mot · H5023752 · 2017-10-05 00:00:00 — Skoterleder är också infrastruktur med avgörande betydelse i norr. Skoterlederna behöver underhållas och rustas upp. Lederna för vandring och skoterkörning skapar tillgänglighet, skyddar känslig miljö och bidrar till besöksnäringen. Skotern är även ett verktyg för näringsverksamhet och möjliggör viktig samhällsservice som exempelvis räddningstjänst i svårtillgänglig terräng. För att främja skoterlederna i norr avsätter vi till , vilket framgår under utgiftsområde 20. Allt fler väljer cykeln framför bilen och den som cyklar gör en stor insats för miljö och klimat. Dessutom minskar buller och folkhälsan ökar. Cyklismen behöver ges bättre förutsättningar, saknas exempelvis regelverk som beaktar cykeln som ett eget transportmedel. Vi prioriterar cyklismen och Liberalerna avsätter anslag till en stor nationell satsning på utveckling av cykelinfrastruktur. Barn behöver få utbildning i skolan om cykling och trafiksäkerhet och deras framkomlighet i trafiken bör prioriteras. Vi ser dessutom behov av ett nationellt kunskapscenter för cykling som kommer att bistå kommuner och regioner i planering och utformning av strategier för cykling. Vi välkomnar regeringens alternativa satsning på ett nationellt för cykling men anser att det är fel att förlägga uppdraget under . Därför avslår vi regeringens satsning på under anslag 1:9 på nationellt för cykel. I stället avsätter Liberalerna till en nationell satsning på cykelinfrastruktur under anslag 1:1 samt till ett nationellt för cykling. Vi prioriterar även en satsning på cykling och barn som uppgår till . Dessa satsningar redovisas under det nya anslaget 1:16 Cykelkansli. Vidare öppnar vi även upp för möjligheten att använda intäkterna från trängselskatten till medfinansiering av cykelinfrastruktur. Vi avvisar dock regeringens förslag till utökat stadsmiljöavtal då vi anser att satsningen riskerar komma enstaka kommuner till nytta snarare än samtliga. Vi avvecklar därmed regeringens satsning på stadsmiljöavtal på under anslag 1:1. Vi ser att den största miljömässiga vinsten uppnås genom att det sker en omlastning av gods som transporteras på väg till järnväg och sjöfart. De miljövänliga transportsätten måste vara attraktiva och konkurrenskraftiga för näringslivet, annars kommer mer lönsamma vägtransporter förbli det självklara valet. Sjöfarten behöver bättre förutsättningar i form av färre avgifter, nya slussar och utökad muddring vid hamnarna. Vi välkomnar därför att regeringen ser över finansieringsmodell. Vi vill även understryka vikten av inre vattenvägar och specifikt slussarna i och är oroade över hur anslagen till slussarna fördelas i nationella plan. Hälften av kostnaden för nya slussar förläggs och resterande efter. kan inte längre garantera slussarnas säkerhet vilket kommer att innebära nedstängning. Liberalerna avser att återkomma i frågan i samband med åtgärdsplaneringen 2018–2029. Vi vill även understryka att Liberalerna sammantaget har ett större ekonomiskt utrymme för investeringar i åtgärdsplaneringen med anledning av vår inställning till OPS och infrastrukturavgifter (se motion 2016/17:3512). Bostadsbyggandet kan öka om det går hand i hand med att ny infrastruktur byggs ut. Samplanering av infrastruktur och bostäder är nödvändig för att skapa förutsättningar för bostadsbyggande. Därför behövs en bättre samplanering mellan stat, landsting, kommuner och andra intressenter. spelar en stor roll för hur samplanering kan utvecklas och bör därmed få i uppdrag att medverka till samplanering av infrastruktur och bostäder. bör ges ett tydligt uppdrag kring verkets roll i att bidra till samplaneringsåtgärder för ökat bostadsbyggande. För arbetet med att öka samplanering avsätter Liberalerna till under anslag 1:3 . En fungerande postservice är en del av samhällets basservice. Utvecklingen av digitala tjänster har resulterat i minskat antal brevförsändelser. Genom den alltmer e-handel ökar paketförsändelser. Denna utveckling påverkar medborgarna i olika. Det är viktigt att garantera rimlig service även på landsbygden. Vi vill utreda möjligheten till differentierade avgifter för t.ex. övernattsbefordran. Till infrastruktur hör även möjligheter att kommunicera digitalt. har en stark position inom it-området, men många som bor i lands− och glesbygd har fortfarande inte tillgång till bredband. Det påverkar inte bara möjligheten att kommunicera, umgås och få tillgång till nöjen utan även möjlighet att driva företag. Mot denna bakgrund avsätter vi för att påskynda utbyggnaden av bredband i glesbygd. Anslaget redovisas under utgiftsområde 23. För att prioritera andra satsningar i denna budgetmotion avvisas på anslag 1:1 och på anslag 2:1. Vidare avvisas på anslag 1:12, då vi istället för bonus−malus vill se en omvänd miljöbilsbonus. Detta beskrivs närmare under utgiftsområde 20 i denna motion. Liberalerna föreslår slutligen att PLO-uppräkningen för åren 2018–2020 justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas bland annat anslagen 1:3 och 1:13. Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr Utveckling av statens transportinfrastruktur 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, 2017:1439, egna beräkningar Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur 2017:1439, egna beräkningar Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser 2017/18:1, 2017:1439 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk 2017/18:1, 20171374, 2017:1439 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Utveckling av statens transportinfrastruktur Nationell satsning på cykelinfrastruktur. Utveckling av statens transportinfrastruktur Förstärkning av väg till hamnar. Utveckling av statens transportinfrastruktur Justerad satsning på kollektivtrafik i landsbygd. Utveckling av statens transportinfrastruktur 2015/16:1, Prop. Utveckling av statens transportinfrastruktur Avvisning av avgiftsfri kollektivtrafik för skolungdomar sommar. Utveckling av statens transportinfrastruktur Justerad pris- och löneomräkning. Utveckling av statens transportinfrastruktur Avvisning av totalförsvarsöverenskommelsen. Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Justerad pris- och löneomräkning. Anslag till samplanering för ökat bostadsbyggande. Justerad pris- och löneomräkning. Ersättning avseende icke statliga flygplatser Avvisning av ökade driftsunderskott vid icke-statliga flygplatser i . Avvisning av nationellt för cykel. Justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av bonus−malus. Justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av miljözoner. Justerad pris- och löneomräkning. Inrättande av nationellt cykelkansli. Satsning på cykel för barn. Avvisning av totalförsvarsöverenskommelsen. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Liberalerna driver på för att jordbruks- och livsmedelspolitiken ska ha ett tydligt konsument- och hållbarhetsperspektiv. Jord- och skogsbruket ska i likhet med andra sektorer bära sina egna miljö- och klimatkostnader men ska också ersättas för kollektiva nyttigheter som naturvård och bevarande av den biologiska mångfalden. Hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara. De generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning och för ett förbättrat företagsklimat behöver kombineras med regionala tillväxtinsatser. Under utgiftsområde 19 utvecklas vår politik för regional tillväxt. Vi är generellt kritiska till att den politik regeringen bedriver när det gäller landsbygdspolitik och statsbidrag inte har detta tydliga tillväxtperspektiv. Vi anser att pengarna kan komma till bättre nytta om de används för mer långsiktiga och tillväxtfrämjande investeringar. Vi ser ett tydligt behov av satsningar på förbättrad uppkoppling i hela landet och prioriterar därefter. På detta utgiftsområde och avvisas därför satsningar som motsvarar respektive på anslag 1:17. På samma anslag anslås i stället 2018 för snabbare utbyggnad av bredband. Det behövs tydligare fokus på hållbart brukande, landskapsvård, miljöskydd och bevarad biologisk mångfald. Redan med nuvarande teknik skulle jord- och skogsbruket kunna vara självförsörjande på hållbar energi. Avkastningen kan öka på ett miljövänligt sätt genom att anpassa växtsorter, brukningsmetoder och näringsämnen efter lokala förhållanden. Utifrån ett klimatperspektiv kan bioteknik (GMO) spela en avgörande roll, om den används på rätt sätt, för att få fram bättre skördar och näringsinnehåll. Liberalerna har tillsammans med övriga allianspartier och regeringen förhandlat fram övergripande och strategiska mål för en livsmedelsstrategi. Vi slog gemensamt fast att livsmedelsproduktionen ska styras av konsumenternas efterfrågan. Regeringen har dock presenterat åtgärder som dessvärre strider mot de gemensamt uppsatta målen. I stället för fokus på konsumenternas efterfrågan sätter regeringen upp statliga