mot · H4023662 · 2017-03-31 00:00:00 — är av uppfattningen att FN, i och med det viktiga arbete staten historiskt bidragit med, kommer att gå miste om en betydelsefull röst. EU är inte en stat, och motsätter sig kraftigt en utveckling mot att fallet blir så. anser därför att regeringen bör verka för att EU:s förstärkta rätt att föra talan i FN upphävs alternativt begränsas för att inte inskränka på medlemsstaternas rätt att framföra åsikter i FN. anser att riktade sanktioner mot ledarskap är ett mer proportionellt och ändamålsenligt sätt att bemöta utpressningstaktik. De europeiska länderna har tillsammans ett utmärkt förhandlingsläge med , och en tuff linje i kombination med hotet om sanktioner skulle sannolikt få landet att bli mer lyhört. Regeringen bör därför driva att ett första krav på blir att landet ratificerar utan geografiska begräsningar och börjar prestera enligt det befintliga, bilaterala återvändandeavtalet med samt tar kontroll över sina gränser och bekämpar den illegala flyktingsmugglingen på turkisk mark. EU:s alltmer fördjupade samarbete i konsulära frågor har visserligen medfört vissa fördelar. Det är dock värt att komma ihåg att ett av de mest grundläggande kännetecknen för en suverän stat är möjligheten att upprätthålla egna diplomatiska representationer, och den konsulära frågan kan inte isoleras från detta. Det är därför enligt vår mening så att vi bör se konsulära frågor som en fråga där och de övriga medlemsstaternas nationella kompetens strikt värnas och där regeringen motverkar att det konsulära samarbetet går mot en gemensam EU-representation. Vi motsätter oss därför det direktiv som formaliserar det konsulära samarbetet. Vi är positiva till handel och anser att inom såväl EU som internationella forum, såsom WTO, ska verka för en öppen och fri handel. Vi instämmer även i uppfattningen att ökad handel ger ökad tillväxt som i sin tur skapar bättre ekonomiska förutsättningar för länder och deras medborgare. Liksom tidigare sluter vi även upp bakom uppfattningen att frihandel kan vara en starkt välståndsskapande kraft för såväl fattiga som mer utvecklade länder. Att värna principen om frihandel är därför både ett globalt och ett svenskt intresse. Även andra intressen än rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken; vi ska t.ex. kunna ställa motsvarande krav på djuretik på de animaliska produkter vi importerar som på de inhemskt producerade produkterna. Vi ser även vikten av att handelsavtal ska innefatta bl.a. CSR och miljöaspekter där prioriteringen ligger i ett minskat koldioxidläckage. anser att subventioner, såsom EU:s exportbidrag, som är direkt skadliga för utvecklingsländernas självförsörjningsgrad ska avskaffas. 15.8 Den externa investeringsplanen motsätter sig inrättandet av ytterligare investeringsfonder som EFSD eftersom detta kommer att ytterligare expandera EU:s utgifter till tveksam nytta. 16 EU:s bilaterala och regionala förbindelser anser att regeringen bör arbeta för ett mellanstatligt samarbete mellan fria självständiga stater samt en renodlad frihandelszon som utvidgas genom frihandelsavtal med utomstående stater i stället för upptagande av ytterligare medlemsstater. Vi anser det vara av stor vikt att EU upprätthåller goda relationer och handelsförbindelser med grannskapet. Vi anser det vidare vara viktigt att värna varje lands rätt till territoriell integritet och suveränitet samt möjlighet att genomföra fria val utan påtryckningar från utomstående parter. Om associeringsavtal ändå ska tecknas anser vi att kraven måste skärpas. Det räcker inte med ett samarbete efter ett genomfört avtal, utan vi vill se tydligare reformer och uppfyllda krav innan avtal ingås om bl.a. arbete mot korruption och organiserad brottslighet, fungerande rättsstat, fungerande gränskontroller, säkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter. Vidare måste det påpekas att stor försiktighet måste iakttas när det gäller beslut om nya stödpaket för särskilt det södra grannskapet. Detta