mot · H5023681 · 2017-10-05 00:00:00 — När det lönar sig att arbeta blir jobben fler. En förskola och skola som ger alla elever kunskaper och möjligheter att utvecklas bidrar till klassresor och till ett samhälle för alla. Ett socialförsäkringssystem utformat för omställning ger människor en andra chans och en väg tillbaka. En effektiv brottsbekämpning är särskilt viktig för tryggheten för människor i socialt utsatta områden. När välfärdsstaten däremot misslyckas med sitt uppdrag försvagas förtroendet både för staten och för samhället i stort. Där staten misslyckas träder andra aktörer in och skuggsamhällen uppstår. För många är otryggheten alltför närvarande och rättsväsendets olika delar alltför frånvarande. Samhället markerar inte tillräckligt hårt mot de som bryter mot lagar och regler samt står inte tillräckligt tydligt upp för de som följer dem. Känslan av exkludering och maktlöshet förstärks om föräldrar upplever att en skola med otillräckligt kunskapsfokus inte ger barnen rätt förutsättningar att lyckas. I många delar följer den nuvarande högkonjunkturen det normala mönstret. Arbetslösheten sjunker när exportmöjligheterna för svenska företag ökar och den inhemska konsumtionen är stark. Utanförskapet stabiliseras och utgifterna för bland annat a-kassa ökar långsammare. Skatteinkomsterna ökar snabbare än förväntat; inkomsterna väntas nu bli nästan högre jämfört med prognoserna . Fastighetspriserna stiger och skuldsättningen ökar. Byggandet stärks och nybilsförsäljningen slår rekord. var den bästa månaden någonsin för nya bilar, och 2017 ser ut att bli det bästa året . Nuvarande högkonjunktur avviker dock i vissa avseenden från tidigare högkonjunkturer. Penningpolitiken är unikt expansiv, med minusräntor och stödköp både av och . Finanspolitiken är expansiv; både 2017 och 2018 försvagas det strukturella sparandet jämfört med året innan. Arbetslösheten för utomeuropeiska invandrare är kvar på , på samma nivå som under finanskrisens djupaste faser. Detta är särskilt oroväckande då högkonjunkturer normalt är den enda möjligheten för de grupper som brukar betecknas som utsatta att få in en fot på arbetsmarknaden. När konjunkturen vänder ned tvingas de i stället att konkurrera med människor som redan är fast etablerade på arbetsmarknaden, personer med både utbildning, kontakter och erfarenheter. Då minskar chansen att få ett jobb betydligt. Även på andra områden syns stora brister som normalt inte förknippas med högkonjunkturer. Polisen är i kris och hinner inte utreda våldtäkter när gängskjutningarna blir allt fler och allt grövre. Trots högkonjunkturen är skjutningar med dödlig utgång fyra till fem gånger så vanliga i som i eller . ligger mer i paritet med södra . Trots högkonjunkturen kommer det larmrapporter från om ett kraftigt ökat tryck. Mitt under högkonjunkturen växer köerna kraftigt i vården. Väntetiden för att få en tandläkartid blir allt längre. Klasserna i skolan blir inte mindre, och skillnaderna mellan bra och dåliga skolor ökar. c. Finanspolitikens övergripande inriktning Regeringen föreslår i budgetpropositionen ofinansierade åtgärder på 2018. Dessa växer sedan med ytterligare . Det är den största medvetna försvagningen av offentliga finanser sedan det nuvarande finanspolitiska ramverket infördes. Detta motiverar regeringen med att ungefär lika mycket sparas, alltså att offentliga finanser visar ett överskott på av bnp. En jämförelse med den förra högkonjunkturen kan då vara illustrativ. I budgetpropositionen ställdes alliansregeringen inför en liknande utmaning. Tillväxten var stark både i och internationellt, tillgångspriserna steg snabbt och skatteintäkterna ökade. Offentliga finanser uppvisade då ett överskott på nära . Med motsvarande tumregel som regeringen nu använder hade de ofinansierade satsningarna i den budgeten uppgått till . Alliansregeringen valde i stället att lägga på ofinansierade reformer och valde att spara nära . Detta hade två effekter. Dels motverkades en befarad överhettning när