produktionsmål som innebär att av jordbruksmarken och av den offentliga konsumtionen ska vara ekologisk till 2030. Det är planekonomi i stället för marknadsekonomi. Liberalernas utgångspunkt med livsmedelsstrategin var att utifrån ett marknads- och konsumentperspektiv presentera förslag på konkreta åtgärder för att lyfta svensk jordbruksproduktion. Livsmedelsproduktionen, oavsett om den är konventionell eller ekologisk, ska styras av konsumenternas efterfrågan och inte av stöd, subventioner eller snedvridande regler. Vi är därför emot regeringens olika stöd och subventioner till ekologisk odling. På detta utgiftsområde och avslås på anslag 1:17. Det är positivt att världsmarknaden för jordbruksprodukter är alltmer avreglerad, men det innebär också nya villkor för svenskt jordbruk. För svenskt jordbruk är det viktigt att svenska bönder tillåts konkurrera med utländska på mer lika villkor. Det behövs en generell och företagarvänlig politik som inte tynger företag med onödig byråkrati eller höga skatter på jobb och företagande. Höga miljö- och djurkrav är ett viktigt för svensk livsmedelsproduktion. Svensk mat är klimatsmart och produceras med god djuromsorg och miljöhänsyn och detta är en konkurrensfördel som måste värnas. Att öppna marknader för handel stimulerar livsmedelsproduktion och effektiv användning av . EU:s jordbrukspolitik behöver reformeras i grunden. Jordbruksstödet, utom stöden för miljöåtgärder och landsbygdsutveckling, ska avvecklas liksom EU:s handelshinder mot omvärlden. Samtliga direktstöd och marknadsregleringar ska fasas ut . Svenskt jordbruks utsläpp kommer till stor del från metan från idisslande djur, användningen av fossila bränslen och indirekt från tillverkningen av mineralgödsel och foder. måste vi se också se betande djurs betydelse för det öppna landskapet och den biologiska mångfalden. För att minska köttkonsumtionens klimatpåverkan behöver köttproduktionen bli bättre men köttkonsumtionen behöver också minska. Marknadsdriven märkning och certifiering av varor är positivt. Metan ökar den globala uppvärmningen och ett sätt för att minska metangasutsläppen är att omvandla metangas från bland annat gödsel till el och värme. Liberalerna står bakom insatser för miljöförbättrande åtgärder inklusive metangasreducering under anslag 1:19 även om vi inte står bakom regeringens fokus på ekologisk odling. Under utgiftsområde 20 anslår Liberalerna en miljard för nationella klimatinvesteringar som bland annat kan användas till biogasanläggningar och metangasreducering inom jordbruket. Många av de miljöproblem som jordbruksproduktionen leder till, som övergödning och minskad biologisk mångfald, beror på tillförseln av näringsämnen via gödslingen. Även förekomsten av kadmium i handelsgödsel är ett oroande miljöproblem. För att effektivisera och minska användningen av sådan gödsel vill vi att en läckageskatt införs. Förändringen beräknas stärka de offentliga finanserna med . I enlighet med klimatavtalet från måste subventioner till fossila bränslen bort. Vi anser därför att dieselsubventionerna inom jordbruket successivt avskaffas. Liberalernas förslag inom området dieselbeskattning beskrivs närmare i denna motions skatteavsnitt. ska driva på för att stärka djurskyddet i hela . All djurhållning måste garantera djuren ett värdigt liv och en anständig död. Kontrollen av att nationella lagar och EU-regler efterlevs ska skärpas. Utvecklingen av antibiotikaresistens hotar folkhälsan. ska arbeta i EU och globalt för en ansvarsfull antibiotikaanvändning, både bland människor och på djur, baserad på medicinska bedömningar. Den svenska skogspolitiken ska vila på två jämställda mål, produktionsmålet och miljömålet. Skogens potential inom förnybara material, kemiska produkter, textilier och energiproduktion ska tillvaratas. Miljöhänsynen inom skogsbruket måste öka genom att t.ex. avverkningsmetoder kan variera. Både staten och skogsnäringen har ett långtgående ansvar att skydda skogens ekosystemtjänster, bevara den biologiska mångfalden och slå vakt om naturvård och miljöhänsyn. Liberalerna anser att befintliga modeller för att skydda värdefull natur bör kunna användas i större utsträckning. Till exempel ska statligt ägd skog även fortsättningsvis kunna användas som inbyte för privatägd skyddsvärd skog. Liberalerna välkomnar till viss del regeringens satsning på nyckelbiotoper i sin budgetproposition vilket framkommer under utgiftsområde 20 i