eftersom omfattningen av sådana paket riskerar att bli mycket kostnadsdrivande för unionen i ett läge när många medlemsländer redan befinner sig i ekonomisk kris. linje i frågan bör därför vara att ytterligare avtal om närmare associering inte är tvingande på EU-nivå utan överlåts till sådana medlemsstater som anser sig ha kapacitet för detta. Det är tydligt att agerande strider mot internationell rätt och avtal och kränker territoriella integritet både vad gäller agerandet på och i de östliga delarna i . Det kan nu inte råda några tvivel om att på många olika sätt stöder separatistgrupper och även är direkt militärt involverat i landet. Utifrån vår principiella utgångspunkt att värna alla staters suveränitet, självbestämmande och territoriella integritet är vi kritiska till den överstatliga inriktningen inom EU, och med samma utgångspunkt är vi naturligtvis ännu mer kritiska till stormaktsfasoner som dessutom utgör ett säkerhetspolitiskt hot i vårt närområde. ställer sig positiva till EU:s starka reaktion mot agerande på och i östra . ställde sig bakom att avbryta förhandlingarna om det nya samarbetsavtalet med och avtalet om förhandlingsprocessen om viseringsfrihet, och partiet stöder ett fortsatt fryst förhandlingsläge. anser liksom regeringen att ämnen som mänskliga rättigheter och demokrati fortsatt bör ha en framträdande ställning då samtal förs mellan och . står bakom det paket av sanktioner som EU infört mot och välkomnar utvidgningen som skett , och partiet står öppet för ytterligare utvidgningar och anser att inom EU ska ställa sig bakom sådana om det skulle visa sig nödvändigt. Det är viktigt att står fast när andra EU-länder börjar vackla i frågan om sanktioner gentemot . För att sanktionerna ska ge största möjliga effekt uppmanar även regeringen att i EU arbeta för en tydlig utvärdering och uppföljning av sanktionernas effekter och eventuella tillkortakommanden. anser att målet med EU:s Mellanösternpolitik bör vara en varaktig fred där båda parter kan leva i fred och säkerhet. ser det som omöjligt att Hamas kan bli en del av en sådan långsiktig lösning. Hamas är en terrororganisation som vill förinta staten och det judiska folket, som har skjutit över 11 000 raketer mot . har även en ny och mycket oroande förskjutning i terrortaktik skett: i stället för att föra in vapen och bomber uppmanar Hamas palestinierna att begå enskilda knivattacker mot israeler. Förutom den fysiska faran är detta en form av psykologisk krigföring ägnad att göra livet för civila israeler så svårt som möjligt. Inget folk ska behöva acceptera att leva under sådana förhållanden, och efterlyser här ett mycket starkare ställningstagande från EU. anser att inom EU ska verka för att en regeringsbildning där Hamas ingår inte ska anses vara legitim. förtroende för och den palestinska myndigheten (PA) är lågt, då de bidrar till att sprida antisemitisk propaganda, uppvigling till våldsbrott och avlönar terrorister och mördare och krav bör ställas för att myndigheten ska erhålla stöd från EU som anförts tidigare i fråga om bistånd. anser vidare att inom EU bör verka för att EU-institutionerna inte går vidare med genomförandet av märkning av produkter från israeliska bosättningar. Vi anser att detta inte för fredsprocessen framåt utan snarare missgynnar många människor från som tjänar sitt uppehälle på att arbeta på industrier i dessa områden. 16.5.1 och 16.5.4 och De fruktansvärda inbördeskrigen i och har varit särskilt förödande för minoriteter och i synnerhet ländernas kristna sådana. I och med IS härjningar har situationen förvärrats ytterligare, och efter att den kristna befolkningen dödats eller fördrivits från sina hem har man påbörjat ett folkmord och en förintelse av det oersättliga kristna och förhistoriska kulturarvet. Från att 2003 ha funnits ca 1,2 miljoner kristna bara i , uppskattas nu antalet ha sjunkit till 150 000–400 000. expert på minoritetsfrågor betecknar utvecklingen för områdets minoriteter som förödande och oåterkallelig. Både