både finanspolitik och penningpolitik verkade åtstramande. Dels gjorde det stora överskottet, när gick in i krisen, att vi till skillnad från övriga EU-länder kunde motverka nedgången med aktiva åtgärder som kraftiga tillskott till kommuner och arbetsmarknadsåtgärder utan att äventyra uthålligheten i offentliga finanser. Figur 6 Finansiellt sparande 2004–2014 i och EU15 exkl. PIGS. Källa: makroekonomiska databas . Finanspolitikens övergripande inriktning som läggs fram i budgetpropositionen är därför fel och potentiellt skadlig om de optimistiska prognoserna inte skulle bli verklighet. Ju mindre överskotten är i högkonjunktur, desto större behöver åtstramningarna vara när konjunkturen försvagas. En av statens viktigaste uppgifter i en lågkonjunktur är att skydda samhällets svagaste – barn, äldre, socialt utsatta – från alltför stora negativa konsekvenser. Med vidlyftiga utgiftslöften i goda tider minskar statens möjligheter att göra detta. Det finns uppenbara risker att en framtida regering kommer behöva sanera statens finanser och genomföra tuffa besparingar när vi går in i nästa lågkonjunktur. väljer därför att spara mer än regeringen . Det innebär en finanspolitik som är betydligt bättre avvägd, både för att minska obalanser och överhettningstendenser och för att förbättra utgångsläge . Reformer för ett starkare Den största skillnaden mellan och regeringen är dock att vi vill använda högkonjunkturen för reformer. För att lösa problemen med integrationen, trygghetsutmaningen och för att förbättra välfärden krävs ett målinriktat arbete och beslutsfattare som har bestämt sig för vilka åtgärder som ska prioriteras och vad som i så fall inte kan prioriteras. Regeringen gör bland annat utgiftsökningar 2018 och (närmare) 2020. klarar den bara av att göra besparingar på 2018 och 2020. väljer en annan väg – vi genomför besparingar och omprioriteringar på , på både bidrag och ineffektiva arbetsmarknadsåtgärder samt genom effektiviseringar. Då får vi råd med både de jobbsatsningar som krävs för att lösa integrationen samt de trygghets- och välfärdssatsningar som måste till för att samhället ska hålla ihop. Våra viktigaste reformer för jobb, trygghet och välfärd beskrivs nedan. är ett parti för de som jobbar, för de som vill jobba och de som har jobbat. Att så många som möjligt arbetar är centralt för vårt nuvarande och framtida välstånd, men det är mer än så. Det är också en fråga om vilket samhälle vi vill ha. Att det lönar sig att arbeta är också ett uttryck från samhällets sida att flit, förkovran och företagsamhet uppmuntras och uppskattas, att det är rätt att anstränga sig för att skapa en bättre tillvaro för sig själv och för andra samt att denna ansträngning också är värdefull för samhället i stort. Att det lönar sig att arbeta är också en tydlig signal på att vi tror att alla, om de ges rätt verktyg, har möjlighet och förutsättningar att förbättra sin egen situation och ta ansvar för sin egen tillvaro. Det gäller oavsett om du är född här eller kommer till senare i livet. Ett samhälle där det alltid lönar sig att ta ett arbete eller att arbeta mer är därför inte bara ett ekonomiskt mer framgångsrikt samhälle, det är också ett mer inkluderande och rättvist samhälle. För att vägleda jobbpolitiken har satt upp två jobbmål: Halvera jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda och skapa 500 000 nya jobb. Båda målen gäller . Med förslagen i denna motion tas flera steg mot att nå dessa mål. Stärkta drivkrafter till arbete Alliansregeringens kanske viktigaste reform var att det nu lönar sig bättre att arbeta för vanliga löntagare. Undersköterskor och förskolelärare får behålla mer tack vare jobbskatteavdraget. Arbetet måste dock gå vidare – drivkrafterna till arbete måste fortsatt stärkas. vill därför ytterligare sänka skatten för de som arbetar med . För de allra flesta som arbetar heltid innebär vår skattesänkning nära mer , eller mer . Genom skattesänkningen blir det mer lönsamt att ta ett jobb. Skattesänkningen är tydligt fokuserad på dem med låga inkomster, för att det alltid ska löna sig att gå från bidrag till arbete, oavsett lönenivå eller omfattning på arbetet. Inte minst gäller det de inträdesjobb som Alliansen vill införa för nyanlända och ungdomar utan gymnasieutbildning. För dem innebär det en skattesänkning på . Det blir också mer lönsamt att gå från deltid till heltid, vilket är viktigt inte minst för att minska inkomstklyftorna mellan kvinnor och män. I en situation av kraftig brist på lärare, sjuksköterskor, socialsekreterare och andra nyckelkompetenser i välfärden är det dessutom centralt att de som jobbar där ges starkare drivkrafter att arbeta mer. För att stärka drivkrafterna till arbete krävs att betydande skattelättnader också kombineras med en förstärkt arbetslinje i de svenska bidragssystemen. Därför föreslår en omfattande bidragsreform för stärkt arbetslinje. De svenska bidragssystemen ska alltid hjälpa den som behöver stöd, men ska uppmuntra till arbete. Arbetslinjen i bidragssystemen behöver stärkas. Bidragsreformen består av följande huvudsakliga delar: Inför ett bidragstak i försörjningsstödet och etableringsersättningen. Vi vill säkerställa principen att ingen som kan jobba ska tjäna mer på bidrag än på arbete. När bidrag staplas på varandra kan den samlade bidragsinkomsten dock bli så hög att steget in på arbetsmarknaden försenas eller helt uteblir. kan till exempel de samlade bidragen för en familj med tre barn uppgå till efter skatt. [10] vill därför införa ett bidragstak i försörjningsstödet och etableringsersättningen. Utgångspunkten ska vara att ett hushåll utan skattepliktig inkomst maximalt ska kunna erhålla av lägstalönen och bostadsbidrag i samlade bidrag, exklusive barnbidrag och underhållsstöd. Korta a-kassa och aktivitetsstöd. Många personer kan vara arbetslösa med bibehållen ersättningsnivå och ofta utan någon större reell avtrappning. För att värna a-kassans roll som omställningsförsäkring vill vi korta a-kassan från 13,5 och begränsa aktivitetsstödet så att det upphör vid en arbetslöshet som är längre än . Därmed begränsas tiden under vilken en arbetslös person kan få en inkomstbestämd ersättning, och a-kassan återgår till att vara en omställningsförsäkring. Öka aktivitetskraven i försörjningsstödet. Fler arbetslösa får försörjningsstöd och det har för många blivit en långvarig försörjning. Därmed behöver en tydlig arbetslinje också finnas i försörjningsstödet. Socialtjänstlagen bör skärpas så att alla kommuner ska ställa krav på motprestation, normalt på heltid, för den som får försörjningsstöd. Det ska vara ett krav att söka jobb i hela landet. Alla kommuner ska också göra regelbundna hembesök. Sanktionerna ska skärpas för de som inte deltar i de aktiviteter som krävs. Inga kommuner ska betala ut försörjningsstöd till personer som fått avslag på sin asylansökan, eller till EU-medborgare som befinner sig här tillfälligt utan att arbeta eller studera. Krav på att som nyanländ delta i etableringsinsatser bör även vara en förutsättning för att erhålla permanent uppehållstillstånd om man står utanför arbetsmarknaden. En integrationsplikt för nyanlända vuxna bör införas. Kvalificering till bidrag ska ske genom arbete eller genom permanent och laglig bosättning i . I ett läge där stora grupper nyanlända ska etablera sig på svensk arbetsmarknad är behovet av en tydlig arbetslinje i bidragssystemen större . Att och automatiskt få tillgång till hela det svenska socialförsäkringssystemet riskerar dels att minska drivkrafterna att arbeta, dels att legitimiteten i bidragssystemen ifrågasätts. vill därför att människor som kommer till får en grundläggande generell trygghet och välfärd, men att full tillgång till svenska bidrag och ersättningar endast bör fås genom eget arbete eller genom permanent och laglig bosättning i . En sjukförsäkring som stödjer återgången till arbete. Den som är sjuk eller skadad och inte kan arbeta ska självklart ha rätt till ersättning, vård och rehabilitering. Men den som har eller får tillbaka sin arbetsförmåga ska alltid få stöd och hjälp att komma tillbaka i arbete. vill därför reformera sjukförsäkringen så att den i högre utsträckning stödjer återgången till arbete. För att stärka incitamenten att komma tillbaka till arbete tidigare än vill öka avtrappningen av sjukpenningen och införa en karensdag vid övergången från sjuklön till sjukpenning, det vill säga vid dag 15. För personer med försörjningsstöd eller etableringsersättning kan marginaleffekterna om de går från bidrag till arbete vara stora. För att egna ansträngningar för att få det första jobbet ska löna sig bättre bör jobbstimulansen i försörjningsstödet utökas. För en ensamstående tvåbarnsförälder som får ett halvtidsjobb som vårdbiträde skulle detta kunna innebära ytterligare i ökad inkomst . Ökade jobbchanser för alla Drivkrafterna till arbete stärks genom en kombination av sänkta skatter och förstärkt arbetslinje brett i bidragssystemen. Problemen är dock också att många av de människor som kommer hit inte har tillräckliga kunskaper och förmågor för att kunna göra sig gällande på den svenska arbetsmarknaden, med kanske världens mest sammanpressade lönestruktur och mycket få jobb av enklare karaktär. Ungefär 150 000 personer med endast grundskoleutbildning eller mindre kommer behöva ta steget in på arbetsmarknaden . Ökade satsningar på utbildning är ett viktigt verktyg, men ska vi lösa integrationsproblemen behöver vi också sänka anställningskostnaderna för denna grupp, så att de har en chans att få in en fot på arbetsmarknaden. föreslår därför ett paket för ökade jobbchanser för alla. För att förbättra integrationen, ungas möjligheter och se till att fler kan gå från bidrag till arbete vill Alliansen gemensamt införa en förenklad anställning för nyanlända och unga upp till utan gymnasieexamen, en anställningsform som vi kallar inträdesjobb. Anställningsformen kommer göra det möjligt för fler att få in en fot på arbetsmarknaden, få värdefull erfarenhet och därmed kunna gå vidare i arbetslivet. Den kommer göra det billigare för företagen att anställa och gör att fler vågar satsa på en tidigare oprövad person. Anställningen kommer att regleras i lagstiftning. Lönen uppgår till av rådande ingångslön i branschen, upp till ett tak om i bruttolön . av arbetstiden anses därmed gå till att lära sig arbetet eller utbildning. För att ytterligare sänka anställningskostnaden slopas arbetsgivaravgiften . Tack vare RUT-avdraget har en marknad för fler enkla tjänster växt fram, som i sin tur skapat jobb för de grupper som står längst ifrån arbetsmarknaden. I RUT-sektorn anställs mer än dubbelt så många utrikes födda jämfört med arbetsmarknaden i stort. Hälften av de anställda i RUT-sektorn har en utbildningsbakgrund som är kortare än en treårig gymnasieutbildning. Alliansen vill gemensamt gå vidare med RUT-reformen. RUT-avdraget breddas med möjlighet till avdrag för trygghet, tvätt och flytt. Dessutom tredubblas avdragets storlek, per person och år. Sammantaget leder detta till ökad efterfrågan på RUT-tjänster och därmed ökade jobbchanser för de med svagare kvalifikationer. Dessutom vill Alliansen utreda möjligheten att utvidga till ett bredare hemavdrag för de . föreslår också att de många varianterna av subventionerade anställningar slås ihop till ett, baserat på nystartsjobben. Nystartsjobben har varit det mest effektiva stödet för att få in svaga grupper på arbetsmarknaden, och med denna reform blir stöden både enklare och mer generösa för arbetsgivaren. På så sätt kan fler få in en fot på arbetsmarknaden. Längre arbetsliv och fler arbetade timmar finansierar välfärden Integrationen är vår största utmaning här och , men långsiktigt måste vi liksom hela västvärlden hantera det faktum att befolkningen blir allt äldre och att allt färre i arbetsför ålder måste försörja allt fler äldre. Det kräver att fler jobbar längre, men också att de som arbetar jobbar fler timmar. Exempelvis behöver andelen heltidsarbetande kvinnor öka