mot · H5021149 · 2017-10-02 00:00:00 — Fisket utgör ett av de allvarligaste problemen för den biologiska mångfalden i enligt analys. EU:s nya gemensamma fiskeripolitik (GFP) ger enligt förutsättningar för att skapa ett långsiktigt hållbart fiske. Bristen på tillsyn av fiskeri- och miljölagstiftning är dock ett fortsatt problem. Ices är en internationell organisation, bestående av mer än 4 000 forskare från drygt 20 medlemsländer, som tar fram forskning och råd för att stödja ett hållbart nyttjande av världshaven. anser att Ices rekommendationer bör vara styrande för i förhandlingar om fiskekvoter. Då medlemsländerna inte följt forskarnas råd när fiskekvoterna förhandlats, blir resultatet ett legaliserat överfiske år . När kvoterna för torskfisket i förhandlades avvek t.ex. regeringen kraftigt från de vetenskapliga råden från Ices. Detta trots att tillståndet för torsken i västra är mycket allvarligt. ska i kommande fiskeförhandlingar fullt ut driva att de vetenskapliga råden följs samt att en flerårig plan upprättas för hur man ska nå livskraftiga nivåer av torsk i till 2020. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Val av fiskemetoder som t.ex. storleken på maskor gör att man kan undvika att fånga för små, för unga eller för stora fiskar. Men trots varierande nätmaskor kan olika redskap orsaka oavsiktliga bifångster av t.ex. sälar, delfiner och dykande sjöfåglar som trasslar in sig. Bifångster i både trål och andra fiskeredskap är därmed ett allvarligt hot mot flera arter av fisk, sjöfågel och däggdjur. nya studier i bl.a. att mängden stora rovfiskar, såsom torsk, gädda och abborre, kan ha stor betydelse för att begränsa tillväxten av alger och andra övergödningseffekter. Regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder som fasar ut skadliga fiskemetoder på kritiska fiskebestånd samt premierar skonsamma fiskeredskap. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. För att ett fungerande regelverk för ett hållbart fiske ska efterlevas krävs en effektiv kontroll som gynnar det yrkesfiske som följer regelverk om kvoter och utkastning. Regeringen bör återkomma med förslag på effektivare fiskeövervakning som även inbegriper möjlighet till kamerakontroll. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Ålen är klassad som akut hotad i . har av beståndet av glasålar (ålyngel) vid Europas kuster försvunnit. Det är därför av allra största vikt att ålfisket regleras på ett kraftfullt sätt. I har ålplanen lett till ett förbud mot fritidsfiske på ål i havet och ett begränsat yrkesfiske, men fortfarande bedrivs riktat fiske efter ål i svenska hav och sötvatten. Utöver det legala fisket i på ål finns även illegalt fiske. i och beslagtog 2014 över 1 000 fällor, vilket lågt räknat motsvarade fångster på ål. Så länge det finns legalt fiske på ål så försvåras även kontrollen av försäljning av illegal ål. Det internationella havsforskningsrådet (Ices) råder till att införa totalt fiskestopp på ål. presenterade ett förslag om att stoppa ålfisket i . välkomnar en sådan inriktning men anser att förbudet bör omfatta samtliga EU-länder. har ansvar för att bevara ålen, inte minst då de flesta könsmogna ålarna (blankålar) från vandrar ut längs vår kust, och bör vara ledande för att skydda arten i nödvändig utsträckning. bör införa ett totalförbud för allt riktat fiske på ål. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6 Hållbar jordbruks- och mineralnäring Miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap är definierat enligt följande: ”Odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion ska skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks.” Gruvindustrin är en strategiskt viktig näring för . Inte minst i regioner som tidigare drabbats av hög arbetslöshet och utflyttning. har gruvbrytning en mycket stor påverkan på miljön och omgivande samhällen. På flera håll väcks nu en berättigad opinion för att bevara ovärderliga naturvärden och framtida välmående för lokalsamhälle och ursprungsbefolkning i samband med gruvbrytning. menar att nuvarande minerallagstiftning är otillräcklig för att skapa en hållbar mineralbrytning . Åtgärder behöver vidtas för att återföra samhällsinvesteringar till gruvregionerna och lokalbefolkningen och skärpa lagstiftningen för att värna miljön och skydda unika naturområden. En ökad gruvbrytning får inte heller minska våra ansträngningar för ett mer resurssnålt samhälle där tar ett ökat miljö- och klimatansvar. 6.1 Fasa ut bekämpningsmedel Kemisk bekämpning är fortfarande den vanligaste bekämpningsmetoden mot oönskade växter och djur inom jordbruket. Kemikalier från bekämpningen ger negativa effekter för den biologiska mångfalden och kan på både kort och lång sikt påverka människors hälsa. testade i län grundvattnet. En tredjedel av proverna innehöll bekämpningsmedel och en fjärdedel av dessa hade halter som överskred riktvärdet. Nedbrytnings- och omsättningstiden i grundvatten är mycket lång, vilket innebär att ämnen som har läckt till grundvattnet ofta stannar kvar en mycket . Försäljningen av bekämpningsmedel till jordbruket, inklusive frukt- och trädgårdsodling, minskade 2016 med drygt till och svarar nu för av den totala försäljningen (Kemikalieinspektionen 2017). ser positivt på den minskade försäljningen av bekämpningsmedel men saknar ett nationellt strategiskt arbete för att fasa ut användningen. bör anta en handlingsplan för att fasa ut användning av kemiska bekämpningsmedel. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.2 Ett rikt odlingslandskap Åkermarksarealen fortsätter att minska i och ökar exploateringen av jordbruksmark. behöver stärka sin självförsörjningsgrad av livsmedel. bedömer att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap med beslutade eller planerade styrmedel, och förutsättningarna för att långsiktigt bevara jordbruksmarkens produktionsförmåga bedöms som otillräckliga. Tillståndet för många av odlingslandskapets arter och naturtyper är dessutom dåligt eller ogynnsamt. Näst efter skogen finns flest rödlistade arter i odlingslandskapet. Det är därför nödvändigt att gynna fler bruksmetoder som bidrar till en hävd som stärker den biologiska mångfalden i jordbrukslandskap. Ett mer mosaikartat landskap med olika former av naturbete och minskad användning av bekämpningsmedel bör eftersträvas. anser att den höga exploateringstakten av bördig , inte minst i , är mycket bekymmersam och inte förenlig med en långsiktigt hållbar livsmedelsförsörjning. Nya nationella styrmedel krävs för att minska exploateringen av jordbruksmark i kommunerna. För att minska exploatering av bör regeringen återkomma med ett förslag till nationell målsättning för bevarande av bördig . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.3 Inget tillstånd att leta mineraler i unika naturområden Gruvbrytning innebär stor påverkan på miljön och redan prospekteringar och provborrningar kan medföra negativa effekter på naturvärden och renskötsel. Därför är det av avgörande betydelse att möjlighet till påverkan från berörda stärks och att skydd av unika natur- , turist- eller renbetesområden tidigt värnas i en exploateringsprocess från undersökningstillstånd till brytning. Vi menar att det även för gruv- och prospekteringsbolagen innebär ekonomiska fördelar att tidigt i en process få besked om att brytning inte kommer att godkännas inom ett område. Bergsstaten inom SGU ska inte kunna bevilja undersökningstillstånd i områden som är klassade som naturreservat, Natura 2000-områden eller världsarvsområde. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.4 Fasa ut miljöskadliga subventioner De potentiellt miljöskadliga subventionerna i uppskattas till ett belopp av ungefär 60 miljarder i uppdaterade kartläggning 2017. Utfasning av miljöskadliga subventioner har diskuterats i flera internationella processer, bl.a. inom EU, och G20. ”Enligt den europeiska kommissionens ”Färdplan för ett resurseffektivt ” ska miljöfarliga subventioner fasas ut till 2020. Enligt kan en subvention definieras som miljöskadlig om den uppmuntrar till att mer miljömässig skada sker än vad som varit fallet utan subventionen. Att subventionera miljöskadliga aktiviteter, som arbete görs för att lindra skada och undvika miljöskadliga aktiviteter, är inte ett lämpligt sätt att använda samhällets resurser. konstaterar att subventioner förutom sin avsedda effekt även kan leda till oönskade effekter. De kan t.ex. bidra till negativa miljöeffekter genom att påverka beteenden som leder till mer avfall, större utsläpp, ökad resursutvinning eller negativ påverkan på biologisk mångfald. I är det framför allt tre sektorer som har potentiellt miljöfarliga subventioner: transport-, energi- och jordbrukssektorn. Flera av subventionerna har införts för att uppfylla andra politiska syften som t.ex. regional- eller arbetsmarknadspolitisk hänsyn. Regeringen bör återkomma till med förslag på utfasning av miljöskadliga subventioner där borttagande av subventioner är granskade med avseende på miljöeffekter, påverkan på offentliga finanser och generella ekonomiska och sociala kostnader och fördelar. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.5 Stärk skyddet av vårt dricksvatten Dricksvattenförsörjningen är förmodligen det mest kritiska försörjningssystem vi har och en förutsättning för att vårt samhälle ska fungera. (SOU 2016:32) konstaterar att klimatförändringar med ökad nederbörd, mildare vintrar och mer nederbörd ökar påverkan på vattendrag och vattentäkter i form av organiskt material och föroreningar. Även tillgång och kvalitet på grundvattnet kan påverkas. På sina håll kan också vattenbrist uppträda, framför allt i landets sydöstra delar, på och . Vattenbrist var något som också blev mycket påtagligt just i dessa delar av landet . presenterade 2015 sitt slutbetänkande där man i uppdraget hade att utvärdera områden av riksintressen i . Riksintressen gäller geografiska områden som har utpekats därför att de innehåller nationellt viktiga värden och kvaliteter. Utredningen föreslår bl.a. att grundvattenförekomst kan bli ett nytt riksintresse. delar den bedömningen och förväntar sig att regeringen också kommer att verka för en sådan lagändring. När det gäller dricksvattenförsörjning föreslår utredningen att man i lagstiftningen stärker statusen för områden som har betydelse för dricksvattenförsörjning, men man föreslår inte att det blir ett nytt riksintresse. anser att skyddet för vår dricksvattenförsörjning bör stärkas och att det bör bli ett riksintresse i likhet med t.ex. områden med höga natur- och kulturvärden. är t.ex. en av viktigaste reserver av rent vatten och utsatt för en rad miljöhot, som gruvbrytning och pågående skjutövningar av militären, vilket kan komma att påverka vår tillgång på rent dricksvatten. Regeringen bör återkomma med förslag på lagstiftning i som möjliggör att dricksvattenförsörjning kan bli klassat som riksintresse. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)