denna motion där vi också gör särskilda insatser för att skydda värdefulla naturskogar, så kallade gammelskogar. Vidare är vi positiva till regeringens satsning på hyggesfritt skogsbruk under anslag 1:1 under detta utgiftsområde. I årets budgetmotion omprioriterar vi dock vissa belopp för att finansiera andra angelägna satsningar. På detta utgiftsområde och avslår vi därför skogsbrukssatsningar på respektive under anslag 1:2. Liberalerna avslår även regeringens gröna jobb, då vi har andra och effektivare åtgärder för att det ska bli billigare och enklare att anställa. På detta utgiftsområde och avslås därmed på anslag 1:1 och på anslag 1:2. För att finansiera andra prioriterade satsningar i denna budget avvisar vi också regeringens förslag som motsvarar på anslag 1:1, 22 miljoner på anslag 1:3, och 8 miljoner på anslag 1:8. Av samma skäl anser vi att det på ett antal anslag bör göras en återgång till tidigare anslagsnivåer. På detta utgiftsområde och för anslag 1:1, 1:2, 1:7, 1:8 och 1:15 återgår vi till tidigare anslagsnivåer. Liberalerna föreslår att PLO-uppräkningen för åren 2018–2020 justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1, 1:3, 1:4, 1:8, 1:14 och 1:23. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, 2017:1439 2017/18:1, Prop. 2017/18:1, 2017:1439 Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, 2017:1439 Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 2017/18:1, egna beräkningar Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Återställande till utfall . Avvisning av grönt jobbprogram. Avvisning av laserscanning skogs- och miljödata. Justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av grönt jobbprogram. Avvisning av del i satsning på skydd av nyckelbiotoper. Återställande av anslagsnivå 2017 Prop. Avvisning av naturvårdande skötsel av skyddade skogar. Avvisning av totalförsvarsöverenskommelsen. Justerad pris- och löneomräkning. Bidrag till veterinär fältverksamhet Justerad pris- och löneomräkning. Ersättningar för viltskador m.m. Återställande till utfall . Återställande till utfall . Avvisning av totalförsvarsöverenskommelse. Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Återställande till utfall . Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Snabbare utbyggnad av bredband. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Avvisning av landsbygdspolitik. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Avvisning av statsbidrag kommuner i glesbygd. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Avvisning av ekologisk produktion och konsumtion. Justerad pris- och löneomräkning. Liberalerna vill att det ska löna sig att driva företag och ta risker. betyder fler jobb, högre tillväxt och ökade skatteintäkter, vilket finansierar vår gemensamma välfärd. ska uppmuntra entreprenörer och företagare genom ett bra företagsklimat, konkurrenskraftiga skatteregler och väl fungerande finansiella marknader. Globaliseringen främjar tillväxt och öppenhet och handel med vår omvärld vilket är grunden för en välmående ekonomi. Svensk export motsvarar nästan hälften av BNP. Därför ska fortsätta riva handelshinder som vi värnar konsumentskydd och miljö. Vi ska fortsätta och vara pådrivande för ambitiösa handels- och investeringsavtal med alla länder i hela världen. Varje ratificerat frihandelsavtal som sluts gynnar de svenska företagen och är viktiga för svenska handelsförbindelser. Tillsammans med globaliseringen påverkar också digitaliseringen oss alla. I synnerhet landets företag. Utvecklingen utgör en utmaning, men en potential att stärka tjänstesektorns och industrins långsiktiga konkurrenskraft på en global marknad. är ett litet exportberoende land med en tradition av att knyta kontakter med företag och konsumenter i andra länder. Det är en god grund att stå på när en ny modern näringslivspolitik ska utvecklas för att möta globaliseringens och digitaliseringens utmaningar. Liberalerna vill prioritera extra resurser till ökat företagande. har framgångsrikt arbetat med insatser för företag i tidiga utvecklingsskeden. Dessa insatser vill Liberalerna utveckla ytterligare genom ökade anslag. Vi måste få fler små företag att växa, utvecklas och anställa fler och därför behöver dessa insatser växlas upp ytterligare. Liberalerna vill öka resurserna till för att förstärka innovations- och tillväxtfinansieringen. Liberalerna gör en satsning på utöver regeringens förslag på på anslag 1:20. I