mot · H4023595 · 2017-01-13 00:00:00 — med anledning av skr. 2016/17:64 om förutsägbarhet och långsiktighet inom biståndet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med en plan för hur biståndet framöver ska kunna vara effektivt, bättre planerat och mer transparent budgeterat med tydliga kostnadsberäkningar och en god beredskap för hur omfördelningar ska kunna ske under pågående budgetår och tillkännager detta för regeringen. Den övergripande kritiken mot nuvarande regering i förutsägbart bistånd – trots en osäker finansiering bekräftar att den politiska ledningen inte tillräckligt tidigt agerat och hanterat de osäkerheter som påverkar biståndsbudgeten. Förutsägbarhet är viktigt för all verksamhet. Det saknas en plan från UD för att hantera förändringar i den egna budgeten. Bristerna påverkar förutsägbarheten och kvaliteten i biståndet. rekommenderar regeringen att göra en översyn av den modell som används för prognos, budgetering och redovisning av asylkostnaderna i biståndet. Den modell för avräkningar som finns har använts och av olika regeringar i enlighet med gällande regelverk från /Dac. Nuvarande regering rapporterar in de totala kostnaderna för mottagande och asylsökande från utvecklingsländerna enligt gällande Dac-principer. Det svenska biståndet 2015 är på nivån av BNI enligt Dac. En del av förklaringen till detta är förutom den budgeterade biståndsramen även extra tillskjutna medel i form av en skuld till gröna fonden samt tidigarelagda utbetalningar till några FN-organisationer. I sammanhanget bör nämnas att förra årets ovanliga hantering av budgeten har granskats av KU, som kritiserade den men konstaterade att det inte gjorts några formella fel. Regeringen beskriver som svar på kritik av effekterna på biståndet att regeringen ”valde att begränsa asylkostnaderna inom biståndet till maximalt av biståndsramen”. Det är dock oklart hur begränsningen till ska tolkas och vilken underlag som ligger till grund för regeringens bedömning. Det gör det svårt för att följa upp regeringens politik och beslut inom biståndet. kritik är att effekterna av regeringens hantering påverkar kvaliteten på biståndet. Förslaget till riksdagsbeslut i budgetpropositionen är av BNI som beräknades vid budgeteringstillfället. Beräkningen sker enligt ENS 2010. inom utgiftsområdet och i biståndsramen, men även inom andra utgiftsområden. Kostnaderna för mottagande av asylsökande från låg- och medelinkomstländer i ingår i biståndsramen och uppgår till . Även kostnader för mottagande av personer som vidarebosätts i ingår i avräkningarna och uppgår till . konstaterar att biståndets koppling till BNI och till kostnader för asylmottagning medför en osäkerhet kring hur mycket medel som återstår för biståndsverksamhet för ett visst år. syfte med granskningen har varit att undersöka om regeringen, och (Sida) kan hantera en osäker finansiering så att svensk biståndsverksamhet ändå ges förutsättningar att vara förutsägbar och långsiktig. har även granskat om regeringens budgetering och ekonomiska redovisning av svenskt bistånd är tydlig. berör frågan om enprocentsmålets konstruktion och att kopplingen till BNI och kostnader för asylmottagning medför viss osäkerhet vad gäller de medel som återstår för biståndsverksamhet för ett visst år. Vi delar bild och konstaterar att enprocentsmålets konstruktion är budgettekniskt annorlunda jämfört med andra utgiftsområden, dock har åtagit sig ett procentmål, målet har mycket stort stöd hos allmänheten, arbetssättet är väl inarbetat och känt hos berörda departement och myndigheter. Enprocentsmålet ställer dock större krav på den politiska ledningen att på ett ansvarsfullt, transparent och förutsägbart sätt kunna hantera förändringarna. Det är uppenbart att den nuvarande regeringen brister i det politiska hantverket och att ryckigheten har påverkat biståndets kvalitet. menar att den beräkningsmodell som används för att budgetera avräkningar för mottagande av asylsökande riskerar att inte ge en rättvisande bild av de faktiska kostnaderna för asylsökande . En utmaning för modellen för beräkning av avräkningar är att prognoserna från skiftat mycket och att regeringen har varit oförberedd trots att information om oron i omvärlden och flyktingsituationen funnits tillgänglig. övergripande slutsats är att den statliga beredskapen för att säkerställa en långsiktig och förutsägbar biståndsverksamhet varit låg (). Nuvarande regering verkar dela den bilden men föreslår inga andra åtgärder än att fortsätta med det arbete som påbörjats för att förbättra sig. Det finns en oro för att det politiska ledarskapet brister även i denna fråga och att den statliga beredskapen ännu är på en för låg nivå med anledning av detta, och vi avser att följa upp detta och även granska arbetet som pågår. Vidare konstaterar att osäkerheten i finansieringsvolymen har ökat , men att regeringen inte har agerat för att etablera en ökad förutsägbarhet i budgeteringen av biståndet. Därför anser att regeringen bör förbättra sin budgetering och planering, så att och regeringens ambitioner om en långsiktigt förutsägbar svensk biståndsverksamhet kan nås. har tidigare lyft frågor om problemen med att biståndsbudgetens tematiska delar inte går att följa upp och KU-anmält den ovanliga hanteringen av budgeten . Det är besvärande för regeringen att osäkerheten i finansieringsvolymen har ökat. förslag att förbättra budgetering och planering bör genomföras. Regeringens svar i skrivelsen om kritik saknar skarpa förslag. Det krävs ett större helhetsgrepp eller en nystart. Säkerhetspolitiskt befinner sig världen i ett nytt läge. Det är historiskt många människor på flykt. De humanitära behoven är enorma. Biståndet står inför stora utmaningar. Regeringen bör därför återkomma till med en plan för hur biståndet framöver ska kunna vara effektivt, bättre planerat och mer transparent budgeterat med tydliga beräkningar av kostnader för asylsökande och en god beredskap för hur omfördelningar ska kunna ske under pågående budgetår. Det ska vara möjligt för att få relevant information för att kunna följa upp och granska regeringen. På så sätt kan det svenska biståndet vara både mer förutsägbart och effektivt.