ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5023297 · 2017-10-05 00:00:00 — Äldres rätt till särskilt boende ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att praxis ändras genom lagstiftning och motivtexter innebärande att äldre personer som känner oro och otrygghet ska ha rätt till en plats på särskilt boende, och detta tillkännager för regeringen. Många äldre vill bo i sitt eget hem så länge det är möjligt. Att skapa trygghet i hemmet för äldre personer är en fråga om värdighet. har det försvunnit 32 000 äldreboenden i landet. var av befolkningen . Antalet personer förväntas öka åren framöver. av alla som är bor på särskilt boende , övriga bor i vanliga bostäder. Genomsnittstiden för dem som bor på särskilda boenden har sjunkit. Detta har lett till en diskussion om att ”bo kvar hemma”- pendeln svängt för långt. Det har blivit mycket svårare att få en plats på särskilt boende för äldre. Många upplever det som att man måste kämpa för att få en plats. Inte sällan krävs stora insatser från närstående. I många fall hjälper det inte. Äldre personer som överklagar kommunens beslut till förvaltningsrätten får avslag även om man hänvisar till svårigheter att klara vardagens sysslor, oro och otrygghet. Många äldre avstår från att ansöka och överklaga eftersom man vet hur svårt det är. Det finns därför ett betydande mörkertal. De personer som får en plats på särskilt boende är inte sällan multisjuka eller har en demenssjukdom. Senast i SVT:s programserie ”Världens bästa äldreomsorg” redovisades att av den omsorg som utförs i hemmet görs av anhöriga eller närstående. Att vårda en närstående ställer stora krav och ork. I grunden handlar det om att man vill ställa upp för någon som man tycker om. finns uppfattningen att anhörigvårdare känner sig svikna av kommunerna, närstående får inte sällan dra ett för stort lass. Upp emot 140 000 personer, många kvinnor, har gått ned i arbetstid för att klara insatsen. Hon skrev en debattartikel om sin situation. Bl.a. skrev hon ”Upp till kamp för en human äldreomsorg. Jag ska kämpa så länge jag orkar.” Hennes önskan var att få komma till ett äldreboende. Kommunen sade dock nej. Hon utsattes för vad hon själv beskrev som ”tvångsvård i hemmet”. Att bo kvar hemma i det egna hemmet med stöd av hemtjänst och teknik kan endast försvaras om det både skapar trygghet för den äldre personen och anhöriga samt möjliggör goda livsvillkor. När man blir äldre minskar orken vilket gör att man tillbringar mer av sin tid i bostaden. Ju äldre man blir ju mer ensam blir man när goda vänner går bort. Läkaren vittnar om att fler äldre riskerar att drabbas av depression. Alla äldre vill inte bo kvar hemma när orken tryter och man känner sig otrygg. För att göra det lättare för fler äldre att få bo på ett särskilt boende för äldre måste det tydliggöras i lagstiftningen och motivtexter att även äldre personer som känner sig otrygga och oroliga ska ha rätt att få bo på ett särskilt boende. Det är inte rimligt att i stort sett endast personer som är multisjuka eller har en demenssjukdom ska få en plats på särskilda boenden. Samhället bör ge äldre en trygg ålderdom, där oro för framtiden minimeras. Lawen Redar (S)
mot · H5023298 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av lagstiftningen rörande gode män och förvaltare och tillkännager detta för regeringen. Att vara god man eller förvaltare kräver mycket av den personen som åtar sig uppdraget och det är ett viktigt uppdrag. Det finns ingen ”mall” för vad eller hur gode män tex ska sörja för person, utan det är upp till varje god man eller förvaltare att bedöma detta. Uppdraget är ensamt, och har inget krav på utbildning, vilket leder till att allt färre vill åta sig detta uppdrag. Lagstiftningen som reglerar god man/förvaltarskap finns i och den nu gällande infördes . Därefter har reformer av regelverket genomförts fyra gånger varav den senaste trädde i kraft efter en utredning om bättre förutsättningar för gode män och förvaltare. Regeringen har även gett länsstyrelserna i uppdrag att gemensamt vidta åtgärder för att förbättra tillsynen över och stödet till landets överförmyndare och överförmyndarnämnder. Bakgrunden är att Justitiekanslern riktat kritik mot länsstyrelsernas tillsyn över överförmyndarna, som i sin tur har tillsyn över gode män och förvaltare. Även om kompletteringar och uppdateringar av dagens lagstiftning har gjorts sedan tillkomsten 1924 så har grunderna i systemet behållits intakt. Någon generell översyn av lagstiftningen har inte gjorts och efter