det europeiska parlamentet och den amerikanska senaten erkände händelserna i området som folkmord, vilket vi välkomnar. är en problematisk statsbildning då landet innefattar ett flertal religiösa och etniska minoriteter som visar på uppenbara svårigheter att samexistera fredligt. Nineveslätten var historiskt en del av det assyriska kungariket, och kristna och andra minoriteter har utgjort en majoritet i området. Dessa grupper kräver att området ska få långtgående autonomi inom den irakiska statsbildningen. Kurderna har länge haft en varierande men betydande grad av självstyre inom . I dagens instabila situation har kurderna uppvisat förmåga att försvara de områden som de anser tillhör dem. Kurderna har, jämfört med andra minoriteter i området, visat stor vilja till demokratisk utveckling. Kurderna har även visat ett engagemang för MR då de gett skydd åt andra minoriteter som drabbats av IS framfart. stöder utökad autonomi och självständighet för såväl kurder som kristna. Vi ser därför mycket allvarligt på att EU i praktiken gjort sig beroende av för att hantera flyktingfrågan, som använder sin militär för att förhindra utökad kurdisk autonomi i . Beslut i sådana frågor måste dock fattas efter noggrant övervägande för att förhindra att nya konflikter uppstår. anser därför att regeringen i EU bör verka för att uppmärksamma de humanitära och kulturella värden som håller på att gå förlorade i inbördeskrigens och samt visa sitt tydliga stöd för de kristna och andra utsatta minoriteter i området. Vidare bör regeringen i EU verka för att öka de humanitära insatserna i konfliktområdena, och vi välkomnar att så i viss mån skett även om skalan är otillräcklig. Eftersom behoven är närmast gränslösa är det också viktigt att pengarna används så effektivt som möjligt. Regeringen bör i EU även verka för att en långsiktig, konstitutionell lösning utarbetas, som i praktiken tar hänsyn till, skyddar och bevarar områdets religiösa och kulturella minoriteter, för att det skapas ett område för kristna på med egen autonomi och för en långsiktigt hållbar lösning som tar hänsyn till kurdernas anspråk på utökat självstyre. är av åsikten att viseringsfrihet endast ska ges medborgare i länder där alla inre konflikter är lösta, som har en godtagbar ekonomisk standard och där landet kan garantera det yttre gränsskyddet och påvisa mätbara framsteg i kampen mot korruption och organiserad brottslighet och terrorism. Det ska också ställas krav på att landet är en utvecklad demokrati och fungerande rättsstat som respekterar de mänskliga rättigheterna. Vi ser fallet med som ett tydligt exempel på att EU på grund av andra intressen troligen kommer att se genom fingrarna på att nödvändiga krav inte är uppfyllda och ställer oss mycket kritiska till EU:s hantering av visumlättnader och viseringsfrihet generellt. Ett land som med stora problem med fattigdom, inre konflikter och brist på demokrati har också beviljats visumfrihet, vilket vi anser vara problematiskt. Regeringen bör även verka för att kravet på visering för resande från återupprättas respektive behålls. Principiellt ser positivt på att medborgare från länder i EU:s närområde reser till EU för att studera eller fylla luckor i arbetsmarknaden som inte på annat sätt går att fylla. Dessa personers erfarenheter i kan också ha väldigt positiv inverkan på vederbörandes hemländer efter att de återvänt. Dessa i och för sig lovvärda syften motiverar dock inte en generell viseringsfrihet då de som studerar och har jobb sällan får problem att få visum. Regeringen bör därför verka för att visum och underlättande för att få visum även bör tilldelas efter individuella skäl så länge landet i fråga inte uppfyller ovanstående krav. Del 4 Ekonomiska och finansiella frågor Makrofinansiellt stöd till länder utanför EU är starkt kritiska till det makrofinansiella stödet från EU till på 500 miljoner, på 200 miljoner och på . EU bör inte engagera sig som bidragsgivare och högrisklångivare till länder som inte är medlemmar och