mot · H4023728 · 2017-05-03 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:100 ekonomiska vårproposition 1 behöver en ny reformagenda 2 Alliansens bedömning av svensk ekonomi b.Utanförskapet biter sig fast i trots högkonjunktur c.Stark konjunktur men villkoren för långsiktig tillväxt utmanas 3 Alliansens syn på regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken a.Risker för svensk ekonomi och svenska statsfinanser b.Ekonomisk politik som minskar sysselsättning och arbetsutbud c.Politik som slår mot svensk tillväxt och svenska jobb 4 Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken a.Stora reformbehov i svensk ekonomi b.Centrala reformområden för Alliansen c.Ansvar för svensk ekonomi och hållbara offentliga finanser d.Fler i arbete genom stärkta drivkrafter och sänkta trösklar in på arbetsmarknaden e.Goda förutsättningar för fler och växande företag f.En hållbar utveckling för framtiden h.En trygg och tillgänglig välfärd i.Migrationen till kräver nya reformer a.Familjepolitik för ökad trygghet och frihet b.Ansvarsfull och human migrationspolitik c.Bättre och mer effektiv integration d.Ett företagsklimat för fler jobb e.Reformer för fler bostäder f.En skola för kunskap och bildning g.Tryggare ekonomi för äldre h.Goda kommunikationer i hela landet i.En hållbar miljö- och klimatpolitik l.En politik som stöder, inte styr, kulturen n.Mer valfrihet och makt till den enskilde 6 Svensk arbetsmarknad behöver reformeras a.En arbetsmarknad där alla får plats Skattelättnader för utsatta grupper på arbetsmarknaden Fler platser i yrkesvux a.Ökad trygghet med fler poliser 30 000 poliser till 2025 5 000 poliser som kan anställas i kommunerna b.Reformer för barn och familjer Bättre vård nära medborgarna föreslår följande förändringar för att stärka primärvården och därmed avlasta akutsjukhusen Förstärkta insatser för barns och ungas hälsa Samla hela barn- och ungdomshälsovården Förstärkt barn- och ungdomspsykiatri (BUP) Föräldrastöd också för tonårsfamiljer Sänkt skatt för ersättningar till funktionärer i ideella organisationer Förebygg övergrepp mot barn c.Avskaffa hela skillnaden i beskattning mellan skatt på arbetsinkomster och pensionsinkomster 8 Reformtabell och finansiering 9 Beskatta bankernas skulder – inte löner 10 Skenande skuldsättning kräver åtgärder godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i motionen. vårmotion 2017 bygger på en ekonomisk politik som vill skapa tillit och trygghet för alla. Vi ser ett behov av riktiga reformer för att bryta tudelningen på arbetsmarknaden, öka tillgängligheten i vården, förbättra rättstryggheten och stärka skyddsnätet runt våra barn. På så sätt kan vi bidra till att återupprätta förtroendet för vår gemensamma välfärd. Då stärks också tilliten. har just nu stark tillväxt och hög sysselsättning och fortfarande har alliansregeringens jobbreformer goda effekter. Men vi har också en regering som bit för bit monterar ned arbetslinjen genom höjda skatter på jobb och företag, hotar valfriheten och inte har förmågan att i goda tider genomföra de reformer som krävs för att stärka . För att kunna beivra brott över hela landet så krävs en större polisiär närvaro och fler poliser. Vi föreslår därför att ska ha 30 000 poliser , vilket skulle föra upp oss till en polistäthet omkring snittet för EU-länderna. 5 000 fler poliser med längre utbildning, samt 5 000 poliser med en kortare utbildning, som även kommuner kan anställa. För att klara av att rekrytera många nya poliser krävs också bättre villkor. Och för att säkra att polisen har tillräckligt med skyddsutrustning för att stå emot extraordinära händelser gör vi specifika satsningar på att förbättra utrustningen polisen har att tillgå. Svenskarnas förtroende för vården har sjunkit . Väntetiden i vården ökar, inte minst på akutmottagningarna. En orsak till det är brister i landets primärvård, som får patienter att i stället vända sig till akuten för hjälp. Därtill är primärvården