mot · H5023752 · 2017-10-05 00:00:00 — En budget som håller ihop – Liberalernas budgetmotion En budget som håller ihop Riktlinjer för den ekonomiska politiken Alliansens bedömning av svensk ekonomi Utanförskapet biter sig fast i trots högkonjunktur Stark konjunktur men villkoren för långsiktig tillväxt utmanas Alliansens syn på regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken Risker för svensk ekonomi och statsfinanser Ekonomisk politik som minskar sysselsättning och arbetsutbud Politik som slår mot svensk tillväxt och jobb Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken Stora reformbehov i svensk ekonomi Centrala reformområden för Alliansen Ansvar för svensk ekonomi och hållbara offentliga finanser Fler i arbete genom stärkta drivkrafter och sänkta trösklar in på arbetsmarknaden Goda förutsättningar för fler och växande företag En hållbar utveckling för framtiden En trygg och tillgänglig välfärd Migrationen till kräver nya reformer En bro till nästa årtionde: Liberalernas finansplan Bättre utbildning för ökad frihet Tioårig grundskola och fler lektionstimmar för alla Extra mycket tid för nyanlända elever Bättre villkor för lärare och satsa på skolor i utsatta områden En forskningsnation i världsklass Enklare att anställa, för att skapa fler riktiga jobb Inträdesjobb för nyanlända och unga utan utbildning Ökade drivkrafter att gå från bidrag till jobb Sänkta skatter för fler jobb Ny arbetsmarknadspolitik – lägg ner Arbetsförmedlingen Fler bostäder låter människor växa Höjt bostadsbidrag för barnfamiljer Stärkt självbestämmande för äldre Samma frihet för män och kvinnor Frihet för personer med funktionsnedsättning Ett stramt finanspolitiskt ramverk och stärkta finanspolitiska institutioner En ny skattereform behövs Sänkt skatt på arbete för att utbildning ska löna sig Sänkt skatt för en breddad arbetsmarknad Bolagsbeskattningen behöver sänkas jämfört med Sänkta flyttskatter för ökad rörlighet på bostadsmarknaden Sänkta skatter behöver finansieras Åtgärder mot ökad skuldsättning Alla behöver bidra och alla behöver se fördelarna Liberalerna står upp för det strävsamma Det ska löna sig att jobba och utbilda sig Höjd brytpunkt för statlig skatt Lägre skatt på personaloptioner Det ska löna sig att spara Sänkt pensionsskatt och utökat RUT-avdrag för äldre Från sjukfrånvaro till arbete Ökad rörlighet på bostadsmarknaden Höjd skatt på obebyggd tomtmark Ökad miljö- och klimatstyrning Höjt förmånsvärde för icke-miljöbilar Regionalt anpassat reseavdrag – ökat fokus Skattefrihet för småskalig el Övriga reformer i budgetpropositionen Nej till avdragsrätt för fackföreningsavgift Skattefrihet för förmån av privat hälso- och sjukvård Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution 25 000 poliser och fler civilanställda Kommunala trygghetsvakter för ökad trygghet Höj polislönerna och förbättra villkoren Fler poliser i yttre tjänst och avlasta polisen arbetsuppgifter Stärk utredningsarbetet och lokalt arbete Möt hotet från terrorism och våldsbejakande extremism Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Bilaga 1 Utgiftsramar och den offentliga sektorns finanser godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 2018–2020 enligt förslaget i tabell 3 i motionen. godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt förslaget i bilaga 1 i motionen och tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning. godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget enligt förslaget i bilaga 1 i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden och övriga utgifter enligt förslaget i bilaga 1 i motionen. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i bilaga 1 som riktlinje för regeringens budgetarbete. En budget som håller ihop Det är högkonjunktur och många människor får det allt bättre, men det är inte högkonjunktur för alla i . Tvärtom växer klyftorna mellan den som har jobb och den som står utanför, mellan den som levt länge i och den som kom hit, mellan bostadsområden och landsändar. Liberalernas uppdrag handlar om att reparera tryggheten, skapa möjligheter och försvara friheten. Så bygger vi en bro över klyftorna, in i nästa årtionde. Människors liv har förändrats i grunden på bara ett tiotal år. Valfrihet och individualisering har gett oss mer att säga till om. Vi har fått möjligheter att resa, arbeta, studera och leva var vi vill. Med internet och smart teknik har det blivit allt enklare att jobba, mötas och uppleva saker. Livet har blivit friare och därmed mer oförutsägbart. Det är som frisk luft för många – men skapar oro och rädsla hos andra. Det är kanske inte konstigt att många tycker att det var bättre förr, eller tvivlar på att det blir bättre i övermorgon för dem själva och deras barn. Många som har flytt hit , har fortfarande inte släppts in på riktigt. är det hög tid att skapa en annan bild . Vi ser hur klyftorna växer mellan dem som har alla möjligheter, och dem som fastnat i utanförskap och hopplöshet. Det är politikens viktigaste uppgift att bygga broar över klyftorna. Om ska klara de utmaningar vi står inför – oavsett om det gäller klimatet eller skolresultaten, aggressivitet eller växande vårdköer, utanförskapet eller främlingsfientlig hatpropaganda – så måste vi ta tillvara och ge chanser till alla som bor i vårt land. Den som har minst frihet ska kunna känna framtidshopp igen. Klyftorna sliter sönder vårt land, broarna håller ihop det. Vi liberaler vill hålla helt. För det första måste var och en av oss veta att vi styr över vårt eget liv och kan förbättra vår situation. Föräldrarnas bakgrund ska inte få vara avgörande för barnens framtid. Skolan ska göra klassresor möjliga, med hjälp av kunskap, förväntningar och studiero. Fler ska få chansen till ett första jobb istället för att fastna i utanförskap. Och den som utbildar sig, jobbar hårt och tar ansvar ska också se resultatet av sina ansträngningar i den egna plånboken. Satsningar för att skapa möjligheter: Tioårig grundskola och fler lektionstimmar för alla Extra undervisningstid i skolan för nyanlända elever Särskilda karriärtjänster med högre lön på skolor i utsatta områden Enklare att anställa, för att skapa fler riktiga jobb Inträdesjobb för nyanlända och unga Ökade drivkrafter att gå från bidrag till jobb Gör det mer lönsamt att studera vidare, genom att höja brytpunkten för statlig skatt För det andra måste de grundläggande uppgifterna i samhället fungera. Dit hör en rättsstat som människor kan lita på. Trygghet i vardagen, och vetskapen att polisen är på plats när det behövs. Lika viktigt är det att alla människor kan känna att det går att klara sin egen försörjning – och att det finns ett skyddsnät när vi behöver det. Att vi får rätt vård i rätt tid, var vi än bor. Satsningar för att reparera tryggheten: Bättre primärvård och fler allmänläkare på vårdcentralerna Karriärtjänster för sjuksköterskor för att uppvärdera yrket Fler poliser och höj polislönerna För det tredje ska vi vara beredda att försvara vår och andras frihet på riktigt. Världen omkring oss är osäkrare . I den nya verkligheten behöver öka försvarsförmågan rejält. Ett starkt försvar är en självklar del av demokratin. Vi försvarar ett där människor får leva, tro, klä sig och älska som de vill. Där friheten gäller alla – vem du än är, var du än kommer ifrån. Och där människor får vara som de är, men också bli något annat om de vill. Satsningar för att försvara friheten: Kraftig upprustning av försvaret Frihet måste få kosta – förstärk den personliga assistansen Satsning på kunskap om och arbete mot hedersvåld i skolan, och polisen Så bygger vi bron in i nästa årtionde: Med liberal