den senaste lagändringen kvarstår det fortfarande många svårigheter. Avsaknaden av tydligheten i lagstiftningen medför svårigheter för ställföreträdaren att förstå vad som faktiskt ingår i hens uppdrag. Det skapar också en otydlighet för vad överförmyndaren särskilt ska beakta vid sin tillsyn. Otydligheten i lagstiftningen medför att informationen till ställföreträdaren, om vad som ingår i uppdraget blir godtycklig och beror på vilken kommun som ansvarar för tillsynen. Det leder också till att tillsynen ser olika ut beroende på vilken överförmyndare som utövar den. Det finns således ett behov av att klargöra uppdragets omfattning både för gode män men också för överförmyndare som ska utöva tillsynen. Lagsstiftningen behöver också förändras för att öka kvaliteten i överförmyndarens tillsyn och som är förebyggande för att minska risken för ställföreträdarna att göra fel. Systemet med gode män och förvaltare bygger på att enskilda personer i alla delar av samhället åtar sig ett uppdrag som innebär en viktig insats för en medmänniska. En fungerande tillsyn i hela landet är avgörande för att säkerställa enskildas rättssäkerhet och likabehandling och för att förtroendet för systemet ska kunna upprätthållas. Ett aktivt och effektivt tillsynsarbete kan både kontinuerligt höja kvaliteten i verksamheten och verka preventivt. En fungerande granskning har en brottsavhållande verkan.
mot · H5023299 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av den kommunala yrkesinriktade vuxenutbildningen för att klara arbetsmarknadens behov och tillkännager detta för regeringen. Intresset för gymnasieskolans yrkesprogram har minskat och därmed har bristen på yrkesutbildade ökat. Alliansens vid makten resulterade i flera förlorade år där gymnasieskolan spelar en allt mindre roll för försörjningen av yrkesutbildad arbetskraft. fanns det uppemot 20 000 färre elever i yrkesinriktade program jämfört med , vilket motsvarar en minskning med . Trenden har vänt, visade att antalet sökande till ett yrkesprogram ökar. Det är viktigt. Men fortfarande behöver fler gå en yrkesutbildning för att täcka behovet på arbetsmarknaden. För att täcka upp arbetsmarknadens behov av yrkesutbildad arbetskraft krävs förutom fortsatta satsningar på gymnasiet en utbyggd och kvalitetssäkrad vuxenutbildning med långsiktig finansiering. Bristen på yrkesutbildad arbetskraft leder till dels en sämre matchning på arbetsmarknaden, dels en sämre produktivitetsutveckling i svensk ekonomi. Det leder också till längre vakanstider och ökade svårigheter för arbetsgivare att utöka sin personalstyrka. Rekryteringsproblemen finns hos både offentliga och privata arbetsgivare som riskerar att få det svårare med upprätthållande av hög kvalitet, produktivitet och effektivitet i verksamheten. behöver därför säkerställa långsiktiga investeringar i både yrkes- och högskoleförberedande utbildningar inom den kommunala vuxenskolan som sträcker sig över mandatperioder. De möjliggör omställning och ökad rörlighet på arbetsmarknaden. För att bättre matcha arbetsmarknadens behov bör antalet platser för grundläggande yrkesutbildning öka och i större utsträckning vara fördelade utifrån bristyrken på arbetsmarknaden. För att säkerställa kompetensförsörjningen inom alla arbetsmarknadssektorer bör staten ta ett större ansvar. Det innebär att om få unga väljer ett yrkesprogram på gymnasiet i proportion till den efterfrågan, bör statsbidraget ses över för att få ett ökat antal platser inom den yrkesinriktade kommunala vuxenutbildningen.
mot · H5023300 · 2017-10-05 00:00:00 — Skador orsakade av skarven ställer sig bakom det som anförs i motionen om begränsning av antalet skarvar och tillkännager detta för regeringen. nu så har det pågått en diskussion om Skarvens utbredning i län och hela . Skarven utrotades vid då den konkurrerade om fisken. 1948 så etablerades en koloni i sund och därifrån har den spridits. Problemen med skarven (utöver att den äter mycket fisk) är att den förstör mycket. De har en frätande avföring och när den etablerar sig i kolonier med upp till tusen fåglar så har växtligheten svårt att överleva vilket vi har många bevis på inte minst i län. När då skarven har etablerat sig på en ö (plats) så blir den helt förstörd så att den inte kan användas till varken bad, jakt eller annat, och den skog som funnits dör och markägaren får en ekonomisk förlust. Många motioner har skrivits för att få till stånd en situation för att begränsa antalet skarvar och det är fortfarande en del av lösningen på ovanstående problem.