hårt belastad. Det är hög tid att stärka primärvården, och vi gör därför en stor satsning på att öka dess resurser och förbättra tillgängligheten. Mobbning och psykisk ohälsa bland unga fortsätter att breda ut sig. Det är oacceptabelt. Inte minst för att möta utmaningen med den psykiska ohälsan behöver vi skapa en sammanhållen barn- och ungdomshälsa, genom att flytta huvudmannaskapet för elevhälsan från skolorna till landstingen och regionerna. skjuter vi också till ytterligare medel. Undersökningar visar att många av skolornas antimobbningsprogram inte fungerar utan ibland förvärrar situationen för de mobbade. Därför föreslår vi satsningar på evidensbaserade antimobbningsprogram. Vi föreslår dessutom att alla kommuner blir skyldiga att erbjuda föräldrastöd till tonårsföräldrar, eftersom det är där den bästa insatsen finns för att förebygga både psykisk ohälsa och sociala problem. För att bryta ohälsa och utanförskap krävs ofta tidiga insatser. Men väldigt få sociala insatser görs . Ett sätt att främja den här typen av insatser är att underlätta för fler sociala investeringar. Vi vill därför föreslå en reform för att främja införandet av sociala utfallskontrakt. Sociala utfallskontrakt bygger på att externa medel investeras i offentliga projekt där en social entreprenör genomför insatser för att nå vissa sociala mål. För att stimulera sociala utfallskontrakt i kommunerna satsar vi pengar på att inrätta en fond samt skapar en nationell stödfunktion som ska medverka till att fler projekt med sociala utfallskontrakt kommer på plats. Utöver dessa satsningar riktar vi skattesänkningar till den ideella sektorn, där många barn och unga är aktiva. Föreningarna får en förstärkning genom att alla organisationer ska kunna ersätta sina ledare och funktionärer med upp till ett halvt basbelopp utan att betala arbetsgivaravgifter. Det minskar också administrationen. Det svenska samhället vilar på att var och en, utifrån sin förmåga, tar ansvar för sig själv och bidrar till det gemensamma. Det gör det möjligt för oss att gemensamt hjälpa dem som inte kan arbeta. Höga skatter och kostnader för att anställa försvårar för många att hitta ett jobb. Internationella bedömare pekar också på höga trösklar i form av höga ingångslöner och kvalifikationskrav också för jobb som inte kräver lång utbildning. Därför har vi föreslagit introduktionsanställningar som gör det möjligt med en lägre ingångslön. Därtill vill vi ge dubbelt jobbskatteavdrag till utsatta grupper på arbetsmarknaden. Tillsammans med utökat antal platser på yrkesutbildningen skapar vi en jobbpolitik som sänker trösklarna in på arbetsmarknaden och ökar möjligheterna att få ett jobb. Det är en ekonomisk politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och tillit samt underlättar för människor att gå från utanförskap till arbete. 1 behöver en ny reformagenda Alliansens politik syftar till att bygga ett samhälle som tillvaratar varje människas förmåga, med möjligheter för människor att själva bestämma över sitt liv och sin vardag, där alla får förutsättningar att växa, och där vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. står inför en period av stora reformbehov. För det första kan vi aldrig acceptera att närmare 1 miljon människor lever i utanförskap. Utrikes födda och personer utan gymnasieutbildning har särskilt svårt att få ett första jobb, vilket i många fall leder till ett långvarigt bidragsberoende. Problemen riskerar att öka när många nyanlända ska etableras i . För det andra måste vi öka vår långsiktiga förmåga att skapa jobb och välstånd. En utbredd bostadsbrist runt om i landet, otillräckliga skolresultat och svag produktivitetsutveckling i både privat och offentlig sektor riskerar annars att leda till färre jobb och sämre löneutveckling i . För det tredje måste vi möta en alltmer utbredd otrygghet med kraftfulla svar. Annars kommer vi att se hur tilltron till både medmänniskor och samhällets institutioner gradvis börjar