politik för att skapa möjligheter, reparera tryggheten och försvara friheten. För att den som tvivlar , ska få anledning att längta till . Riktlinjer för den ekonomiska politiken Alliansens bedömning av svensk ekonomi Svensk ekonomi går bra. Efter en ovanligt lång och djup nedgång råder det nu högkonjunktur. Som i varje högkonjunktur blir jobben fler och skatteintäkterna större. kan inte högkonjunkturen dölja att står inför en period med stora reformbehov. Trots den höga tillväxten präglas svensk ekonomi av flera långsiktiga problem och obalanser. Arbetsmarknaden kännetecknas av en stor och ökande tudelning, där en allt större andel arbetslösa står allt längre från arbetsmarknaden. När många nyanlända nu etablerar sig i riskerar tudelningen att förstärkas. Trots högt tryck i ekonomin och en påtaglig arbetskraftsbrist är arbetslösheten därför fortsatt hög i många grupper och sysselsättningsgraden förväntas som helhet vända ned redan om . Det är tydligt att konjunkturuppgången inte kommer alla till del. dämpas BNP-tillväxten på grund av den ökande arbetskraftsbristen. Parallellt med utvecklingen i är de ekonomisk-politiska riskerna i omvärlden betydande. Osäkerheten kring politik i , förhandlingar om utträde ur EU och utvecklingen på Koreahalvön skapar stor osäkerhet i prognoserna för den globala ekonomin. Dessutom finns frågetecken kring hur avtrappningen av de senaste årens mycket expansiva penningpolitik kommer att påverka både finansmarknaden och den reala ekonomin, samt hur länge mycket långa högkonjunktur kan hålla i sig. För att ska klara utvecklingen krävs nya strukturreformer. För att konjunkturuppgången ska komma alla till del behöver arbetsutbudet öka, inträdet på arbetsmarknaden underlättas, efterfrågan på lågkvalificerad arbetskraft stärkas och matchningen fungera bättre. Med ökande risker för protektionism och populism krävs att genomför reformer för att säkra långsiktig tillväxt. Efter finanskrisen och den efterföljande globala lågkonjunkturen har den internationella återhämtningen präglats av en förhållandevis långsam konjunkturuppgång. har dock en expansiv penningpolitik och en mindre åtstramande finanspolitik gynnat tillväxten i . 2017 ser ut att bli då ekonomierna i samtliga växer. Många förtroendeindikatorer har fortsatt att förstärkas och ger stöd åt bilden av en bred fortsatt återhämtning inom . Den amerikanska ekonomin är nära fullt resursutnyttjande. Euroområdet går allt bättre och förväntas fortsätta växa stabilt tack vare en fortsatt expansiv penningpolitik och starka förtroendeindikatorer, samt på grund av att de politiska riskerna har minskat. För del ser konjunkturen ut att mattas av 2017 och 2018. Utträdesförhandlingarna riskerar att bli komplicerade, vilket skapar en osäkerhet som påverkar investeringsbeslut redan på kort sikt. som utsikterna ser goda ut i de flesta länder har den ekonomisk-politiska osäkerheten ökat. Värderingarna på världens börser blir allt högre. I kombination med politiska risker, främst när det gäller den amerikanska finanspolitiken, svåra utträdesförhandlingar ur EU för vid brexit och ett fortsatt sårbart finansiellt system innebär det att riskerna för bakslag på medellång sikt inte är obetydliga. I tillväxtländerna ses också en tydlig förstärkning, både för råvaruexportörer och råvaruimportörer. tillväxt har stabiliserats i linje med de kinesiska myndigheternas tillväxtmål om 6,5−7,, som en konsekvens av att ekonomin i landet ombalanseras från investeringar till konsumtion. lider dock av fortsatt hög skulduppbyggnad, som ännu inte mattats av. Figur 1 BNP-tillväxt i ett antal ekonomier, prognos 2017–2020. Årlig tillväxttakt i procent (ej kalenderkorrigerad). , , euroområdet, världen KIX-vägd Trots bättre tillväxtutsikter har den långsiktiga tillväxtpotentialen i många försvagats betydligt