mot · H5023650 · 2017-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Eget boende (EBO) Bostadsbristen för asylsökande och nyanlända Möjligheten till ”hem-bo” Validering av akademiska kunskaper anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka deltagandet på arbetsmarknaden bland utrikes födda och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett asylprogram för asylsökande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för asylprogrammet erbjuda sfi-studier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för asylprogrammet erbjuda sysselsättning för asylsökande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för asylprogrammet erbjuda samhällsorientering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nyanlända ska kunna arbeta utan avräkning mot dagersättningen upp till en inkomst om brutto och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om asylsökandes trångboddhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sammanställa och följa upp genomförda hälsoundersökningars effekter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka etableringsersättningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att villkora etableringsersättningen med deltagande i etableringsprogrammet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja integrationen för kvinnor genom att erbjuda barnomsorg i samband med sfi-undervisning under etableringsprogrammet såväl som under asylprogrammet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera effekterna av de sänkta maxbeloppen för hemutrustningslån och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmuntra till alternativa boenden i det befintliga bostadsbeståndet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbilda och rekrytera fler familjehem med beredskap att ta hand om ensamkommande barn och unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka platserna inom regionalt yrkesvux och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning bland de utpekade fokusområden som är föremål för förebyggande och motverkande insatser i nationella handlingsplanen mot rasism och liknande former av fientlighet och hatbrott på nätet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt att rikta särskild uppmärksamhet på utsatta grupper på asylboenden, såsom kvinnor och konvertiter, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder i syfte att motverka förtryck i hederns namn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka och permanenta den uppbyggda verksamheten mot hedersförtryck på i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bibehålla verksamheten Nationellt centrum för kvinnofrid i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bibehålla samordningen för att motverka prostitution och människohandel för sexuella och andra ändamål på i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avbryta inrättandet av den nya jämställdhetsmyndigheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en delegation för jämställdhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en ”Forced Marriage Unit” enligt brittisk modell bör inrättas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av mer kunskap om könsstympning inom rättsväsende, skola och sociala myndigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa hälsointyg till skydd mot könsstympning och tillkännager detta för regeringen. Motionen innehåller politik för utgiftsområde 13 och innefattar politiska förslag rörande nyanlända invandrares etablering, diskriminering och jämställdhet. jämställdhetspolitik har dock huvudsakligen förlagts till partimotionen Jämställdhet. Tabell 1 Anslagsförslag 2018 för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Avvikelse från regeringen (KD) Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Bidrag för kvinnors organisering Tabell 2 Avvikelser gentemot regeringen Avvikelse från regeringen (KD) Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Bidrag för kvinnors organisering utgångspunkt för integrationspolitiken är att ge människor förutsättningar att kunna ta ansvar för sitt eget liv. De människor som kommer till vårt land som skyddssökande, arbetskraftsinvandrare eller av andra anledningar ska så snabbt det är möjligt ges verktyg att delta i samhällsgemenskapen. Staten ska medverka till att underlätta och skapa förutsättningar, men inte ta över människors egen drivkraft eller ta kontroll över människors liv. Det svenska språket är en nyckel för att komma in i det svenska samhället. Genom