minska. är tryggheten ojämnt fördelad – i vissa delar av är den fortfarande hög, i andra låg och sjunkande. Reformbehovet är påtagligt. Det ställer krav på politiskt ledarskap. krävs kraftfulla jobb- och integrationsinsatser, skol- och bostadsreformer för att stärka tillväxt, och ambitiösa satsningar på ökad trygghet. Mer än 300 000 nya jobb skapades under alliansregeringen. Nya företag kunde startas. Människor fick ytterligare en månadslön när de fick behålla mer av det de arbetade ihop. Skolan började fokusera på kunskap igen. Välfärden stärktes med mer än i fasta priser, som de egna möjligheterna att välja och påverka ökade. miljö- och klimatarbete stärktes. är det tydligt att reformerna som genomfördes inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. behöver en ny reformagenda. saknar det politiska ledarskap och den handlingskraft som krävs för att ta sig an utmaningar. Politiken präglas av en tydlig brist på konkreta reformer för jobb och integration samt en ovilja att se problemen med utanförskap och för få vägar in till arbetsmarknaden. Vallöften har brutits, olika besked om regeringens inriktning har getts och en stor osäkerhet har skapats på en rad områden. Omfattande skattehöjningar på jobb och företagande försvagar tillväxtförutsättningarna, och samtliga av regeringens egna expertmyndigheter gör bedömningen att regeringens politik har en obefintlig eller marginell effekt på ökad sysselsättning. riskerar att påtagligt försvagas med en regering som inte vill eller inte orkar genomföra de reformer som krävs. Alliansen har en gemensam väg framåt för . Vi tar ansvar för den ekonomiska politiken och hållbarheten i de offentliga finanserna. Vi lägger förslag för att fler jobb ska växa fram och integrationen ska fungera bättre. Fler jobb är grunden för en stark ekonomi och för att vi fortsatt ska ha en hög kvalitet i välfärden. Vi kommer att prioritera viktiga investeringar för att stärka svensk tillväxt, med mer kunskap i skolan, bättre villkor för företagande och minskad miljö- och klimatpåverkan. Och vi kommer att värna och utveckla välfärdens kärnverksamheter för att möta de krav på kvalitet, tillgänglighet och valfrihet som alla svenskar kan förvänta sig av skolan, vården och omsorgen. Detta är grunden för de nya förslag allianspartierna presenterar och den reformagenda som vi kommer att lägga fram inför nästa val. 2 Alliansens bedömning av svensk ekonomi befinner sig i en ur flera aspekter ovanlig konjunkturuppgång. av ihållande lågkonjunktur befinner sig svensk ekonomi nu i en ny högkonjunktur. Utvecklingen stärks ytterligare , när den internationella konjunkturen förbättras. Det som skiljer denna konjunkturåterhämtning från andra är att präglas av stora strukturella obalanser på arbetsmarknaden. Trots en stark konjunktur präglas arbetsmarknaden av en ökande tudelning där en allt större andel arbetslösa står allt längre från arbetsmarknaden. När många nyanlända ska etableras i riskerar tudelningen att förstärkas. Trots högt tryck i ekonomin och en påtaglig arbetskraftsbrist är arbetslösheten därför fortsatt hög i många grupper och sysselsättningsgraden förväntas som helhet vända ned redan om . Det är tydligt att konjunkturuppgången inte kommer alla till del. dämpas BNP-tillväxten på grund av den ökande arbetskraftsbristen. Parallellt med utvecklingen i är de ekonomisk-politiska riskerna i omvärlden betydande. Trumps tillträde som nya president, förhandlingar om utträde ur EU och de kommande valen i och skapar betydande osäkerhet i prognoserna för den globala ekonomin. För att ska klara utvecklingen krävs nya strukturreformer. För att konjunkturuppgången ska komma alla till del behöver arbetsutbudet öka, inträdet på arbetsmarknaden underlättas samt efterfrågan och matchningen fungera mycket bättre än . Med ökande risker för protektionism och populism krävs att genomför reformer för att säkra långsiktig tillväxt. Efter finanskrisen och den efterföljande globala