av låga investeringar efter finanskrisen. Tillväxten i potentiell BNP kommer långsamt att återhämta sig under åren 2017−2021, men når i euroområdet och inte upp till samma takt som före finanskrisen. I många länder bidrar en långsam ökning av den arbetsföra befolkningen och en låg tillväxt i produktiviteten till att den potentiella tillväxten blir fortsatt låg. För del indikerar det oväntat starka utfallet att högkonjunkturen är starkare än vad som tidigare förutsetts. Tillväxten drivs både av en robust inhemsk konsumtion och av den ökade tillväxten i omvärlden. Den svenska exportmarknaden stärks gradvis, men till lägre nivåer än historiskt. Världsmarknadsefterfrågan på svensk export bedöms växa långsammare än sitt historiska genomsnitt , vilket är i linje med den globala inbromsningen av handelsutvecklingen. Förklaringar till detta är en försvagning i trenden mot ökad internationell specialisering, svag internationell investeringstillväxt och en snabb ökning av icke-tariffära handelshinder. förväntar sig att den svenska exportmarknaden växer med i genomsnitt 2019−2021. Det är högre än de senaste fem årens genomsnitt på , men en lägre ökningstakt än genomsnittet 1995−2016 som uppgår till . Figur 2 BNP i världen och svensk exportmarknad 1990–2020 (procentuell förändring) Källa: Konjunkturläget . Sammanfattningsvis har den internationella återhämtningen stärkts, men präglas fortsatt av både osäkerhet och lägre tillväxtpotential på lång sikt. För att stärka tillväxtutsikterna krävs att både avancerade ekonomier och tillväxtekonomier genomför strukturreformer som stärker produktiviteten och tillväxten på medellång sikt. är det viktigt att EU-länderna tillsammans med reducerar de ökande politiska och ekonomiska riskerna som följer av utträde ur EU. För del är det av största vikt att, givet en global trend mot svagare handelsutveckling, genomföra reformer med syfte att stärka svensk jobbtillväxt och öka svenska exportmarknadsandelar. Utanförskapet biter sig fast i trots högkonjunktur befinner sig i en ovanlig högkonjunktur. Efterfrågan i svensk ekonomi har stärkts och BNP-tillväxten bedöms uppgå till 2018. Det som skiljer denna konjunkturåterhämtning från andra är att präglas av strukturella obalanser på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden. En högkonjunktur är normalt det tillfälle då de som står längst från arbetsmarknaden har en möjlighet att etablera sig. Men präglas i stället arbetsmarknaden av en växande tudelning där en allt större andel arbetslösa, till övervägande del bestående av utrikes födda och personer utan gymnasieutbildning, står allt längre från arbetsmarknaden. Bostadsmarknaden präglas av bostadsbrist, trots ett historiskt stort byggande, som skapar stora svårigheter att få en bostad där jobben finns. Obalanserna innebär att utanförskap, arbetslöshet och bidragsberoende biter sig fast trots att befinner sig i en högkonjunktur. Dessutom ser vi att BNP-tillväxten hålls tillbaka eftersom företag och myndigheter inte kan anställa i den omfattning de skulle behöva. Arbetskraftsbristen i den privata sektorn tangerar de nivåer som rådde precis innan finanskrisen . Behovet av reformer är stort, men regeringen försitter chansen att genomföra dem trots det goda ekonomiska läget. och Finanspolitiska rådets utvärderingar visar att regeringens politik saknar eller endast har en mycket marginell effekt på problemen. Som beskrivs i inledningen följer utvecklingen på hela arbetsmarknaden inte med, trots de goda utsikterna för svensk tillväxt. Arbetslösheten är fortsatt hög i många grupper, jämviktsarbetslösheten har inte minskat påtagligt och sysselsättningsgraden förväntas plana ut, enligt prognos. Det är tydligt att konjunkturuppgången inte kommer alla till del. Regeringens arbetslöshetsmål uppnås inte, i stället är längre