mot · H5023302 · 2017-10-05 00:00:00 — Straffavgifter vid försenad trängselavgift ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över nivåerna på förseningsavgifterna för trängselskatten och tillkännager detta för regeringen. Vid försenade inbetalningar till trängselskatten uppstår förseningsavgifter på . Det betyder att förseningsavgifter kan uppstå som är många högre än själva beloppet för trängselskatt som ska betalas. Förseningsavgiften står då inte på något sätt i proportion till trängselavgiften man ska betala, vilket undergräver förtroendet för trängselskattesystemet. Mot bakgrund av detta bör regeringen överväga att sänka förseningsavgifterna för trängselskatten så att de står i rimlig proportion till trängselavgiften.
mot · H5023303 · 2017-10-05 00:00:00 — Låt staten överta finansieringsansvaret för allmän tjänstgöring ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över finansieringsansvaret för allmän tjänstgöring gällande läkare och tillkännager detta för regeringen. lider av en brist på läkare. Läkarutbildningen har därför byggts ut, och många studenter väljer dessutom att studera utomlands för att kunna möta behovet. Men tyvärr uppstår en flaskhals i utbildningssystemet när nyutbildade läkare ska ansöka om . Antalet är långt färre än antalet nyutbildade läkare, vilket leder till långa köer i väntan på allmän tjänstgöring. Sjukhusen och landstingen som är ansvariga för den allmänna tjänstgöringen saknar i realiteten incitament att arrangera AT-tjänster. Sjukhus i attraktiva regioner där det är lätt att rekrytera personal behöver inte anstränga sig för sin kompetensförsörjning genom att bygga ut antalet , och sjukhus i mindre attraktiva regioner tvingas bekosta för läkare som sedan inte har som intention att stanna på orten och sjukhuset. För en mer hållbar situation bör finansieringen av flyttas till staten som i sin tur ersätter sjukhusen för . Detta skulle ge sjukhusen utökade incitament för att utbilda bort de köer som finns. Regeringen bör därför se över finansieringsansvaret för allmän tjänstgöring gällande läkare.
mot · H5023304 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra kompetenshöjande utbildning avdragsgill för enskilda individer och tillkännager detta för regeringen. Att människor investerar i sin egen kompetens stärker som kunskapsland, minskar risken för arbetslöshet och möjliggör för människor att göra livsval och lönekarriär. I värdesätts kompetensutveckling, och vi har ett avgiftsfritt utbildningsväsende och en välutbyggd vuxenutbildning. Likväl låter vi skatteeffekter uppstå som gör det olönsamt för enskilda individer att kompetensutvecklas. Mycket av den kompetensutveckling för vuxna som sker sker utanför det offentliga utbildningssystemet. Utbildningsaktörer av hög kvalitet köps in av företag och andra arbetsgivare för att kompetensutveckla sin personal. Denna utbildning är ej att anse som grund för förmånsbeskattning. Om en enskild individ vill köpa sig en plats på en liknande utbildning och bekosta det själv tvingas individen dock göra så på beskattade pengar. Detta medför att arbetsgivaren avgör vilka utbildningar man som enskild har möjlighet att delta i, vilket hämmar möjligheten att kompetensförstärka sig själv som individ. Om kompetenshöjande utbildning vore avdragsgillt även för privatpersoner skulle det dock bli fullt möjligt att tillgodogöra sig kompetenshöjande insatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra kompetenshöjande utbildning avdragsgillt för enskilda individer.
mot · H5023305 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över det s.k. Backaundantaget så att tillgången till vägnätet även finns för Backaborna och tillkännager detta för regeringen. Trängselavgifter fyller en viktig funktion som finansieringskälla för infrastruktur, och kan användas som styrmedel för att minska trafiken. Det är dock inte rimligt att människor som inte har något annat val än att passera en viss sträckning ska tvingas betala trängselavgift. Att låsa in boende i utan möjlighet att ta sig ut är inte rimligt. Det är därför välkommet att regeringen redan i budgetpropositionen aviserade ett undantag från trängselskatt i i . Men har det gått och ingenting har hänt. Backaborna är fortfarande inlåsta och tvingas betala trängselavgift. Med anledning av vad som anförs i motionen föreslår jag att beslutar att tillkännage för regeringen att den bör skynda på processen med Backaundantaget så att tillgången till vägnätet även finns för Backaborna.
mot · H5023306 · 2017-10-05 00:00:00 — Utveckla möjligheterna till arbetskraftsinvandring ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för arbetskraftsinvandring och tillkännager detta för regeringen. Behovet av kvalificerad arbetskraft är stort i . I undersökningar kan konstateras att ett av fyra svenska företag begränsas i sin verksamhet på grund av att de inte hittar kompetent arbetskraft. Behovet är stort inom många branscher, inom såväl privat som offentlig sektor. Utbildningsinsatser behöver fortsätta förstärkas för att matcha människor till rätt kompetens och underlätta omställning till nya yrkesval senare i livet. Men och svenska företag kommer inte att bli självförsörjande på arbetskraft. Med en åldrande befolkning behöver , likt många andra rika länder, underlätta för arbetskraftsinvandrare att komma till för att vara med och bidra. är arbetskraftsinvandringen kraftigt begränsad och omgärdad av krångliga strukturer som gör att det tar onödigt samt är svårt och onödigt kostsamt. Stora problem med retroaktiva beslut, där tidigare fel av tidigare arbetsgivare får förödande konsekvenser, har också uppdagats. Sammantaget gör detta att många företag drar sig för att rekrytera arbetskraftsinvandrare man egentligen behöver. har tidigare fattat beslut om att förhindra problemen med det retroaktiva ansvaret. Och prövar nu arbetet med snabbare processer för företag med stort behov av arbetskraftsinvandring. Men mer kan göras för att underlätta för arbetskraftsinvandring. tar emot en stor mängd utrikesstudenter. På svenska universitet och högskolor är av eleverna inresande studenter. Dessa medför en stor potential för den svenska arbetsmarknaden, men tyvärr får alldeles för få människor en möjlighet att stanna efter studier. Det bör bli lättare att få stanna efter avslutad utbildning för att ansöka om arbete och arbetstillstånd. Vidare bör det bli enklare att ansöka om arbetstillstånd från , utan att behöva återvända till hemlandet först.
mot · H5023307 · 2017-10-05 00:00:00 — Försäljning av statens resterande ägande i SAS ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sälja svenska statens innehav i SAS och tillkännager detta för regeringen. Svenska staten är via en betydande ägare av flygbolaget . Flygmarknaden utgör förvisso en viktig infrastruktur för , för att tillhandahålla resmöjligheter både inrikes samt till och från , och vår konkurrenskraft i ett så vidsträckt handelsberoende land i utkanten av . Flygmarknaden har dock utvecklats kraftigt sen SAS grundande, och är en globalt konkurrensutsatt marknad. Flertalet andra flygbolag agerar på samma marknad och därav minskar behovet av en statligt finansierad aktör att befinna sig på marknaden. Då statliga bolag per automatik agerar marknadsstörande finns det därför anledning att avyttra verksamheten till privata ägare. Det viktigaste skälet till en försäljning av SAS är dock det faktum att flygtrafik är en kraftigt reglerad marknad, där staten fyller en viktig kontrollfunktion, och det är därmed inte rimligt att man agerar som aktör på samma marknad som man övervakar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sälja svenska statens innehav i SAS.
mot · H5023308 · 2017-10-05 00:00:00 — Låt pröva utnämningen av varje minister ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få pröva utnämningen av statsråden och tillkännager detta för regeringen. riksdag utgör den lagstiftande församlingen och den dagliga verksamheten med att leda landet sköts av regeringen. makt över regeringen är i grunden baserad på utnämningen av statsministern, möjligheten att väcka misstroendevotum mot densamma, samt att styra regeringen via budgeten och stiftande av lag. Statministern utser på egen hand samtliga ministrar, avgör vilka ministerroller som ska finnas och på vilka departement. Att statsministern får makten och ansvaret att tydligt leda regeringen är både självklart och önskvärt, men och därmed folkets möjlighet till inflytande när det gäller utnämningen av statsråd blir begränsat till en obetydlig nivå. För att stärka inflytande bör istället ordningen vara att statsministern utser sina statsråd, men att sedan får ta ställning till om statsråden individuellt kan accepteras av eller inte. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få pröva utnämningen av statsråden.