språket får alla kunskap om gemensamma rättigheter, skyldigheter och möjligheter. En god svenskundervisning är därför avgörande för den enskilde och gynnar samhället i stort. De som söker asyl i hamnar oftast i av väntan och passivitet. För en bättre integration krävs en snabbare väg in i samhället. Därför vill vi införa krav på deltagande i undervisning i svenska och samhällsinformation med fokus på lagar och värderingar från dag ett, kombinerat med ett krav om att stå till arbetsmarknadens förfogande. Det offentliga ska sträva efter goda levnadsvillkor för invånarna samt skapa lika möjligheter för utveckling och förverkligande av livsprojekt. Integrationspolitiken ska präglas av ett medborgarperspektiv. Människor ska ges frihet att i möjligaste mån bygga sin framtid efter eget behov. Detta syftar till att stärka identiteten och gynna integrationsprocessen. värnar en migrationspolitik vilken garanterar en ordnad, human och långsiktigt ansvarsfull integrations- och migrationspolitik som erbjuder en för människor på flykt. Det är viktigt att , och , ger skydd till de som flyr undan förföljelse, krig och förtryck. måste en human migrationspolitik kombineras med en effektiv och välfungerande integrationspolitik. behöver på ett bättre sätt ta sig an de utmaningar som flyktingmottagandet för med sig. har många människor sökt skydd i . Från en situation med cirka 20 000 till 30 000 personer (2001–2012) till 80 000 000 personer . Ett antal åtgärder – med EU:s omtalade avtal med , inre gränskontroller vid flera gränspassager inom EU, tidigare id-kontroller och den nu gällande tillfälliga lagen – som de mest framträdande, har drastiskt minskat antalet asylsökande i . Fram till utgången av september har 19 222 personer sökt asyl i vilket ligger inom ramen för prognosen att mellan 20 000 och 32 000 förväntas söka asyl i . finns ett beredskapsscenario om 60 000 asylsökande och ett planeringsantagande för 27 000 asylsökande. Till detta bör också läggas prognosen för anknytningsärenden som fram beräknas till ca 300 000 personer. [1] Varje människa som bosätter sig i är en tillgång som representerar möjligheter och mervärden för sin omgivning. Men om inte dagens utveckling, där utrikes födda utgör den i särklass största gruppen bland arbetslösa, bryts riskerar att befästa ett utanförskap som drar isär landet. Integration handlar om att ta vara på det humankapital som söker sig till . Utmaningen i detta ska inte förringas och måste betecknas som historisk. Av de personer som befinner sig i etableringsprogrammet i arbetsför ålder saknar motsvarande gymnasiekompetens och har en utbildningsbakgrund som inte når upp till motsvarande grundskolenivå. har dåliga resultat att luta sig mot när det gäller att skapa förutsättningar för nyanlända att komma i arbete. i är av flyktingar och flyktinganhöriga helårsanställda eller företagare, enligt . i är andelen . har den lägsta andelen lågkvalificerade jobb inom EU. Det som framstår som en utmaning i form av bristfällig tillgång till bostäder och höga trösklar till arbetsmarknaden är en nödvändighet om vi utifrån vår nuvarande demografiska befolkningsstruktur vill säkra försörjningsbördan när allt färre ska försörja allt fler. Att vi under dessa förhållanden har en så bristfällig framgång i att bereda möjligheter för nyanlända att komma i arbete manar emellertid till eftertanke i avseende på den stora omfattningen av de reformer som krävs. Trots de stora utmaningar vi nu ser levererar regeringen få svar. behöver en politik för fler jobb, fler bostäder och bättre skola. Regeringens politik verkar dock i motsatt riktning. Den företagarfientliga politik som regeringen driver riskerar att minska antalet jobbtillfällen för de nyanlända. Och inom arbetsmarknadspolitiken finns mycket övrigt att önska, då regeringen förlitar sig på en gammaldags struktur kring arbetsmarknadsåtgärder i offentlig sektor, såsom statliga beredskapsjobb och extratjänster. Dessutom ser inte regeringen behovet av att reformera och förnya Arbetsförmedlingen. Här behövs en ökad flexibilitet och utmaningarna är många för att få denna myndighet att fungera i en modern tid. De som drabbas hårdast av den nuvarande situationen är de nyanlända som riskerar att fastna i ett långvarigt socialt och ekonomiskt utanförskap. En integrationspolitik som utgår från att göra människor bidragsberoende istället för att delta på arbetsmarknaden fungerar inte och undergräver migrationspolitikens legitimitet. Av dessa skäl krävs nu politiska