mot · H5023752 · 2017-10-05 00:00:00 — Åtgärder för att halvera tiden det tar att starta ett företag samt ökat fokus på åtgärder för att underlätta för små företag är prioriterade. För att underlätta för att fler ska starta företag kan det finnas skäl att sänka kravet på aktiekapital, men lika viktigt är att hitta nya bolagsformer. I finns möjligheten att starta och driva ett antal bolagsformer som saknar aktiebolagets kapitalkrav, bland annat enskild firma och handelsbolag. Dessa bolagsformer är dock dåligt anpassade för dagens snabbväxande företagskonstellationer, där företagsoptioner fungerar som det främsta incitamentet för att locka investerare och anställda. Vi skulle därför vilja se en enklare bolagsform för småföretag t.ex. enligt den modell som finns i , ett så kallat UG (Unternehmergesellschaft). Liberalerna har i rapporten ”Rättvriden konkurrens” granskat den osunda konkurrensen från offentliga aktörer som enskilda näringsidkare utsätts för. För att stävja den här typen av verksamhet måste kommunen bli medveten om sin näringsstörande verksamhet. Offentliga aktörer, i synnerhet kommuner, bör få i uppdrag att kartlägga sin näringsverksamhet , med avseende på tillämplig konkurrenslagstiftning. I de fall då offentliga aktörer återkommande bedriver osund konkurrens gentemot privata näringsidkare bör sanktionsmöjligheter införas. bör få ett tillsynsansvar, med uppgift att påföra offentliga aktörer konkurrensböter vid osund konkurrens samt driva frågan om skadestånd för de företag som drabbas av den osunda konkurrensen. I synnerligen allvarliga fall av osund konkurrens ska kunna förbjuda en kommun att bedriva näringsverksamhet. För att underlätta all offentlig upphandling i bör en offentligt finansierad nationell portal byggas upp där all information finns tillgänglig för alla som vill lämna in anbud. En sådan modell är vanlig i flera länder inom EU. För att inleda uppbyggnaden av en offentlig portal för upphandling vill Liberalerna satsa för . De ökade utgifterna redovisas under utgiftsområde 2. Genom att liberalisera en tidigare låst offentlig sektor har välfärdens anställda fått möjligheten att förverkliga nyskapande verksamhetsidéer i egna företag. I stället för att utföra verksamheten i egen regi köper kommuner och landsting i allt större utsträckning verksamhet av privata utförare. Välfärdsreformerna som har genomförts har gett många kvinnor chansen att starta och driva företag inom sektorer som vård, skola och omsorg. hotas den positiva utvecklingen av i praktiken ett näringsförbud, inte minst för kvinnor, när nu regeringen har aviserat att man avser att lägga fram en begränsning av s.k. vinster i välfärden. Blotta hotet om en sådan lagstiftning har slagit hårt mot nyföretagande inom välfärdsföretagandet. Lika oroande är det också att regeringen fortsätter med stora skattehöjningar på jobb och företagande, vilket hindrar främst småföretag att växa. Regeringen verkar tro att företagande i första hand blomstrar genom politiskt tillsatta innovationsråd och nyindustrialiseringsstrategier. Vad svenska företag behöver är mindre, inte mer, inblandning av politiken och det offentliga. Det behövs långsiktiga förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt näringsliv. Det handlar om villkoren för entreprenörskap, företagande samt forskning och utveckling. Det handlar om nivåer på skatter, men också förutsättningarna för en stabil och konkurrenskraftig energiförsörjning som dessvärre hotas av en otillräcklig energiöverenskommelse. Även viktig infrastruktur såsom flygplatser, bra vägförbindelser och goda järnvägsförbindelser är avgörande för svenskt företagande. För att prioritera andra satsningar i denna budgetmotion avvisas regeringens anslagsökningar på anslagen 1:2, 1:5, 1:7, 1:8, 2:3 och 2:7. Därutöver anser Liberalerna att det behövs en återgång till tidigare anslagsnivåer när det gäller anslag 1:2, 1:5, 1:7 och 2:3. Liberalerna föreslår att PLO-uppräkningen för åren 2018–2020 justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1, 1:2, 1:3, 1:4, 1:8 och 1:13. Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr 2017/18:1, 2017:1439 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, Prop. 2015/16:1, Prop. 2017/18:1, Prop. 2015/16:1, Prop. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser 2017/18:1, Prop. Bidrag till Kungl. Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statliga bolag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet 2017/18:1, Prop. Avgifter till internationella handelsorganisationer AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning Avvisning av ökat förvaltningsanslag − nya uppdrag i forskningsprop. Justerad pris- och löneomräkning. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Avvisning av elektrifiering av fordonsparken samt biodrivmedel. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Avvisning av finansiering av 1:1 Verket för innovationssystem. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Avvisning av Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Avvisning av utökad satsning på strategiska innovationsområden. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Avvisning av anslagshöjning avseende Prop. 2012/13:30. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Avvisning av utveckling av framstående test- och demonstrationsmiljöer. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Avvisning av tillfälliga medel till miljö- och klimatteknik. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Avvisning av satsning på investeringar i innovativa affärsidéer. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Avvisning av insatser för forskning rörande tillgänglighetsanpassning. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Avvisning av insatser för standardisering. Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av kapitaltillskott Norrlandsfonden. Avvisning av elektrifiering av fordonsparken samt biodrivmedel. Avvisning av anslag rörande konkurrens- och innovationskraft. 2014/15:99, Prop. Reducering av ap8. Avvisning av anslag kring nyindustrialisering. Avvisning av stöd till matchningsaktörer. Avvisning av socialt företagande. Avvisning av smart city . Avvisning av korrigering. Avvisning av smart industri på regional nivå. Avvisning av automatiseringsprogram för små och medelstora företag. Avvisning av särskild satsning på miljö- och klimatteknik. Avvisning av anslag kring destinationsutveckling. Avvisning av fler kontaktytor med svensk arbetsmarknad. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av förstärkning av . Avvisning av höjning rörande ekoturism på landsbygden. Justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av gröna jobb. Justerad pris- och löneomräkning. Bidrag till företagsutveckling och innovation Utökade medel till . Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av regeringens ”exportoffensiv”. Avvisning av regional exportrådgivning. Avvisning av ökad svensk närvaro på tillväxtmarknader. AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning Avvisning av statsstödda exportkrediter. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Liberalerna värnar möjligheten att upprätthålla den offentliga servicen i hela landet. Oavsett bostadsort har individer rätt att få likvärdig kvalitet på vården, omsorgen, och andra välfärdstjänster. De ekonomiska villkoren för kommuner och regioner behöver därför utjämnas med avseende på faktorer som inte går att påverka. Liberalerna avvisar ett antal utökningar av statsbidraget som syftar till att förstatliga ansvaret för uppgifter som rimligen bör skötas av kommuner och landsting. Det behövs en diskussion om ansvarsfördelningen mellan stat, landsting, regioner och kommuner, men då är det en sådan diskussion som bör föras, inte ett stegvis förstatligande av de uppgifter som regeringen inte lyckats övertyga sina partikamrater på lokal nivå att prioritera. Det handlar om bidrag till glasögon till barn mellan , , om tandvård för unga vuxna, , om avgiftsfri öppenvård för personer , , cellprovsscreening, , prao i årskurs 8 och 9, , samt om avgiftsfri screening mot bröstcancer, som samtliga avvisas på anslag 1:1. Vi delar dock uppfattningen att det finns många angelägna behov i kommuner, landsting och regioner som det finns anledning att stödja med statsbidrag. Sådana kan göra stor nytta, om de riktas till sådant som är svårt för enskilda kommuner eller landsting att klara var för sig, som till exempel kompetensutveckling, erfarenhetsutbyte och samarbete över geografiska eller organisatoriska gränser. Vidare gör vi satsningar för att underlätta för sektorn att erbjuda en bättre service till medborgarna, till exempel genom en förnyad kömiljard för att korta väntetiderna i sjukvården. En ökning av ovillkorade statsbidrag måste alltid vägas mot risken att pengarna används till att täcka underskott i kommunerna snarare än till välfärdens kärna. prioriterar vi därför andra sätt att stödja kommun- och landstingssektorn. Därför avvisas den ospecificerade resursökningen till landstingen på på anslag 1:1 . Utöver vad som redovisas här nedan återfinns våra satsningar under respektive utgiftsområde. Statsbidraget för insatser mot hiv/aids bör inte sänkas, vilket regeringen gjort . Vi delar förvisso regeringens uppfattning om att det vid det här laget inte bör ses som någon extraordinär verksamhet i kommuner och landsting. Men när regeringen avskaffat stödet till kommuner och landsting har den bortsett från att behovet är mycket ojämnt fördelat över landet. Över två tredjedelar av dem som lever med hiv/aids finns i någon av storstadsregionerna, och därutöver är det många från mindre orter som väljer att söka vård i storstäderna. För att återställa nivån på bidraget, som ligger på utgiftsområde 9, överför vi medel från utgiftsområde 25, som därmed minskas med på anslag 1. Det bör löna sig att arbeta, också för den som står mycket långt från arbetsmarknaden. Alliansregeringen införde en jobbstimulans i försörjningsstödet, som innebar att den som haft försörjningsstöd och sedan lyckas få ett arbete, tillfälligt eller på deltid, får behålla av en inkomstökning utan att försörjningsstödet minskas. Liberalerna föreslår att nivån på jobbstimulansen höjs till . Det innebär att statsbidraget till kommunerna bör höjas med på anslag 1:1. På utgiftsområde 12 föreslås en höjning av barntillägget i bostadsbidraget om per barn. Det innebär att riksnormen för försörjningsstöd bör höjas och anslag 1:1 tillförs . Nyanlända elever, särskilt de som kommer till , kan behöva mer tid i för att nå kunskapsmålen. Liberalerna föreslår därför att skolplikten för dessa elever förlängs. För att nyanlända elever inte ska tappa sina kunskaper i svenska under ett långt sommarlov föreslår vi också att sommarlovet förkortas för denna grupp. Det innebär ökade utgifter på anslag 1:1 om sammanlagt . Till förmån för denna reform avvisar vi på samma anslag för insatser för nyanlända elever i . Till förmån för prioriterade satsningar i denna budget avvisar vi dessutom på samma anslag för läsa-skriva-räkna-garanti. Antalet undervisningstimmar i bör öka. Därför utökas anslag 1:1 med . Därutöver bör antalet undervisningstimmar i matematik på högstadiet bli fler. För detta syfte utökas samma anslag med . Satsningarna beskrivs närmare under utgiftsområde 16. Liberalerna vill införa en tioårig grundskola. Förslaget skiljer sig från regeringens förslag om obligatorisk förskoleklass genom att barnen från och med ålder går i grundskola, inte förskoleklass. På det sättet får alla barn större möjligheter till tidig hjälp till kunskap och en bra start. För reformens införande anslås under anslag 1:1. minskas anslag 1:1 med 2018 och 2019 och 2020 eftersom regeringens modell för skolstart inte genomförs. De återkommande internationella kunskapsproven och Timss görs helt digitalt i . Att låta genomföra egna årliga datoriserade PISA-mätningar i alla teoretiska ämnen som inte har nationella prov med ett begränsat urval av elever på våren i årskurs nio skulle koppla betygssättningen till kunskapsnivån. Det skulle vara ett effektivt sätt att minska betygsinflationen och få likvärdiga betyg. För att påskynda digitaliseringen av de nationella proven och införa PISA-tester i övriga teoretiska ämnen avsätts på anslag 1:1. På skolområdet avvisar också Liberalerna förslag till ändringar i skollagen och läroplanen till förmån för egna förslag. Liberalerna föreslår därför att satsningen på att genomföra dessa förändringar utgår, vilket minskar anslag 1:1 med . Alla barn ska tidigt få chansen att komma i kontakt med böcker. Som en särskild satsning anvisar Liberalerna på anslagspost 1:1. Anslaget används för att ge barnavårdscentraler möjlighet att dela ut fler pekböcker, bilderböcker och andra barnböcker. Liberalerna avvisar anslaget 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet. Syftet med förslaget är att kommuner och landsting ska anställa långtidsarbetslösa personer i så kallade extratjänster. Bidraget betalas ut utifrån antalet personer anställda med extratjänster och kommer därför för sent för att kunna göra någon praktisk skillnad. Liberalerna prioriterar reformer som stärker långtidsarbetslösas möjligheter till jobb på den ordinarie arbetsmarknaden. Liberalernas förslag innebär att budgeten förstärks med jämfört med regeringens förslag. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, 2017:429, 2017:1416, PM , egna beräkningar Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Stöd med anledning av flyktingsituationen Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet Förlängd skolplikt för nyanlända. Fler undervisningstimmar i . Halverat sommarlov för nyanlända. Fler matematiktimmar i högstadiet. Höjd jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet. Konsekvensändring Höjt bostadstillägg med per barn. PM , LRR Skolstart , egna beräkningar Gratis böcker till barn. Avvisning av resursförstärkning till landstingen. Avvisning av avgiftsfri tandvård i vissa åldersintervall. Avvisning av avgiftsfri öppenvård eller äldre. Avvisning av avgiftsfri tandvård. Avvisning av regeringens läsa-skriva-räkna-garanti. Avvisning av glasögonbidrag för unga. Avvisning av kostnadsfri mammografi. Avvisning av skolstart till förmån för 10-årig grundskola. Konsekvensändring Avvisning av sänkt stöd till insatser mot hiv/aids. Avvisning av läroplans- och skollagsförändringar. Avvisning av nyanlända elever i till förmån för skolplikt. Avvisning av prao i åk 8 och 9. Avvisning av avgiftsfri cellprovscreening. Bidrag för arbete med långtidsarbetslöshet Avvisning av anslaget i sin helhet. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Det offentligas utgifter för statsskulden minskar tack vare den rådande högkonjunkturen, det globalt låga ränteläget och de varaktiga effekterna av alliansregeringens återhållsamma finanspolitik som har gett finansmarknaderna ett starkt förtroende för statens finanser. Liberalerna menar att det finansiella sparandet i detta läge bör öka vilket kan ge möjlighet för statsskulden att minska i en snabbare takt än vad som aviseras i budgetpropositionen. Liberalerna står fortsatt bakom det gällande målet för statsskuldsförvaltningen som innebär att skulden ska förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen ska ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Den långsiktiga kostnadsutvecklingen inom området avgörs av statens upplåning och av räntan på svenska statspapper. En del av statsskulden är exponerad mot utländsk valuta, varför valutakursrörelser också påverkar kostnaderna. För realskulden påverkas kostnaderna på motsvarande sätt av hur konsumentprisindex (KPI) utvecklas. För att hålla nere kostnadsutvecklingen är det avgörande att de offentliga finanserna på både kort och lång sikt är hållbara och att marknadsaktörerna har en hög tilltro till betalningsförmåga. Politiken inom området är därför nära kopplad till frågan om överskottsmålet och det finanspolitiska ramverket. Liberalernas resonemang avseende ramverksfrågor redovisas närmare i Liberalernas finansplan i denna motion. För att underlätta nyföretagande föreslår Liberalerna ändrade regler för periodiseringsfonder. Vidare görs det generella systemet för periodiseringsfond enhetligt mellan bolagsformer. Förslaget, som beskrivs närmare under utgiftsområde 24, leder till utgiftsökningar på sammanlagt under anslag 1:1 på detta utgiftsområde. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr Likställande av periodiseringsfonder mellan bolagsformer. Höjning av avdraget för periodiseringsfonder till ett företags första fem verksamhetsår. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Liberalernas förväntning är att kostnaderna inom utgiftsområdet förblir relativt fasta under de kommande budgetåren, med reservation för att eventuella utgiftsförändringar kan tillkomma med anledning av utträde ur unionen. För perioden –2020 har Liberalerna därför inte föreslagit någon förändring av anslagen jämfört med regeringen. I av växande populism och nationalism står Liberalerna upp för samarbete över gränserna. Som liberaler vill vi att ska delta fullt ut i Europasamarbetet och sträva efter att vara en del av EU:s kärna. Samarbetet i gör individen friare, rikare och vår omvärld tryggare. EU-samarbetet ger möjligheter att lösa gränsöverskridande problem, trygga demokratin, underlätta ekonomisk utveckling, förbättra miljön och bekämpa gränsöverskridande brottslighet. värnar Liberalerna den traditionella svenska linjen kring restriktiva årsbudgetar. Effektivitet och återhållsamhet ska utgöra viktiga element för i behandlingen av EU:s årsbudget. Principerna om subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning bör vara vägledande. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr Avgiften till Europeiska unionen Bilaga 1 Utgiftsramar och den offentliga sektorns finanser Beräkning av statsbudgetens inkomster Avvikelse från regeringen (L) 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, hushåll 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 2 090 800 203 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) 1 092 219 513 1 085 229 512 Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Avvikelse från regeringen (L) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 1 000 514 994 Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Förslag till utgiftsramar –2020 Avvikelse från regeringen (L) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Statsbudgetens inkomster (L) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens saldo och statsskulden (L) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen därav inkomster av försåld egendom Den offentliga sektorns finanser (L) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Kommunsektorns finanser (L) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under utg.omr. Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn [1] Det nya överskottsmålet innebär att det finansiella sparandet i offentlig sektor ska uppgå till en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel. bedömer att ett strukturellt sparande om av potentiell BNP indikerar att det nya överskottsmålet är uppfyllt. Dessutom införs ett skuldankare. Nivån på detta har satts till av BNP för Maastrichtskulden. [2] Se bland annat Arbetsekonomiska rådets rapport . [3] Konjunkturläget . [4] prognos , prognos . [5] , fördjupning av den penningpolitiska rapporten, , , Konjunkturläget . [6] Fall, och , (2015), Perspektiv på marginalskatter, sid 525, Skattenytt. [7] dnr 2016:940. [8] , konjunkturläget . [9] , 2015.