ifrån det än när det sattes 2013. Utvecklingen på arbetsmarknaden påverkas i hög grad av att antalet nyanlända i ökat. förväntas 490 000 nyanlända starta sin etablering, enligt prognos. Men att en stor grupp nyanlända på kort sikt ökar antalet som står till arbetsmarknadens förfogande behöver i sig inte vara ett problem. Om dessa personer står nära arbetsmarknaden bör de på hitta en sysselsättning. Problemet i är dock att strukturella obalanser på både arbetsmarknaden och bostadsmarknaden håller både nyanlända och andra utsatta grupper utanför arbetsmarknaden mer permanent. En stor och ökande andel av de arbetslösa utgörs av särskilt utsatta grupper: utomeuropeiskt födda, personer med högst förgymnasial utbildning, äldre och funktionsnedsatta. Dessa grupper har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden på grund av höga trösklar orsakade av låg flexibilitet på arbetsmarknaden, växande kompetenskrav, skattekilar och få jobb med lägre kvalifikationskrav, samt dålig tillgång på bostäder. Ett tydligt tecken på de nuvarande obalanserna är att matchningen mellan lediga jobb och arbetslösa försämras. Allt fler arbetslösa står allt längre från arbetsmarknaden och arbetsgivarnas behov. Nettoökningen av antalet personer i utsatta grupper inskrivna hos Arbetsförmedlingen sedan finanskrisen beror till stor del på att fler utomeuropeiskt födda tillkommit. Med ett stort antal nyanlända som behöver ta sig in på arbetsmarknaden riskerar dessa strukturella obalanser att förstärkas ytterligare. Behovet av reformer är alltså akut. Enligt SCB har bara hälften av de nyanlända ett arbete i . av gruppen utomeuropeiskt födda har en heltidsanställning, enligt . Figur 3 Arbetslösa inskrivna hos Arbetsförmedlingen, utsatta grupper, och övriga 16–. Antal och andel i procent. Källa: Arbetsförmedlingen. Oroväckande nog förväntas flera av regeringens åtgärder förstärka problemen. har bedömt att förändringar av arbetslöshetsförsäkringen, omläggningar inom arbetsmarknadspolitiken samt högre anställningskostnader för unga och äldre gör att färre står till arbetsmarknadens förfogande och minskar sysselsättningen. Regeringen har bland annat ökat regelkrånglet för nystartsjobbet och därmed försvårat inträdet för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden. En utveckling i denna riktning, med försämringar av förutsättningarna för jobb och ekonomisk tillväxt, är fel väg för . Stark konjunktur men villkoren för långsiktig tillväxt utmanas Ett starkt BNP-utfall för indikerar, tillsammans med positiva utfall för förtroendeindikatorer, att högkonjunkturen fortsätter starkare än vad som tidigare förutsagts. Tillväxten har reviderats för 2018. Investeringarna har ökat i och har varit en viktig drivkraft för tillväxten. Bostadsinvesteringar och näringslivets övriga investeringar har ökat snabbt. är hushållens efterfrågan fortsatt en central del i återhämtningen. av ökande disponibel inkomst, bland annat till följd av jobbskatteavdraget, samt låga räntor och en hög befolkningstillväxt leder till ökad efterfrågan hos hushållen och offentlig sektor. En alltmer robust uppgång i omvärlden bidrar också till tillväxten. förväntas högkonjunkturen bestå, men utvecklingen dämpas. I takt med att resursutnyttjandet stiger begränsas de lediga resurserna i ekonomin och tillväxten hålls tillbaka. Arbetslösheten på är under jämviktsarbetslösheten, den sjunkande arbetslösheten beror alltså på högkonjunkturen, inte på att arbetsmarknaden fungerar bättre. och bedömer i stället att jämviktsarbetslösheten kommer att öka . Tillväxten i svensk ekonomi har drivits av flera samverkande faktorer. För det första har , tack vare alliansregeringens strukturreformer och väl avvägda stabiliseringspolitik, i samverkan med en i huvudsak expansiv penningpolitik, klarat den utdragna