än mindre länder som tydligt har visat sig vara inkapabla att hantera sina egna statliga finanser. anser därmed att kommande planerade utbetalningar till utomstående länder ska dras in och återföras till medlemsstaternas medborgare. Utöver detta vill vi framhäva vikten av att låta medlemsländerna enskilt bestämma om de är beredda att erbjuda lån och stöd till krisande ekonomier. är en internationell organisation som bl.a. bedriver ett kontinuerligt arbete för att utveckla ramverk och avtal för samordning mellan länder inom beskattning. En av de största insatserna har organisationen gjort när det gäller hanteringen av och innehållet i bilaterala skatteavtal, genom utvecklandet av det internationella modellavtalet. har byggt ett omfattande ramverk mot skatteundandragande och vinstförflyttning på bolagsskatteområdet, det omhuldade s.k. . Syftet med det senare är att skapa en global samsyn om väsentliga åtgärder mot BEPS och implementera detta genom att lansera ett multilateralt skatteavtal. Vi anser att detta är den bästa vägen att gå för att komma åt de allvarliga konsekvenser som blivit resultatet av den snabbt utvecklade globaliseringen, där framför allt globala företag som opererar i många länder genom olika skatteupplägg ser till att endast behöva betala skatt i jurisdiktionerna med lägst bolagsskatt, eller ingen bolagsskatt alls. Det är väsentligt att detta arbete görs i så stor och bred internationell samsyn som möjligt, för att det ska lyckas. Parallellt med detta har EU har aktivt bedrivit processer för att åstadkomma förändring inom samma fält, inte minst i fråga om att komma till bukt med problemen gällande skatteflykt i olika former. arbetar aktivt för att utveckla internationellt samarbete för att komma till rätta med dessa problem, eftersom stabila skatteintäkter är en förutsättning för trygghet och välfärd i . Den springande punkten här är huruvida EU avviker eller harmoniseras med övriga länder globalt. Därför välkomnar också de insatser EU vidtar för att implementera för dessa ändamål, enligt riktlinjer utan annat än triviala avvikelser. Detta gäller inom flera områden, t ex: företagens inkomstbeskattning och bolagsskattebasen. rapporteringskrav, dubbelbeskattning och instrument mellan länder. När det gäller arbetet mot skatteflykt, finns det också arrangemang inom mervärdesskatteområdet som det är viktigt att hantera. Det är positivt att regelverken gällande bolagsskattebasen i huvudsak riktar in sig på de större bolagskoncernerna med en global omsättning om och att regelverken ska vara frivilliga för mindre bolag. I den mån syftet med bolagsskattebasen är att minska skatteundandragande är detta en god avsikt. har en försiktigt avvaktande hållning till utformningen av regelverket och ifrågasätter vad det verkliga syftet med detta är. I syftesdeklaration när ärendet hanterades anförde : Den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen är en skattepolitisk åtgärd som ska förenkla skattereglerna, minska kostnaderna för att följa reglerna och undanröja skattehindren för företag som bedriver verksamhet över gränserna. Den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen avses vidare ge en nystart för den inre marknaden och flaggskeppsinitiativet för industripolitik i 2020-strategin och bidra till att genomföra de breda målen i unionens industripolitik enligt 2020-strategin. I syftesdeklarationen med bolagsskattebasen vid hanteringen av frågan anförde : Ett viktigt syfte med förslaget är att öka rättvisan i skattesystemet genom att hantera några av grundorsakerna till skatteflykt bland företag. Det är intressant att se hur motiveringen till förslaget är helt olika från till en annan. 