lågkonjunkturen har den internationella återhämtningen präglats av en förhållandevis långsam konjunkturuppgång. har dock en expansiv penningpolitik och en mindre åtstramande finanspolitik gynnat tillväxten i . I en rad växte BNP jämförelsevis starkt , och började industriproduktionen och den globala varuhandeln att öka snabbare. Många förtroendeindikatorer har fortsatt att förstärkas och ger stöd åt bilden av en bred fortsatt återhämtning inom . Den amerikanska ekonomin är nära fullt resursutnyttjande. Euroområdet förväntas fortsätta växa stabilt tack vare en fortsatt expansiv penningpolitik och starka förtroendeindikatorer, och når fullt resursutnyttjande . För del ser konjunkturen ut att mattas av 2017 och 2018. Utträdesförhandlingarna riskerar att bli komplicerade, vilket skapar en osäkerhet som påverkar investeringsbeslut redan på kort sikt. som utsikterna ser goda ut i de flesta länder har den ekonomisk-politiska osäkerheten ökat. Osäkerheten drivs främst av risken för ökad amerikansk protektionism, svåra utträdesförhandlingar vid brexit och ökad populism i , samt av att ett antal europeiska banker är mycket svaga. I tillväxtländerna är bilden mer splittrad. I och stiger BNP fr.o.m. , delvis som en följd av stigande råvarupriser. tillväxt har stabiliserats i linje med de kinesiska myndigheternas tillväxtmål om 6,5−7,, som en konsekvens av att ekonomin i landet ombalanseras från investeringar till konsumtion. Risken finns dock att investeringsnivån minskar drastiskt och att även BNP-tillväxten bromsar in hastigare än väntat. Figur 1 BNP-tillväxt i ett antal ekonomier, prognos 2017 och 2018 Årlig tillväxttakt i procent (ej kalenderkorrigerad) Trots bättre tillväxtutsikter har den långsiktiga tillväxtpotentialen i många försvagats betydligt av låga investeringar efter finanskrisen. Tillväxten i potentiell BNP kommer långsamt att återhämta sig under åren 2017−2021, men når i euroområdet och inte upp till samma takt som före finanskrisen. I många länder bidrar en långsam ökning av den arbetsföra befolkningen och en låg tillväxt i produktiviteten till att den potentiella tillväxten blir fortsatt låg. För del förstärks tillväxten på den svenska exportmarknaden stegvis, men till lägre nivåer än historiskt. Världsmarknadsefterfrågan på svensk export bedöms växa långsammare än sitt historiska genomsnitt , vilket är i linje med den globala inbromsningen av handelsutvecklingen. Två förklaringar till detta är en försvagning i trenden mot ökad internationell specialisering och svaga internationella investeringar. förväntar sig att den svenska exportmarknaden växer med i genomsnitt 2017−2021. Det är en lägre ökningstakt än genomsnittet 1995−2015 som uppgår till . Figur 2 BNP i världen och svensk exportmarknad 1990–2020 Källa: Konjunkturläget . Sammanfattningsvis har den internationella återhämtningen stärkts, men präglas fortsatt av både osäkerhet och lägre tillväxtpotential på lång sikt. För att stärka tillväxtutsikterna krävs att både avancerade ekonomier och tillväxtekonomier genomför strukturreformer som stärker produktiviteten och tillväxten på medellång sikt. är det viktigt att EU-länderna tillsammans med reducerar de ökande politiska och ekonomiska riskerna som följer av utträde ur EU. För del är det av största vikt att, givet en global trend mot svagare handelsutveckling, genomföra reformer med syfte att stärka svensk jobbtillväxt och öka svenska exportmarknadsandelar. b. Utanförskapet biter sig fast i trots högkonjunktur befinner sig i en ovanlig konjunkturuppgång. Efterfrågan i svensk ekonomi har stärkts och BNP-tillväxten bedöms uppgå till 2018. Det som skiljer denna konjunkturåterhämtning från andra är att präglas av strukturella obalanser på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden. Arbetsmarknaden präglas av en tudelning där en allt större andel arbetslösa, till övervägande del bestående av utrikes födda och personer utan gymnasieutbildning, står allt längre från