mot · H5023309 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av strandskyddet med syftet att underlätta strandnära nybyggnation och tillkännager detta för regeringen. Strandskyddet finns i grund och botten till för att garantera tillträde till vatten och strand för alla, och inte bara de som bor vid vattenkanten. Dock ser inte verkligheten ut så . Istället har strandskyddet lagt en våt filt över nybyggnation över hela landet. Stora delar av befintlig byggnation skulle aldrig få tillstånd med dagens regler. är ett avlångt land med kraftigt varierande förutsättningar över landet. Urbaniseringen sker rekordfort just i , och bostadsbristen i många regioner är stor, som avfolkning sker i andra delar av landet. rika natur skulle kunna vara drivkraft för många att välja att inte bosätta sig i storstaden. I realiteten blir det nästan omöjligt . Tillgångar till attraktiv strandmark på landsbygden är en enorm möjlighet för landsortskommuner att vara attraktiva platser att bo och verka på. Självfallet ska tillgången till naturen även långsiktigt finnas , men det måste vara möjligt att lättare få tillstånd att bygga strandnära . Med anledning av ovanstående föreslår jag att tillkännager för regeringen vad som anförs i motionen om en översyn av strandskyddet med syftet att underlätta strandnära nybyggnation.
mot · H5023310 · 2017-10-05 00:00:00 — Avreglera spelmarknaden och sälj ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avreglera spelmarknaden och sälja och tillkännager detta för regeringen. Svenska staten är genom sitt ägande av den dominerande aktören i spelbranschen i . Spelmarknaden är i begränsad utsträckning konkurrensutsatt med ett fåtal nischade aktörer med tillstånd att bedriva verksamheter. I realiteten ser det dock annorlunda ut, då många svenskar spelar via utländska spelbolag, utan svenska regler och skatteintäkter. Svenska Spels monopol har historiskt försökts motiverats med att man fyller en viktig samhällsfunktion då man har som uppdrag att begränsa spelande och motverka spelmissbruk. Men av aggressiv marknadsföring och stor lättillgänglig online- verksamhet är det inte länge motiverbart med ett statligt monopol. Staten tar som ägare inte ett tillräckligt stort ansvar att det motiverar ett monopol. Den svenska spelmarknaden bör avreageras så fler, professionella aktörer kan etablera sig på marknaden i . Därefter bör också säljas i delar, för att undvika att ge det en för marknadsdominerande ställning. Med anledning av ovan anser jag att bör tillkännage för regeringen som sin mening att avreglera spelmarknaden och sälja .
mot · H5023311 · 2017-10-05 00:00:00 — Ett lobbningsförbud för statliga myndigheter och statliga företag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ett förbud för statliga myndigheter och företag att ägna sig åt lobbning gentemot riksdag, regering och övriga svenska offentliga beslutsfattare kan se ut, och detta tillkännager för regeringen. Statliga myndigheter och företag fyller en viktig funktion i det offentliga – statliga företag för att säkra strategiskt viktiga värden och för att motarbeta monopolsituationer, och statliga myndigheter för att utföra regeringens arbete och därmed fullfölja vilja. Deras agerande påverkar därmed även förtroendet för staten. Statliga myndigheter och företag ska agera självständigt, utan politisk detaljstyrning, men inom vissa på förhand uppsatta ramar. är det fullt möjligt, och sker löpande, för myndigheter och statliga bolag att ägna sig åt informationsarbete och mer traditionell lobbying. Att ägna sig åt informationsarbete, inte minst för att upplysa medborgare och andra intressenter, om myndighetens arbete och förändring i regelverk ska vara en självklar del i arbetet. Likaså är det en självklar del av myndigheternas och de statliga företagens arbete att fortsätta ha en dialog med regering, riksdag och beslutsfattare om verksamheten och förutsättningarna för denna. är det viktigt att skilja på denna typ av dialog och statliga myndigheters och företags möjligheter att försöka påverka politiska beslut i en viss riktning. tillåts statliga myndigheter och företag spendera anslag från , och genom sitt uppdrag från samma lagstiftande församling, för att försöka påverka densamma att fatta beslut i en viss riktning som gynnar myndigheten, det statliga företaget eller för dem närliggande intressen. Detta skapar en osund ruljangs på skattepengar där anslag betalas ut från staten som sedan används för att påverka samma stat att fortsätta stödja ens verksamhet ekonomiskt. Senaste exemplet som aktualiserats är det helstatliga bolaget som genom direkt lobbying gentemot beslutsfattare, och genom massiva reklamkampanjer för stora pengar, försöker påverka i hur ska definiera uppdraget för Systembolaget och deras eventuella konkurrens. Detta beteende, där anslag används för att lobba för ytterligare anslag, och där statliga bolag försöker att externt påverka hur ska definiera deras uppdrag, skadar allvarligt förtroendet för statliga institutioner och i förlängningen riksdag och regering och bör inte vara tillåtet. Det bör därför utredas hur ett förbud för statliga myndigheter och företag att ägna sig åt lobbyarbete gentemot riksdag, regering och övriga offentliga beslutsfattare kan se ut.