2011 låg fokus på den inre marknaden, 2016 var det i stället skatteflykt. Mot denna bakgrund kan man ifrågasätta vad det egentliga syftet med förslaget är. är mycket kritiska till om avsikten egentligen skulle visa sig vara att använda arbetet med CCCTB för att ge EU egen beskattningsrätt. Nationell suveränitet i skattepolitiken De internationella avtalen är positiva, men vill höja ett varningens finger och hålla ett vakande öga på de nu pågående förändringsprocesserna. I samband med implementering av direktiv och regelverk som EU återkommande lägger förslag om, finns också en risk att vi indirekt skapar överstatliga strukturer som i förlängningen innebär att beskattningsrätten flyttas över till EU-nivå helt och hållet. kan vi se hur EU har instiftat skattedirektiv på flertalet områden. Dessa direktiv begränsar från att fritt kunna utforma vår en egen skattepolitik som är anpassad efter våra förhållanden, kulturella förtecken och inte minst vår nations ekonomiska situation, vilken förändras . Risken är att EU:s skattedirektiv och ett successivt överflyttande av makt över skattepolitiken också blir en tvångströja på som smiter åt allt hårdare. I vissa tidsperioder kan det innebära mycket stora problem för . Därför är emot den överstatliga inriktningen. Europeiska unionen har vuxit ordentligt och folkomröstningen som röstade ja till. Många områden har inlemmats och innebär ytterligare offentliga kostnader för EU-apparaten. EU vill nu göra så mycket att pengarna inte räcker. Därför anser de styrande inom EU att EU måste skaffa sig mer pengar för att kunna göra det man har ambition att göra. För att finansiera detta väntas antingen en högre EU-avgift för medlemsländerna eller ett nytt system för beskattning. Parallellt med de juridiska skattedirektiven som begränsar friheten diskuteras därför allt oftare begreppet ”egna medel” i samband med olika arrangemang i EU. Detta är en idé som i förlängningen avser att introducera en EU-skatt, och vi motsätter oss detta med skärpa. Vi ser tydliga tecken på att utvecklingen går i den, av oss, befarade riktningen. Vi har, så här långt, haft en bred enighet i skatteutskottet om att en sådan utveckling ej är acceptabel och att hållning bör vara att inte gå med på en utveckling i riktning mot en egen beskattningsrätt för EU. Vi vill därför se en skärpt svensk hållning gentemot EU i denna fråga. bedriver ett projekt inom unionen som avser att vidareutveckla ramverket för mervärdesbeskattning. finns det s.k. ”mervärdesskattedirektivet” i vilket en rad unionsgemensamma regler för t.ex. undantag av mervärdesbeskattning finns deklarerade. Med utgångspunkt från detta direktiv har uträttat en handlingsplan för gemensam mervärdesskatt inom EU, och man har presenterat två alternativ när det gäller framtiden: Fortsätta på den inslagna vägen och vidareutveckla ”mervärdesskattedirektivets” omfattning i form av nya regleringar av beskattningen för alla medlemsländerna. Medlemsländerna får bistå med sina åsikter i frågan, men fattar besluten. I stället gå motsatt riktning och börja erbjuda medlemsländerna en något större frihet att själva utforma sin mervärdesskatt, vad gäller reducerade momssatser och undantagsregler. är kritiska till mervärdesskattedirektivets regleringar av svensk beskattning, och vill därför stödja det andra alternativet för mervärdesskattedirektivet. Detta skulle bidra till att ge en ökad frihet och självbestämmande i mervärdesbeskattningen. Inom Europeiska unionen har också utarbetats ett förslag om finansiell transaktionsskatt. är kritiska till den föreslagna punktbeskattningen av finansiella transaktioner, delvis på grund av att inte alla länder kunnat enas om förslaget. Endast en tredjedel av de europeiska länderna deltar i förhandlingarna om en sådan skatt , och ett land av elva länder som deltar har hoppat av förhandlingarna. Stödet för skatten är med andra ord inte brett förankrat inom hela . har vi också kunnat se hur den typen av punktskatter eller förbud flyttat transaktioner till andra jurisdiktioner, varför en sådan typ av reglering i princip förutsätter en global multilateral lösning om man önskar nå resultat i frågan. motsätter sig därför förslaget om skatt på finansiella transaktioner. Om en skatt på finansiella transaktioner ska kunna komma på tal, bör den utformas som en punktskatt