förslag som gör det möjligt för fler nyanlända att få ett arbete, som förbättrar situationen på bostadsmarknaden, som gör mottagandet bättre och som långsiktigt gör integrationspolitiken effektivare. Det behövs fler enkla jobb, vilket kan förverkligas genom de många och omfattande förslag som presenterar i partiets motion för utgiftsområde 14 Arbetsliv. I synnerhet gäller detta det alliansgemensamma förslaget om inträdesjobb, där nyanlända och unga upp till utan gymnasieexamen kan kliva in på arbetsmarknaden till en lägre lön men med möjlighet att under en del av sin arbetstid lära sig jobbet på jobbet. Det behövs också en bostadspolitik som främjar tillkomsten av bostäder och tar hänsyn till de svaga ekonomiska förutsättningar de nyanlända har att ta sig in på bostadsmarknaden. De bostadspolitiska förslagen presenteras i motion för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Aktivitetsnivån under asylprocessen behöver höjas och inkludera kvalificerad språkundervisning. anvisas kommuner nyanlända och har att hantera uppgiften att finna bostäder åt ett bestämt antal människor . Uppgiften är förenad med betydande svårigheter för kommunerna och de lösningar som används varierar. Vissa kommuner köper bostadsrätter medan andra bygger om äldreboenden eller ställer upp villavagnar på campingar. välkomnar det stora engagemang som finns i civilsamhället, bland olika organisationer, kyrkor och enskilda som gör ett fantastiskt arbete som flyktingguider, med familjekontakter för att ge stöd till nyanlända och mycket annat. De kan alla bidra till en snabbare etablering och integration genom språkträning, simundervisning, läxläsning etcetera. Utöver civilsamhällets insatser behövs dock ett samlat grepp där människor redan i asylansökningsfasen kan börja läsa svenska inom sfi och på ett strukturerat sätt ta del av samhällsorientering. befinner sig ett stort antal asylsökande (ca 40 000 ) på asylboenden. Den genomsnittliga väntan för de som fick sin asylansökan var och . De som ännu inte fått sin ansökan prövad och de som precis kommit måste sannolikt utstå av väntan. Tiden i asylboendet präglas av sysslolöshet, passivitet, frustration och osäkerhet. Flera rapporter om tillbud, motsättningar och incidenter vittnar om boendemiljöer som i många fall är allt annat än önskvärda. Kristna, ateister, homosexuella och muslimska minoriteter är – vid sidan om kvinnor – några utsatta grupper som får utstå särskilda svårigheter på boenden. Det är en situation som måste förändras. Alla ska ha ett tryggt boende, också . ger en gruppinformation till asylsökande efter att de anlänt till asylboendet. Asylprocessen gås igenom, rättigheter och skyldigheter som asylsökande framläggs och praktiska detaljer kring möjligheter att arbeta klargörs. På grund av det stora antalet asylsökande som kom 2015 halkade gruppinformationen efter och alla nåddes inte av informationen. Asylsökande försätts i en lång väntan på handläggning av sin asylansökan med en lika av ovisshet och passivitet som följd. Människors inneboende drivkraft och hopp om att bygga en bättre framtid riskerar att avta ju går. vill möta denna situation genom att tidigarelägga den utbildning (sfi och samhällsorientering) som nyanlända erbjuds till asyltiden. Därför vill vi införa krav på att asylsökande erhåller och ska delta i språkutbildning och samhällsorientering . En kraftigt kortad etableringstid är något som är bra för både den enskilde och samhället i stort. anslår totalt för detta ändamål och under vartdera –2020. överväger vinsterna i snabbare integration de extra kostnader som detta medför. En kraftigt kortad etableringstid är något som är bra för både den enskilda människan och samhället i stort. Till förmån för asylprogrammet säger nej till regeringens satsning på Svenska från dag ett. Utöver utbildningstiden ska asylsökande ha ett arbetskrav på sig om vid det egna asylboendet. Det innebär att den asylsökande förväntas bidra med till exempel lokalvård, matservering, trädgårdsarbete och vaktmästartjänster, alltså uppgifter som åligger asylboendenas personal. Den som inte deltar i utbildningen kan få sin dagersättning nedsatt. Deltar den asylsökande inte i asylprogrammet görs ett avdrag på dagersättningen. En skillnad föreslås dock jämfört med nuvarande regelverk. Om den asylsökande får ett arbete reguljärt, det vill säga utanför asylprogrammet, ges ett fribelopp om som den enskilde kan tjäna innan dagersättningen minskas. Eget boende (EBO) Möjligheten för asylsökande att