ytterligare. Det finns ett brett stöd för ett progressivt skattesystem, där den som tjänar mer betalar mer i skatt. Att breda yrkesgrupper i normala lönelägen, lärare, sjuksköterskor med flera, ska betala hälften av en löneökning i skatt är dock inte rimligt. Särskilt i när det råder akut brist på utbildad personal i vården och skolan är det skadligt att avskräcka dessa yrkesgrupper från att arbeta mer. har därför som mål att befria så många lärare eller sjuksköterskor som möjligt från att betala statlig skatt. Det första steget tas genom att brytpunkten för statlig skatt höjs från dagens till . förutses betydande pensionsavgångar både i välfärden och i privat sektor. finns det en stor efterfrågan på kompetenta och erfarna medarbetare. Kan fler av de som närmar sig pensionen förmås att arbeta längre minskar bristen på arbetskraft på kort sikt som välfärdens finansiering stärks också på när fler arbetar högre upp i åldrarna. För att åstadkomma detta vill förstärka det förhöjda jobbskatteavdraget för äldre ytterligare. Dessutom ska detta avdrag gälla redan . Utvärderingar av det nuvarande jobbskatteavdraget för äldre visar på betydande jobbeffekter av reformen, och en förstärkning kan också förväntas ge goda effekter. Människor måste kunna lita på grundläggande samhällsfunktioner. Det yttre skyddet, i form av försvar och terrorbekämpning, liksom det inre skyddet, i form av polis och rättsväsende måste fungera. En allt mer utbredd otrygghet behöver mötas med kraftfulla svar – annars kommer vi se hur tilltron till både medmänniskor och samhällets institutioner gradvis försvagas. är tryggheten ojämnt fördelad. I 61 utanförskapsområden är narkotikahandel och organiserad brottslighet en del av vardagen. ser vi hur tryggheten också hotas brett. Dels av terrorism som också drabbat . Dels av yttre hot när ett allt mer auktoritärt och aggressivt präglar vårt närområde. I budgetpropositionen gör regeringen satsningar på både försvar och polis, vilket är välkommet. finns det dock endast små satsningar på polisen, , och inga ytterligare på försvaret, trots att regeringen gör satsningar på en mängd andra områden på dessa år. Att av reformutrymmet ska läggas på polis och försvar går i linje med hur motvillig regeringen har varit till att skjuta till de medel som behövs. Det är dock en både kortsiktig och farlig prioritering. För att stärka tryggheten vill se en helt annan inriktning och prioritering. I vårt budgetförslag satsar vi därför för att bekämpa brott i . Det är den största satsningen på lag och ordning och mer än vad regeringen avsatt i sin budget. Framför allt handlar det om resursförstärkningar till polisen; 10 000 fler polisanställda till 2025 och ordentligt höjda löner för att både behålla erfarna poliser och locka fler att söka sig till yrket. Vi satsar även på att trygghetskameror ska komma på plats i samtliga särskilt utsatta områden över hela landet. Vi stärker också Säkerhetspolisen, , , och domstolar samt prioriterar insatser för att förebygga extremism. Svenskt försvar är den yttersta garanten för att vi i ska kunna leva i ett demokratiskt samhälle där respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer upprätthålls. Det försämrade säkerhetsläget i närområde ställer helt nya krav på försvarsförmåga. Vi står inför en rysk militär upprustning och en krigföring där civila och militära medel används i en gråzon mellan krig och fred. Dessutom ser vi en orolig omvärld där vedertagna institutioner som EU och Nato utmanas. Vidare leder sönderfallet och radikaliseringen i södra grannskap till terrorism. har genom att vara en del av försvarsuppgörelse medverkat till att Försvarsmakten får extra resurser i linje med de äskanden som myndigheten har gjort. Vårt ansvarstagande gör att den operativa förmågan i krigsförbanden stärks och att den samlade förmågan i totalförsvaret kan säkerställas. Detta är tredje gången som vi har drivit fram substantiella tillskott till försvaret, i förhandlingar som nått bred uppslutning. Men det försämrade säkerhetsläget kräver ytterligare förstärkningar av det svenska försvaret. Därför satsar –2020 sammanlagt på försvaret, mer än regeringen. Det är ett första steg mot långsiktiga mål att försvarsutgifterna ska närma sig av bnp. Staten kan aldrig överta det ansvar som åligger kommunerna att tillse att medborgarnas vilja genomförs beträffande de kommunala skatterna och den kommunala servicen. Skatteintäkterna utgör mer än två tredjedelar av de totala inkomsterna, resten utgörs av kommunala avgifter och av statsbidrag. Därför är långsiktigt ökade skatteinkomster som uppstår genom tillväxt och ökad sysselsättning viktigare för kommunernas ekonomi än ökade statsbidrag. En god utveckling av ekonomi innebär att kommunernas inkomster ökar. En ökad privat sysselsättning bidrar till en direkt och kraftig förstärkning av kommunernas och landstingens resurser. Därför är de jobbförslag som beskrivs ovan centrala för att välfärdens resurser ska öka. Jobbskatteavdraget ökar både sysselsättningen och antalet arbetade timmar, och den höjda brytpunkten leder till att det lönar sig bättre att arbeta mer. Det ger två effekter för kommunerna. Dels ökar skatteintäkterna när fler arbetar mer, dels ökar tillgången på kvalificerad arbetskraft som lärare, sjuksköterskor och socialsekreterare när det lönar sig bättre för dem att gå upp i arbetstid och arbeta mer. Dessutom presenterar omfattande satsningar på välfärdens kärnområden i denna motion. Satsningarna på skolan motsvarar 2018, det är 1,2 miljarder mer än vad regeringen lägger. som vården får , vilket motsvarar vad regeringen lägger. För varje krona vi satsar för att få färre att betala statlig inkomstskatt 2020 satsar vi mer än för att stärka välfärdens kärna. Satsningarna är bland annat: Fler behöver lära sig mer i den svenska skolan. Vägen in i det svenska samhället börjar i skolan och därför måste den ge tillräckliga kunskaper. till undervisningstid går grundskoleelever i i snitt mindre i skolan än elever i jämförbara länder. Vi vill öka undervisningen med mer per dag med start i lågstadiet och vi vill att lärare ska få utrymme och möjlighet att vara just lärare. Förskola för dem som behöver det mest. Förskolan är en mycket betydelsefull del av utbildningsväsendet. Den är särskilt viktig för de barn som av olika anledningar ges en sämre start i livet, inte minst när det gäller svenskkunskaper. Vi vill att barn till föräldrar med långvarigt bidragsberoende ska få särskilt stöd genom 30 timmars avgiftsfri förskola från . Nolltolerans mot dåliga skolor. når var fjärde elev inte godkänd nivå i samtliga ämnen i årskurs nio. Fler än 17 000 elever når inte gymnasiebehörighet och det finns skolor där mer än hälften inte når gymnasiebehörighet. Ofta är skolor i utanförskapsområden värst drabbade. Vi kan inte acceptera ett skolsystem som dras isär. vill se ett tydligare nationellt ansvar för att vända utvecklingen på de skolor som brister. Därför behövs reformer som snabbt identifierar de skolor som inte klarar kunskapsuppdraget och genomför de åtgärder som krävs för att lyfta resultaten. De skolor som inte når tillräckligt hög nivå ska då åläggas att teckna ett kunskapskontrakt med . Kunskapskontrakten innehåller krav på åtgärder och resurser för att vända resultaten. Åtgärderna för att höja kunskapsresultaten ska utgå från evidens och beprövad erfarenhet. Kunskapskontraktet gäller till dess att en tydlig förbättring av kunskapsresultaten kan fastställas. Kunskapskontraktet gäller både offentliga och fristående huvudmän. Kontrakten avser att skydda elever från dåliga skolor. för att korta köerna i vården. Vi ska vara stolta över svensk sjukvård, men det finns också betydande problem. har bland längsta väntetider. Därför vill satsa för att korta köerna. Förslaget bygger på den kömiljard som infördes under alliansregeringen och som var framgångsrik i att minska väntetiderna. För att stärka primärvården och göra den till förstahandsvalet för de allra flesta satsar på en primärvårdsreform.