på, för den finansiella stabiliteten, skadliga instrument. Även på energiområdet, men också i andra sammanhang, agerar EU aktivt för att försöka hitta olika punkskattearrangemang där EU står som ansvarig för och mottagare av skatterna. Vi motsätter oss också denna utveckling å det bestämdaste. EU:s budget är ett problem i sig, och hur den sätts och hur skattemedel från de olika medlemsstaterna behandlas av kommissionen m.fl. visar på vikten av att EU:s ekonomiska medel minskas så länge är medlem. vänder sig synnerligen starkt mot den snedvridning som råder inom unionen där vissa länder står för de finansiella tillgångarna och andra i stort bara får ta emot pengar nästan helt utan motkrav. EU-avgift uppgick till , och återflödet från EU:s budget uppgick till endast . väntas återflödet hamna på ett något lägre resultat. Denna mellanskillnad på kommer aldrig de svenska skattebetalarna till del, och det är en mellanskillnad som i takt med maktförflyttningen och ständigt ökar i stället för att som många skulle önska minskar. Vi vill därför att regeringen inom EU ständigt ska verka för att hålla onödiga kostnader nere. Skydd av EU:s finansiella intressen tycker att det är intressant att EU:s och kommissionens direkta oförmåga att hantera budgetmedel aldrig lyfts upp i en större uträckning än vad som är fallet. År återfinns felmarginaler som aldrig accepterats på svensk nivå. Detta tillåts fortsätta och säger mer än något annat hur stort misslyckande det europeiska samarbetet egentligen är. Del 5 Rättsliga och inrikes frågor 24.1.7 Schengenfrågor inklusive gränskontroll Förslag om europeisk gräns- och kustbevakning. förstår de motiv som föranlett den nya förordningen om en europeisk gräns- och kustbevakning. Dock anser vi att kontrollen av det egna territoriet är och bör förbli en nationell uppgift. Gränskontroller är ett viktigt verktyg för att hävda territoriell integritet, upprätthålla lag och ordning och skydda den nationella säkerheten. Vi anser att förslaget inkräktar på medlemsstaternas rätt att kontrollera och upprätthålla sina gränser. Enligt vår mening kan målen för de föreslagna åtgärderna bättre nås på nationell nivå, och vi anser därför att förslagen i sin helhet strider mot subsidiaritetsprincipen. utgångspunkt är att liksom andra EU-länder ska vara självständiga och oberoende i utformningen av sin invandringspolitik. Mot bakgrund av att EU-institutioners passivitet redan har lett till katastrofala konsekvenser för men även för andra EU-medlemmar ska regeringen verka för att avbryta förhandlingarna om det gemensamma europeiska asylsystemet som innebär att styrningen på området migration och invandring lämnas över till EU-strukturer i en ännu högre utsträckning än . Vi anser att svenska folket genom sina representanter ska kunna bestämma vilka som kommer till och på vilka villkor. Omfördelningsmekanismen som är grundbulten i det gemensamma asylsystemet har bevisligen inte fungerat. önskemål om att använda sig av en del av kvot och lätta på sin börda har inte fått gehör. Med politik kommer endast de som kommer direkt från ett krigsområde att omfattas av asylrätten, och därför finns det ingen anledning för att delta i utbyggnaden av det gemensamma systemet i fortsättningen. I stället för att utforma en gemensam asylpolitik som gång på gång visat sig ha misslyckats anser vi att varje EU-land ska bidra med humanitära medel till krisens närområde. I stället för påtvingade kvotsystem på EU-nivå finns redan möjligheten för varje land att utforma bilaterala avtal med FN om att ta emot kvotflyktingar via UNHCR:s vidarebosättningsprogram. Detta riktar sig till de mest utsatta direkt i krisens närområde. Då har varje land möjlighet att bidra utifrån sina egna förutsättningar. Det är uppenbart att unionens senaste strategi och avtal med saknar grund i beprövad erfarenhet och bygger på önsketänkande. Strategin för att hantera migrationsströmmen bygger på att är en tillförlitlig avtalspart, något vi ser som ett mycket osäkert antagande.