lågkonjunkturen bättre än många jämförbara länder. Arbetskraftsdeltagandet har upprätthållits och ökade jämfört med högkonjunkturåren 2001 och 2007. Hushållens disponibla inkomst har också ökat betydligt, med upprätthållen inhemsk konsumtion som följd. goda utgångsläge har därmed skapat förutsättningar för en stark och bred återhämtning. nämner till exempel i sin prognos att alliansregeringens ekonomiska politik fortfarande har en dämpande effekt på jämviktsarbetslösheten. För det andra har svensk penningpolitik gradvis blivit mer expansiv . Denna expansiva penningpolitik, med låga eller negativa räntenivåer, gör att kronan förblir svag och att efterfrågan stärks. Den expansiva inriktningen ligger fast trots att går in i en högkonjunktur och den konjunkturella arbetslösheten minskar. För det tredje har regeringen förskjutit finanspolitiken i expansiv riktning med ökade och ofinansierade utgifter. Med nuvarande högkonjunktur finns inga skäl att föra finanspolitiken i expansiv riktning. bedömer att det finns utrymme för i ofinansierade reformer, regeringen väljer i stället att spendera 40 miljarder, det största reformutrymmet sedan det finanspolitiska ramverket etablerades. Regeringens politik är ur både ett stabiliseringspolitiskt och budgetpolitiskt perspektiv helt felaktig. Den är procyklisk och förstärker konjunktursvängningarna. Med nuvarande prognoser kommer regeringen att minska det strukturella sparandet både 2017 och 2018 och därmed underblåsa högkonjunkturen. finns flera skäl till oro för tillväxten. I många länder bidrar en långsam ökning av den arbetsföra befolkningen och en låg tillväxt av produktiviteten till att den potentiella tillväxten kommer vara låg . Också i syns tecken på denna utveckling – produktivitetstillväxten i svensk ekonomi förväntas vara fortsatt svag , som befolkningen åldras. Vad som är skälen till den lägre globala produktivitetstillväxten är inte fullt utrett, och olika teorier finns. Det kan vara en kvardröjande effekt av finanskrisen, eller en konsekvens av en pågående strukturomvandling från mer kapitalintensiva branscher till mindre, eller helt enkelt att innovationstempot minskat på allt mer reglerade marknader. finns betydande ekonomisk-politiska risker framför oss, som gör den svenska ekonomin sårbar. Förhandlingarna om utträde ur EU kan leda till osäkerhet och spänningar. Osäkerheten om den ekonomiska utvecklingen i har också ökat markant efter presidentvalet. Om skulle införa protektionistiska åtgärder riskerar det leda till att andra länder gör detsamma, vilket i sin tur dämpar världshandeln och leder till lägre global BNP-tillväxt. Även avvecklingen av skulduppbyggnaden i den kinesiska ekonomin medför risker för världskonjunkturen. Slutligen kommer styrkan i den strukturomvandling som sker, och anpassningsförmåga till den, vara avgörande för utvecklingen av svensk ekonomi. Under det kommande decenniet kommer automatisering och digitalisering leda vägen för strukturomvandlingar i ekonomin. Hur väl arbetskraften och övriga resurser klarar att ställa om och anpassa sig till en sådan utveckling kommer vara avgörande, både för svenskt välstånd men också för hur vårt samhälle kan hålla ihop. För att understödja tillväxten framöver bör den ekonomiska politiken användas för att vidta åtgärder som frigör ytterligare produktionsresurser i ekonomin och stimulerar produktivitetstillväxten. Därmed ökar potentiell BNP och potentiell sysselsättning, och även välstånd. måste omställningskapaciteten i svensk ekonomi öka ytterligare. För att värna välståndsutveckling krävs att de strukturella reformer som genomfördes under alliansregeringen nu följs upp med nya åtgärder för att främja inträdet på arbetsmarknaden, investeringar och omställning. Alliansens syn på regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken