansen en utredning för att utveckla alternativ till sysselsättningsfasen. Utredningen presenterade ett förslag om att införa ett pilotprojekt för s.k. Utgångspunkten för matchningsanställningar är att det är troligt att många företag upplever en osäkerhet kring hur en person som varit borta från arbetsmarknaden länge ska passa in på arbetsplatsen. För att råda bot på detta föreslås att den jobbsökande anställs hos en s.k. matchningsaktör, som tar på sig arbetsgivaransvaret. Den jobbsökande arbetar sedan hos kundföretag, som inledningsvis inte behöver ta på sig den risk som arbetsgivaransvaret innebär. Matchningsaktörer kan exempelvis vara fackliga eller ideella organisationer, men även bemanningsföretag. Matchningsaktören ska enbart kunna tjäna pengar genom att ha den arbetssökande uthyrd till kundföretag eller genom att den arbetssökande får ett reguljärt arbete. På så vis undviks risken med att matchningsaktörer parkerar de jobbsökande i passivitet. Mest kraftfull bör ersättningen vara om den arbetssökande hittar varaktig reguljär sysselsättning. Reguljärt arbete för den arbetssökande ska alltid löna sig för matchningsaktören jämfört med att den arbetssökande fortsatt hyrs ut. föreslår att matchningsanställningar införs. De bör dock anpassas till det reformerade system för anställningsstöd som föreslagits tidigare i detta kapitel och till införandet av arbetsförmedlarpengen. Framför allt bör den prestationsbaserade ersättningen förstärkas. avser att återkomma i kommande budgetmotioner med förslag om vägar in på arbetsmarknaden för långtidsarbetslösa. Enklare och bättre stöd för personer med funktionsnedsättning Personer med funktionsnedsättning som påverkar deras arbetsförmåga negativt har generellt en utsatt ställning på arbetsmarknaden. Arbetslösheten för denna grupp är högre än för befolkningen som helhet och sysselsättningen är lägre. [95] Gruppen har också klart längre arbetslöshetstider än andra. [96] Av de ungdomar som har en funktionsnedsättning får färre slutbetyg från gymnasiet och fler får svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. finns främst fyra anställningsstöd riktade till personer med nedsatt arbetsförmåga till följd av funktionsnedsättning eller dylikt: lönebidrag, OSA, trygghetsanställning och utvecklingsanställning. [98] anser att de olika typerna av stöd ska slås ihop till två olika med tydliga och separata syften. är en viktig arbetsgivare för många människor med funktionsnedsättning. Därtill finns ett antal andra stöd ämnade att underlätta för personer med funktionsnedsättning, som exempelvis stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen och stöd till personligt biträde. De utvärderingar av dessa program som finns tyder på positiva effekter vad gäller såväl inkomst som sysselsättning. [99] Inlåsningseffekter finns dock i relativt hög utsträckning. En funktionsnedsättning kan variera i typ, omfattning, påverkan på arbetsutbud och långvarighet. Stöd riktade till personer med funktionsnedsättning bör därför variera i omfattning, beroende på grad av nedsatt arbetsförmåga, och tid, beroende på den enskilda personens möjlighet att utveckla en ökad arbetsförmåga. De fyra existerande anställningsstöden föreslås därför ersättas av lönestöd för utveckling och lönestöd för trygghet. Lönestöd för utveckling bör ges , maximalt , och innehålla individuellt anpassade utvecklingsinsatser. Omprövning bör kunna ske i syfte att gradvis minska subventionsgraden i takt med att arbetsförmågan stärks. För personer som direkt, genom profilering, eller med lönestöd för utveckling bedöms ha ett mer långsiktigt stöd, bör lönestöd för trygghet erbjudas. Stödet bör ges för att garantera förutsägbarhet och en ökad trygghet för den enskilda personen. Omprövning bör också ske mer sällan, men minst . 6.6 En trygg och flexibel arbetsrätt har länge föreslagit förändringar och förbättringar av den svenska modellen, exempelvis när det gäller turordningsreglerna, behovet av en proportionalitetsprincip och rätten till återanställning. Det kommer vi att fortsätta göra. Men det behöver tas ett större grepp om den svenska modellen. har därför föreslagit att en självständig och opartisk expertkommission tillsätts, för att utveckla den svenska modellen för morgondagens arbetsmarknad. Syftet är att snabbt föreslå rimliga regler som tar hänsyn till företagens behov av flexibilitet och kompetensförsörjning, de anställdas behov av trygghet och möjlighet till omställning samt de arbetslösas behov av att kunna få ett jobb. Svensk arbetsmarknad präglas av en tudelning mellan ”insiders” och ”outsiders”, mellan de med en fast och trygg anställning och de som står utanför, vars enda möjlighet till arbete ofta består av en tidsbegränsad och otrygg anställning. Det strikta anställningsskyddet leder till högre arbetslöshet bland grupper med svårigheter att etablera sig, som det leder till inlåsning för de som har ett jobb, utan att öka deras upplevda trygghet. [100] Den sammanpressade lönestrukturen höjer trösklarna för att få in en fot på arbetsmarknaden och försvårar än mer för marginalgrupper att etablera sig. Dessa problem har funnits . Men den senaste tidens flyktingströmmar, och arbetskraftens ökande heterogenitet, gör att behovet av lösningar blir alltmer akut. Det finns alltså goda skäl till att göra ett omtag kring reglerna på den svenska arbetsmarknaden och anpassa dem till nu rådande förhållanden. För det första måste tryggheten öka. är vissa anställda helt utan trygghet, medan andra är inlåsta i jobb de inte trivs med. Det är resultatet av en stelbent arbetsmarknad som omfördelar otryggheten till de som har svagast ställning på arbetsmarknaden. Situationen är orättvis och kräver lösningar för en större och mer rättvist fördelad trygghet. Fler måste också ges möjlighet att skapa sin egen trygghet via kontinuerlig fortbildning. För det andra måste regelverken på arbetsmarknaden anpassas till att det är små och växande företag som i allt högre grad står för jobbskapandet. Stora företag har, och kommer att fortsätta ha, en mycket viktig roll att spela i svensk ekonomi. Men dagens arbetsmarknadsregler, som skapades i då storföretag var de dominerande aktörerna på svensk arbetsmarknad, hindrar framväxten av morgondagens jobb. Medan näringslivet förändrats ser konfliktreglerna fortfarande i stort sett ut som de gjorde när kollektivavtalslag skrevs. Kombinationen av dåtidens arbetsmarknadsregler och dagens arbetsmarknad riskerar i längden internationella konkurrenskraft. Det måste bli enklare och billigare för småföretag att anställa. För det tredje måste trösklarna till det första jobbet sänkas. Det faktum att tre av fyra av de arbetslösa väntas tillhöra grupper med en utsatt ställning på arbetsmarknaden visar att dagens arbetsmarknad inte är till för alla. Särskilt den dåligt fungerande jobbintegrationen visar att en arbetsmarknad som stänger ute stora grupper av människor skapar problem för de offentliga finanserna, för sammanhållningen och för de enskilda. Tröskeln till det första jobbet, oavsett om det är det första jobbet efter studierna eller det första jobbet i det nya hemlandet, måste sänkas. Arbetsmarknaden måste vara tillgänglig för alla. 6.7 Ökat jobbfokus i arbetslöshetsförsäkringen Arbetslöshetsförsäkringen ska ge människor en möjlighet att tryggt ställa om i arbetslivet. är det viktigt att försäkringen är just en omställningsförsäkring och att den utformas på ett sätt som uppmuntrar till arbete. Regeringens höjning av a-kassan beräknas ha lett till ca 27 000 fler arbetslösa och ökat de offentliga utgifterna med ca . [101] I när jämviktsarbetslösheten ligger kvar på en hög nivå trots fler år av högkonjunktur och de offentliga finanserna är pressade är detta inte en ansvarsfull prioritering. Arbetslöshetsförsäkringens effekt på arbetsmarknaden[102] Arbetslöshetsförsäkringens nivå och utformning har stor inverkan på arbetsmarknadens funktionssätt. För det första påverkas flödet ut ur arbetslöshet. En hög ersättning innebär att det blir relativt mer förmånligt att inte arbeta. Därmed minskar utflödet från arbetslöshet. Det faktum att man måste kvalificera sig till arbetslöshetsförsäkringen genom arbete innebär dock att människor som inte arbetar ges större drivkraft att börja arbeta, för att få tillgång till den extra tryggheten. För det andra påverkas flödet in i arbetslöshet. Inflödet till arbetslöshet kan öka, då det blir relativt mer förmånligt att inte arbeta jämfört med att arbeta. För det tredje innebär en högre ersättning att lönebildningen påverkas, då en hög ersättning innebär att kostnaden för fackförbund att bidra till löneökningar som ger högre arbetslöshet minskar. För det fjärde medför en relativt förmånlig arbetslöshetsförsäkring att arbetssökande ges större möjligheter att hitta ett jobb som passar deras kvalifikationer. Produktiviteten kan öka till följd av denna förbättrade matchning. För det femte är arbetslöshetsförsäkringen en automatisk stabilisator som kan hjälpa till att utjämna konjunktursvängningar. Det finns relativt starkt empiriskt stöd för att en generös ersättning från arbetslöshetsförsäkringen leder till en höjd jämviktsarbetslöshet. [104] Detta allmänna mönster förefaller också stämma för . [105] Det förefaller också som att sänkt ersättning i arbetslöshetsförsäkringen bidrar till mer återhållsamma löneökningar. Trygghet och drivkrafter för jobb – en ny modell för arbetslöshetsförsäkringen vill se en arbetslöshetsförsäkring som möjliggör en trygg omställning som den garanterar att det lönar sig att arbeta. Det finns också relativt starkt stöd i forskningen för att en kontinuerlig avtrappning av ersättningsnivån leder till lägre arbetslöshet. Givet dessa utgångspunkter är det uppenbart varför regeringens reformering av arbetslöshetsförsäkringen förtjänar kritik. Höjningen av ersättningsnivåerna bedöms ha bidragit till 27 000 fler arbetslösa. [108] Därtill är avtrappningen av ersättningen märkligt utformad, då avtrappningen skiljer sig markant för personer som slår i taket jämfört med personer som inte slår i taket. Nedan presenteras modell för arbetslöshetsförsäkringen: Tabell 8 förslag till arbetslöshetsförsäkring Modellen innebär ett signifikant höjt tak jämfört med Alliansens tidigare system. kombineras detta med en snabb och likformig avtrappning. Det långsiktiga ersättningstaket är något lägre än under Alliansen. För att begränsa kostnaderna för en högre initial ersättning måste den långsiktiga ersättningen minska något, vilket inte är orimligt givet att den genomsnittliga ersättningen i arbetsmarknadspolitiska program är som högst för människor i sysselsättningsfasen. Diagram 22 Ersättningsgrad i dagens arbetslöshetsförsäkring vid olika tidigare månadslön Källa: Egna beräkningar. Diagram 23 Ersättningsgrad med arbetslöshetsförsäkring vid olika tidigare månadslön Källa: Egna beräkningar. Att avtrappningen är symmetrisk innebär att alla, förutom de som får den lägsta ersättningsnivån, möter samma avtrappning . Detta avspeglas i ett lönetak. Det är viktigt, dels ur ett likabehandlingsperspektiv men också för att det gör systemet mer lättöverskådligt. kommer att återkomma med förslag om reformerad arbetslöshetsförsäkring, i linje med vad som beskrivits ovan, i kommande budgetmotioner. Ändrad definition av lämpligt arbete När en ersättningsperiod har löpt ut, dvs. när en person kan anvisas till jobb- och utvecklingsgarantin, bör också bestämmelserna om vad som ska betraktas som ett lämpligt arbete reformeras så att kravet på att arbetet ska betala av dagpenningen tas bort. [111] I stället bör enbart krav om att ersättning ska lämnas på en nivå som motsvaras av kollektivavtal gälla. 6.8 En trygg arbetsmiljö Arbetsmiljö är mycket mer än skyddsutrustning, ergonomiska stolar och den sociala arbetsmiljön i stort. Det handlar om arbetsplatser som är långsiktigt hållbara, där man kan utvecklas. Det handlar även om hur man skapar effektiva och starka organisationer. En god arbetsmiljö är positiv inte bara för individen, utan även för arbetsgivarna och de offentliga finanserna. Det behövs mer forskning kring arbetsmiljöfrågor. Det är därför viktigt att det offentliga säkrar att det finns tillräckligt med resurser för forskning och kunskapsspridning kring arbetsmiljö. Särskilt psykisk ohälsa, främst inom offentlig sektor, bör prioriteras. De höga sjukskrivningsnivåerna på kvinnodominerade arbetsplatser bör belysas. Kunskapen om arbetsmiljöfrågor bland mindre arbetsgivare bör också förbättras. Arbetsmiljöarbetet i offentlig sektor bör stärkas. En avgörande faktor för att stärka arbetsmiljöarbetet är att chefer inom exempelvis kommuner och äldreomsorg har en chefsutbildning där arbetsmiljöarbetet ingår. Enligt saknar så många som av enhetscheferna i äldreomsorgen eftergymnasial utbildning och har högst en tvåårig högskoleutbildning. [112] har äldreomsorgen utvecklats till en mycket komplex verksamhet. Det ställer krav på att huvudmännen ger cheferna i sina respektive organisationer den kunskap och de verktyg som krävs för att säkerställa en god arbetsmiljö. 6.9 Lägre skatter ger ökat självbestämmande och en starkare ekonomi anser att människor har rätt att bestämma över sitt eget liv och därmed över de pengar de själva arbetat ihop. Den långsiktiga inriktningen på vår skattepolitik är därför att sänka skatterna på arbete och företagande. Lägre skatter ökar människors självbestämmande och gör det mer lönsamt att driva företag och arbeta. stärker det därmed även hela landets ekonomi. Arbete och företagande bygger . I är skatterna på arbete, företagande och specialisering höga. Det gör mindre attraktivt för såväl inhemsk som utländsk specialiserad arbetskraft och sänker utbildningspremien. Diagram 24 Marginalskatt på låga inkomster samt skillnad i beskattning mellan låga och höga inkomster Källa: (2016b). Sänkta marginalskatter ger, av naturliga skäl, upphov till ett antal fördelningspolitiska frågor. Det kan dock vara värt att notera att en statisk analys baserat på individers inkomster ett givet år kan ge en skev bild av de fördelningspolitiska effekterna av sänkta marginalskatter. De flesta personer gör i varierande grad lönekarriär under sitt yrkesverksamma liv. Det innebär att andelen av befolkningen som möts av de höga marginalskatterna i livet är högre än andelen av befolkningen som möts av dem ett givet år. betalade ca 1 miljon människor, eller av de helårs- och heltidsanställda, statlig inkomstskatt. av de som fyllde 2012 hade betalat statlig inkomstskatt. [114] Än fler lever i hushåll som påverkats av den statliga inkomstskattens höga marginaleffekter. Det är således felaktigt att utgå från att sänkta marginalskatter enbart gynnar de som har inkomster över brytpunkten. Marginalskatterna påverkar stora grupper av normalinkomsttagare över deras livscykel. Diagram 25 Andel individer och hushåll som betalar, eller har betalat, statlig inkomstskatt, 2012 Not: Diagrammet visar andelen som betalar statlig inkomstskatt , andelen som har betalat statlig skatt och andelen som ser hushållsekonomin påverkas av den statliga inkomstskatten. Källa: (2016). Därtill är det värt att notera att sänkningar av en skatt som , i hög grad, är självfinansierande att ta bort innebär att vissa personer får en ökad disponibel inkomst utan att någon annan får en lägre disponibel inkomst. De höga skatterna på arbete bidrar också till det tudelade skattesystemet. Givet skillnaden i beskattning av inkomster från arbete respektive kapital ges företagare incitament att plocka ut ersättning i form av utdelningar eller liknande, i stället för lön. För att reglera detta har de s.k. 3:12-reglerna införts. Dessa regler bidrar till ökat regelkrångel och improduktiv skatteplanering. Sänkta marginalskatter är därför viktigt för att kunna förenkla reglerna för småföretag. Ett antal utredningar har visat att sänkt statlig inkomstskatt leder till fler arbetade timmar, karaktäriseras av hög självfinansieringsgrad och bidrar till en ökad effektivitet i ekonomin. [115] För är det därför prioriterat att gradvis göra marginalskattekurvan mindre brant. Regeringen väljer att gå den motsatta vägen. Genom att stoppa uppräkningen av såväl den lägre som den högre skiktgränsen och fasa ut jobbskatteavdraget höjer de skatten för breda löntagargrupper, med färre arbetade timmar som följd. har gjort beräkningar som visar att det avtrappade jobbskatteavdraget samt de sänkta skiktgränserna – två reformer som höjer marginalskatterna – tillsammans leder till färre arbetade timmar. [116] Det innebär att ”när hänsyn tas till dynamiska effekter på arbetsutbud och prestation, leder reformerna inte till någon förstärkning av de offentliga finanserna överhuvudtaget”. [117] Regeringens höjning av marginalskatterna leder alltså till färre arbetade timmar och oförändrade intäkter. riskerar detta att leda till en underfinansiering av regeringens budget. motsätter sig regeringens höjningar av marginalskatten. I kommande budgetmotioner kommer att återkomma med förslag om sänkta marginalskatter. Sänkt skatt för äldre som arbetar En av de största utmaningarna på svensk arbetsmarknad är att allt fler kommer att behöva arbeta allt längre. [118] Forskning visar att behöver fler äldre som vill, kan och får arbeta längre för att klara välfärdens finansiering. [119] Givet de äldres förbättrade hälsa är detta en rimlig och uppnåelig målsättning, givet rätt reformpolitik. För personer som arbetar efter att de fyllt införde Alliansregeringen ett förstärkt jobbskatteavdrag. Utvärderingar av reformen visar att sannolikheten för de berörda grupperna att arbeta har ökat. [121] Med fler arbetade timmar förstärks den svenska ekonomin långsiktigt. Regeringen har i stället höjt kostnaden för att anställa personer genom att införa en särskild löneskatt för dessa. Skattehöjningen slår mot sysselsättningen för denna grupp. [122] vill i stället se sänkt skatt för äldre, och avser att återkomma i kommande budgetmotioner med förslag som stärker sysselsättningen bland äldre. 7 Miljö och klimat har bevisat att ekonomisk tillväxt kan ske med mindre miljöpåverkan. En god miljö och ekonomisk tillväxt går hand i hand. Förutsättningen är smarta och kraftfulla styrmedel som gör det lönsamt att agera miljövänligt och olönsamt att förorena. , och under olika regeringar, har den ekonomiska tillväxten ökat som klimatutsläppen har minskat. Svensk ekonomi tillhör de mest klimateffektiva i världen. BNP har växt med , som utsläppen av växthusgaser har minskat med . [123] Mycket har gjorts, men mycket mer kommer att behöva göras framöver. enades FN:s parter under klimattoppmötet i om ett gemensamt avtal för att begränsa den globala medeltemperaturökningen till väl , med sikte mot uppvärmning. Parterna fick inför detta möte delge sina nationella åtaganden för att nå målet. De presenterade åtagandena riskerar att inte vara tillräckligt skarpa. Uppgången i globala koldioxidutsläpp har bromsats, men den nödvändiga minskningen har ännu inte ens påbörjats. går både 2015 och 2016 till historien som de varmaste åren som någonsin registrerats sedan temperaturmätningarna startade . [124] och övriga länder i världen behöver ta ytterligare steg för att påskynda omställningen och minimera miljöpåverkan. I då det globala klimatarbetet ifrågasätts av en ny amerikansk president krävs ledarskap av , inom EU och globalt, med högre ambitioner nationellt och på EU-nivå. arbetar på bred front för att nå resultat för miljön, bl.a. genom målsättningen om att nå förnybar energi . Den parlamentariska miljömålsberedningen har lämnat förslag på att höja ambition om att nå noll nettoutsläpp av växthusgaser i stället för det tidigare fastställda målet till 2050, med som pådrivande kraft. ser vi hur den rödgröna regeringens politik leder åt fel håll. SCB:s statistik visar att utsläppen slutat minska . Diagram 26 Utsläpp av växthusgaser per BNP-enhet 2014, ton per 1 Källa: (2016d). föreslår ett brett reformprogram för att minska utsläppen, ställa om fordonsflottan, öka den förnybara energiproduktionen, minska gifterna i vår vardag, stärka havs- och vattenmiljön och värna den biologiska mångfalden. Detta innefattar bl.a. förslag om en grön bilbonus, miljölastbilspremier, en reduktionsplikt för drivmedel, förbättrade förutsättningar för såväl storskalig som småskalig produktion av förnybar energi, ökade investeringar i både laddinfrastruktur och energilagring, avfallsförbränningsskatter, kemikalieskatter samt stöd till vattenvårdsåtgärder. ligger långt fram och nådde , som ett av få EU-länder, vårt åtagande till 2020 om att av energin i transportsektorn ska vara förnybar. stod biodrivmedel för av drivmedelsförbrukningen. Men vi har fortfarande långt kvar till målet om en fossiloberoende fordonsflotta. vill öka omställningstempot, som ska understödjas av klimateffektiva styrmedel. Det övergripande målet är att minska utsläppen. står bakom miljömålsberedningens förslag om att utsläppen i transportsektorn ska minska till 2030. Därför behöver vi både stimulera användningen av riktigt miljövänliga bilar och sänka utsläppen från den bilpark som redan rullar på de svenska vägarna. Ekonomiska styrmedel är avgörande för miljöpolitiken. har därför föreslagit en omfattande grön skatteväxling. Skatten på utsläpp och gifter bör öka och intäkterna användas för att sänka skatten på jobb och företagande. vill se en grön skatteväxling, där förorenaren betalar för sin miljöskada och resurserna används till att sänka skatten på jobb och företagande. På så vis sätts ett pris på miljöförstöring som dessa intäkter återförs för att sänka skattebördan på sådant som har stor samhällsekonomisk nytta, som jobbskapande i växande företag. Detta bör vara en ledstjärna för skattepolitiken i tider av små marginaler i statsfinanserna. Det finns utrymme att förstärka de miljöstyrande styrmedlen genom skatter på bl.a. förekomsten av miljöfarliga kemikalier, förbränning av avfall, genom att omvandla kväveoxidavgiften till en skatt och genom att ta bort existerande undantag från koldioxid- och energiskatter. I regeringsställning –2014 bidrog till att skatten på arbete sänktes påtagligt via jobbskatteavdrag och sänkta arbetsgivaravgifter. höjdes miljöskatterna, och andra skatter, som fordonsskatten, miljödifferentierades. Skattebördan på arbete minskade och skattebördan på föroreningar ökade. Men mycket mer finns att göra. Skatt på arbete beräknas nästkommande år uppgå till 1 200 miljarder av skattebördan i , skatt på föroreningar till knappt 80 miljarder. Över tid kommer miljöpåverkan att minska, och med det skatteintäkterna och skattetrycket. Målet är ytterst att miljöskatterna som andel av de totala skatterna, och i absoluta termer, ska minska i takt med att miljöförstöringen minskar. Regeringen har tyvärr helt övergivit idén om grön skatteväxling. Skatterna har höjts på utsläpp, men inte sänkts på arbete. I stället har skattehöjningarna på arbete varit mångfalt större, och skatten har dessutom höjts på förnybar energi, motsatsen till grön skatteväxling. Färre undantag från koldioxid- och energiskatten Delar av industrin har undantag från, eller nedsättningar av, energi- och koldioxidskatterna för fordon. Dessa subventioner minskar den miljöstyrande effekten och har kritiserats av i sin utvärdering av svensk miljöpolitik som de svagaste delarna av vad som annars är ett föredöme på klimatområdet. har därför föreslagit begränsningar av dessa undantag för branscher där icke-fossila alternativ i allt högre grad finns tillgängliga. Det är glädjande att även regeringen har valt att minska undantagen. Flera undantag finns dock fortfarande kvar. Dessa bör som regel fasas ut.