välja eget boende istället för anläggningsboende har , då möjligheten infördes, för vissa personer bidragit till att försvåra integrationen. Ersättningen skiljer sig åt beroende på om den asylsökande väljer att bo i boende eller ordnar eget boende (EBO) där kostnader för bland annat matinköp renderar en något högre ersättning i det senare fallet. Viljan att söka upp sina egna, där kanske släkt eller vänner kan erbjuda en trygghet i det nya landet, är högst förståelig. Under ordnade former främjar också EBO etableringen där sökandet efter arbetstillfällen och etablering främjas genom informella nätverk. Men eget boende har med villkoren på dagens bostadsmarknad i för stor utsträckning blivit inneboende. Konsekvensen är trångboddhet, frekventa flyttar och socialt utanförskap. Från kommuner som går under beteckningen ”EBO-kommuner” har utgått nödrop om hur belastningen på bostadsmarknad och välfärdstjänster ackumuleras när många söker sig till samma bostadsområde. EBO förvärrar en utveckling med lägenheter i utanförskapsområden där människor sover i skift för att få plats. Oseriösa aktörer utnyttjar situationen och handel med adresser förekommer. De integrationsfrämjande åtgärder i form av asylprogram som vill införa försvåras dessutom för de som bor i . Istället för integration accentueras det gamla landets traditioner och klanstyre med följden att parallellsamhällen byggs upp. För att förhindra att asylsökande och nyanlända väljer trångbott eget boende vill skärpa kraven på de som väljer EBO. Den som vill välja EBO ska kunna uppvisa ett trovärdigt och värdigt boende för i den kommun den asylsökande vill bosätta sig i. Detta bör ett vara villkor för att kunna erhålla dagersättning. Kommuner och deras kommunala bostadsföretag bör sedan identifiera boenden där trångboddhetsnormer överskrids. behandlade den så kallade anvisningslagen vilken ålägger kommuner att ta emot nyanlända utifrån olika parametrar för värdigt boende. Dessa parametrar bör också vägleda för miniminormer i eget boende. Asylsökande i bostäder där normerna överskrids hänvisas till anläggningsboende under försorg. Alla som söker asyl i ska enligt lag erbjudas en kostnadsfri hälsoundersökning. I undersökningen ingår provtagningar samt hur hälsotillståndet kan vara påverkat av den undersöktes psykosociala situation eller av traumatiska upplevelser. Andelen som faktiskt genomgår hälsoundersökningar är emellertid otillfredsställande. I synnerhet , då ett stort antal människor sökte sig till , kunde inte vårdcentraler prioritera hälsoundersökningarna före behovet av omedelbar vård. Särskilt angeläget är att snabbt upptäcka och påbörja behandling för exempelvis hepatit B och C, tuberkulos och hiv/aids vilka har större förekomst i flera av ursprungsländerna. För att nå alla med hälsoundersökningar är det viktigt att informationen om vad dessa innebär når de som berörs. Den skriftliga kallelsen kan därför behöva kompletteras med muntlig information. Särskilt viktigt är att säkerställa att informationen når kvinnorna. De asylsökande måste känna sig trygga med att eventuella upptäckter av smittsamma sjukdomar inte kommer att påverka deras möjligheter att beviljas uppehållstillstånd. Tyvärr finns skäl att tro att några uteblir från undersökningarna på grund av sådan rädsla. De uteblivna hälsoundersökningarna är problematiska för de personer som vid behov inte får adekvat vård och behandling, men det är även problematiskt ur ett smittskyddsperspektiv. efterlyser mer tydlighet i kommunikationen. Vikten av undersökningen ska betonas och rätt språk ska användas. Det ska framgå var och när undersökningen görs, att den inte kostar den asylsökande något, att tolk finns, att sekretess råder och att hälsoundersökningen görs oberoende i förhållande till asylprocessen. Det är också angeläget att journalsystem digitaliseras och upprättas för individen och sedan kan följa denne. Nyanlända kan under sin första tid vistas i olika län på grund av flytt mellan asylanläggningar och städer. Hälsoinformation ska vara tillgänglig för berörd personal oavsett var en person är bosatt för tillfället. har bättre förutsättningar och arbetsro gett möjlighet till utbildningsinsatser för den personal som möter asylsökande och nyanlända. Särskilt hälsoundersökningar till barn och barnfamiljer har prioriterats. genomför kompetenshöjande aktiviteter för att förbättra arbetet. Mobila team förekommer på flera platser i landet. Mobiliteten ger bättre förutsättningar att nå asylsökande vars boendeplatser sällan är permanenta utan skiftar under asylprocessen. Genom dessa insatser har mer än 80 000 hälsoundersökningar därmed kunnat genomföras. I de förslag på uppföljning och utvärdering som följer av till genomförande av hälsoundersökningar (S2015/07981/FS) konstaterades dock att det saknas en nationellt täckande sammanställning av hälsoundersökningarnas effekter. Även konstaterar att hälsoundersökningarnas utfall måste följas upp bättre i sin rapport och sjukvård och tandvård till asylsökande och nyanlända – slutrapport . I den mån olika hälsobehov upptäcks måste det sedan följas upp så att vårdbehövande vet hur de ska hantera sin diagnos. För den som deltar i asylprogrammet ingår ett krav på att stå till arbetsmarknadens förfogande, att utföra någon form av praktik i föreningslivet eller att hjälpa till på det asylboende där man bor. Med sådan aktivitet bryts den passivitet som präglar tiden på asylboenden som etableringen på arbetsmarknaden underlättas. För att kunna arbeta i som asylsökande krävs för det första ett undantag, kallat AT-UND, från skyldigheten att ha arbetstillstånd. Men för att anställa en asylsökande krävs också en anmälan från arbetsgivaren till samt att den asylsökande ansöker om preliminär A-skatt via . Informationen om denna möjlighet är svårtillgänglig och finns bara på svenska och engelska. Samordningsnummer tilldelas av Skattekontoret på begäran av en myndighet. För att få samordningsnummer måste man lämna in en kopia på sitt , pass eller id-kort samt ett undertecknat anställningsavtal. Den asylsökande har dock lämnat sitt pass eller id-kort till i samband med sin asylansökan och har därför inte tillgång till detta. Det är därför ett moment 22 att försöka få formellt tillstånd att arbeta. Om den asylsökande mot förmodan ändå skulle få AT-UND och ett arbete sänks dagersättningen lika mycket som den inkomst som tjänats in. Marginaleffekten är hundraprocentig. föreslår därför att asylsökande ska kunna arbeta utan avräkning mot etableringsersättningen på brutto . Att få lönen utbetald är också förenat med svårigheter för en asylsökande. En asylsökande kan inte öppna konto i en bank utan personnummer. Det kontantkort som erhållits av är inte knutet till ett bankkonto. Att betala ut lön blir därmed svårt. har utarbetat en vägledande praxis för bankerna där utfärdade i kombination med ett antal verifieringsåtgärder (såsom motringning och vidimerade kopior) legitimerar så att bankkonton kan öppnas. Bankernas användning av denna praxis har varierat och personer som hört från regeringen att de nu ska kunna öppna konto har mött negativa besked på bankkontor. I takt med att praxis etablerar sig bör asylsökande däremot slippa detta besked. Efter att uppehållstillstånd erhållits inleds etableringstiden. Den nyanlända ska kunna flytta från asylboendet, skriva sig i en kommun och komma in på arbetsmarknaden. En central aktör i denna fas är Arbetsförmedlingen. Andra viktiga faktorer är de olika utbildningsvägar som är tillgängliga, exempelvis sfi och olika former av vuxenutbildningar. Det är därtill angeläget att bostadsmarknaden är tillgänglig för den som ska lämna det tidigare boendet. trädde lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare i kraft. Uppdraget var att fokusera på arbetslinjen för nyanlända. Etableringsuppdraget utförs av Arbetsförmedlingen och riktar sig till nyanlända som fått uppehållstillstånd. Syftet är att hjälpa människor in på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Deltagare i etableringsuppdraget som pågår har rätt till etableringsersättning. Det går dock att konstatera att för de flesta leder etableringsinsatsen inte till jobb. efter att etableringsplanen avslutats har lyckats få ett arbete utan stöd[2]. Inom gruppen nyanlända finns ett stort utbildningsbehov. arbetsmarknad ställer höga utbildningskrav och avklarad gymnasieskola kan beskrivas som en grundförutsättning för ett ihållande arbetsmarknadsdeltagande. Trots att cirka en tredjedel av deltagarna i etableringsuppdraget under inledningen av 2017 saknade utbildning motsvarande nioårig grundskola är det få som går från etableringsuppdraget till reguljära studier. Av de som saknar nioårig grundskola befinner sig endast i reguljära studier efter avslutad etableringsplan. De allra flesta i etableringsprogrammet ägnar tiden åt svenska för invandrare (sfi). Tyvärr lider sfi av stora avhopp och av att i synnerhet kvinnor blir kvar som studerande . visade hur av alla sfi-elever avbryter sina studier.