arbetsmarknaden. Bostadsmarknaden präglas av bostadsbrist som skapar stora svårigheter att få en bostad där jobben finns. Obalanserna innebär att utanförskapet och arbetslösheten biter sig fast trots att befinner sig i en högkonjunktur. Dessutom ser vi att BNP-tillväxten hålls tillbaka eftersom matchningen mellan arbetslösa och arbetsgivare fungerar dåligt. Behovet av reformer är stort. och Finanspolitiska rådets utvärderingar visar att regeringens politik oroväckande nog saknar eller endast har en mycket marginell effekt på problemen. Som beskrivs i inledningen följer utvecklingen på arbetsmarknaden inte med trots goda utsikter för svensk tillväxt. Trots återhämtningen är arbetslösheten fortsatt hög i många grupper och sysselsättningsgraden förväntas som helhet vända ned redan om , enligt prognos. Det är tydligt att konjunkturuppgången inte kommer alla till del. Regeringens arbetslöshetsmål uppnås inte. Utvecklingen på arbetsmarknaden är delvis en direkt effekt av att antalet nyanlända i ökar. förväntas 490 000 nyanlända starta sin etablering, enligt prognos. Att en stor grupp nyanlända på kort sikt ökar antalet som står till arbetsmarknadens förfogande behöver i sig inte vara ett problem. Om dessa personer står nära arbetsmarknaden bör de på hitta en sysselsättning. Problemet i är dock att strukturella obalanser på både arbetsmarknaden och bostadsmarknaden håller både nyanlända och andra utsatta grupper utanför arbetsmarknaden mer permanent. En stor och ökande andel av de arbetslösa utgörs av särskilt utsatta grupper: utomeuropeiskt födda, personer med högst förgymnasial utbildning, äldre och funktionsnedsatta. Dessa grupper har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden på grund av höga trösklar orsakade av låg flexibilitet på arbetsmarknaden, växande kompetenskrav och få jobb med lägre kvalifikationskrav, samt dålig tillgång på bostäder. Ett tydligt tecken på de nuvarande obalanserna är att matchningen mellan lediga jobb och arbetslösa försämras. Allt fler arbetslösa står allt längre från arbetsmarknaden och arbetsgivarnas behov. Nettoökningen av antalet personer i utsatta grupper inskrivna hos Arbetsförmedlingen sedan finanskrisen beror till stor del på att fler utomeuropeiskt födda tillkommit. Med ett stort antal nyanlända som behöver ta sig in på arbetsmarknaden riskerar dessa strukturella obalanser att förstärkas ytterligare. Enligt SCB har bara hälften av de nyanlända ett arbete i . av gruppen utomeuropeiskt födda har en heltidsanställning, enligt . Figur 3 Arbetslösa inskrivna hos Arbetsförmedlingen, utsatta grupper och övriga. Antal och andel i procent Källa: Arbetsförmedlingen. Oroväckande nog förväntas flera av regeringens åtgärder förstärka problemen; kombinationen av höjd skatt på arbete och ändrad inriktning på arbetsmarknadspolitiken och bidragssystemen bedöms enligt försvaga återhämtningen på arbetsmarknaden. har bedömt att förändringar inom a-kassan, omläggningar inom arbetsmarknadspolitiken samt högre anställningskostnader för unga och äldre gör att färre står till arbetsmarknadens förfogande och minskar sysselsättningen. En utveckling i denna riktning, med försämringar av förutsättningarna för jobb och ekonomisk tillväxt, är fel väg för . Stark konjunktur men villkoren för långsiktig tillväxt utmanas Utsikterna för svensk ekonomi var fortsatt starka , och BNP-tillväxten i uppgick till jämfört med föregående år. Investeringarna har ökat i och varit en viktig drivkraft för tillväxten. Bostadsinvesteringar och näringslivets övriga investeringar har ökat snabbt. är hushållens efterfrågan fortsatt en central del i återhämtningen. av ökande disponibel inkomst, bl.a. till följd av jobbskatteavdragen, samt låga räntor och en hög befolkningstillväxt leder till ökad efterfrågan hos hushållen och offentlig sektor. förväntas högkonjunkturen bestå, men utvecklingen dämpas. I takt med att resursutnyttjandet stiger begränsas de lediga resurserna i ekonomin och tillväxten hålls tillbaka. Också investeringstakten mattas av då befinner sig längre fram i konjunkturcykeln. Det finns också tecken på att hushållens konsumtion kan hållas tillbaka av ett relativt lågt förtroende för läget i svensk ekonomi. Hushållens syn på den svenska ekonomin har varit pessimistisk alltsedan valet , och har trots högkonjunkturen inte stigit över det historiska genomsnittet. har sparkvoten legat på historiskt höga nivåer trots återhämtningen. bedömer att den höga tillväxten fortsättningsvis ligger men därefter parkerar sig . faller tillväxttakten i BNP per capita kraftigt. väntas BNP per capita växa med . Figur 4 Historisk och prognostiserad tillväxt i BNP och BNP per capita i Årlig tillväxttakt i procent, fasta priser Källa: Konjunkturläget . Tillväxten i svensk ekonomi har drivits av flera samverkande faktorer. För det första har , tack vare alliansregeringens strukturreformer och väl avvägda stabiliseringspolitik i samverkan med en i huvudsak expansiv penningpolitik, klarat den utdragna lågkonjunkturen bättre än många jämförbara länder. Arbetskraftsdeltagandet har upprätthållits och ökade jämfört med högkonjunkturåren 2001 och 2007. Hushållens disponibla inkomst har också ökat betydligt, med upprätthållen inhemsk konsumtion som följd. goda utgångsläge har därmed skapat förutsättningar för en stark och bred återhämtning. nämner t.ex. i sin prognos att alliansregeringens ekonomiska politik fortfarande har en dämpande effekt på jämviktsarbetslösheten. För det andra har svensk penningpolitik gradvis blivit mer expansiv . Denna expansiva penningpolitik, med låga eller negativa räntenivåer, förväntas ligga fast kommande år, vilket gör att kronan förblir svag och att efterfrågan stärks. Den expansiva inriktningen ligger fast trots att går in i en högkonjunktur och den konjunkturella arbetslösheten minskar. För det tredje har regeringen förskjutit finanspolitiken i expansiv riktning med ökade och ofinansierade utgifter. Med nuvarande högkonjunktur finns inga skäl att föra finanspolitiken i expansiv riktning. Regeringens politik som i budgetpropositionen aktivt ökade de strukturella underskotten är ur både ett stabiliseringspolitiskt och budgetpolitiskt perspektiv helt felaktig. Den är procyklisk och förstärker konjunktursvängningarna, som avståndet till överskottsmålet riskerar att öka. finns flera skäl till oro. I många länder bidrar en långsam ökning av den arbetsföra befolkningen och en låg tillväxt av produktiviteten till att den potentiella tillväxten kommer att vara låg . Också i syns tecken på denna utveckling – produktivitetstillväxten i svensk ekonomi förväntas vara fortsatt svag , som befolkningen åldras. ser vi hur ökningen i arbetskraftsdeltagandet planat ut och förväntas minska. Vad som är skälen till den lägre globala produktivitetstillväxten är inte fullt utrett, och olika teorier finns. Det kan vara en kvardröjande effekt av finanskrisen, eller en konsekvens av en pågående strukturomvandling från mer kapitalintensiva branscher till mindre, eller helt enkelt att innovationstempot minskat i alltmer reglerade marknader. finns betydande ekonomisk-politiska risker framför oss, som gör den svenska ekonomin sårbar. Brexitomröstningen och de kommande valen i och ökar den ekonomisk-politiska osäkerheten i några av viktigaste exportländer. Osäkerheten om den ekonomiska utvecklingen i har också ökat markant efter presidentvalet. Om skulle införa protektionistiska åtgärder riskerar det att leda till att andra länder gör detsamma, vilket i sin tur dämpar världshandeln och leder till lägre global BNP-tillväxt. Även avvecklingen av skulduppbyggnaden i den kinesiska ekonomin medför risker för världskonjunkturen. Slutligen kommer styrkan i den strukturomvandling som sker, och anpassningsförmåga till den att vara avgörande för utvecklingen av svensk ekonomi. Under det kommande decenniet kommer automatisering och digitalisering att leda vägen för strukturomvandlingar i ekonomin.