regeringsställning drev Liberalerna på för att förbättra företagsklimatet. Sänkt bolagsskatt och införandet av RUT- och ROT-avdragen gjorde svarta jobb vita och skapade utrymme för fler företag. Regeringens politik har dessvärre stoppat denna positiva utveckling. Det syns redan när det gäller RUT-branschen, där tillväxten helt stannat av på grund av försämringar avseende RUT-avdraget. Det har särskilt drabbat kvinnor eftersom de i större utsträckning än män driver och verkar inom företag i RUT-branschen. Viktigt att konstatera är också att RUT-företagen har visat sig vara värdefulla för integrationen och en väg in på arbetsmarknaden för utrikes födda. Digitaliseringen har medfört att affärer och avtal kan ingås med blixtens hastighet med hela den fria världen som marknad. Betydelsen av företagets fysiska placering minskar, så länge internetnärvaron kan garanteras. Med en it-strategi som inkluderar hela landet gynnas entreprenörskap i som helhet. Under utgiftsområde 23 lägger vi fram en särskild satsning för att påskynda bredbandsutbyggnaden i hela landet. På arbetsmarknaden kommer en fortsatt digitalisering att leda till stora strukturomvandlingar. Jobb inom industrin och tjänstesektorn kommer att försvinna och nya kommer att tillkomma. Denna utveckling är inte unik för vår tid och har sin motsvarighet i tidigare industriella effektiviseringsskeenden. Så har det länge varit på vår arbetsmarknad, där vi premierar en hög ambitionsnivå i kunskapsinnehållet i svenska produkter och tjänster. För att kompetensen i företagen ska kunna upprätthållas är det viktigt att rekryteringen av arbetskraft med relevant kompetens kan ske på ett så snabbt och smidigt sätt som möjligt. För att kunna arbeta i krävs ett arbetstillstånd som administreras av . Liberalerna har länge krävt att behandlingen av arbetstillstånd inte får ta än . Med det stora tryck som finns på orsakat av de omfattande flyktingströmmarna tar det betydligt längre. 2016 var handläggningstiden för ett arbetstillstånd hos . För att få ner handläggningstiderna för arbetstillstånd bör administrationen av arbetstillstånd helt eller delvis flyttas till t.ex. . Andra åtgärder för att korta handläggningstiden är att det första arbetstillståndet ges en längre giltighetstid och att förlängningen kan göras på ett smidigare sätt. De ökade utgifterna för den förkortade handläggningstiden för arbetstillstånden redovisas under utgiftsområde 8. Företag ska drivas av entreprenörer, inte av offentliga aktörer som skapar osund konkurrens. I grunden är det fel att det offentliga driver företag. För undantag från denna huvudprincip krävs att företaget svarar för ett uppenbart samhällsintresse, som exempelvis Systembolaget. För att företag ska kunna starta och växa finns behov av riskkapital. Företagsfinansiering ska ske med privat kapital, men statligt riskkapital kan behövas för att komplettera det privata kapitalet. Liberalerna ifrågasätter dock dagens system med statligt riskkapital då det alltför ofta tränger undan det privata riskkapitalet i stället för att vara marknadskompletterande. Det statliga riskkapitalet behöver reformeras och effektiviseras så att det i högre grad kompletterar privat riskkapital. Vi stöder den så kallade fond-i-fond-lösningen, där statligt riskkapital från början samverkar med privata fonder för att nå mindre och växande företag. Särskilt viktigt är att stötta företag med stor tillväxtpotential i ett tidigt skede. Ett nystartat företag har sällan möjlighet att erbjuda marknadsmässiga löner till nyckelpersoner, men har behov av att kunna attrahera kvalificerad personal på annat sätt. Därför vill vi fortsatt göra det enklare och billigare att erbjuda anställda delägarskap och incitamentsprogram i form av exempelvis personaloptioner. varierar skatteeffekterna för hur stor avsättning bolagen kan göra mellan bolagsformerna. Liberalerna vill likställa reglerna mellan bolagen. Ett företags första tid är ofta kritisk. För att underlätta nyföretagande och ge ett nystartat företag goda förutsättningar att växa bör reglerna för periodiseringsfonder förändras så att det blir lättare att skjuta upp skatten och parera dåliga år mot goda. För ett företags första bör avdraget för periodiseringsfonder höjas till . Det generella systemet för periodiseringsfond bör likställas mellan samtliga bolagsformer till , som är procentsatsen för enskilda näringsidkare och handelsbolag. Detta innebär en skattelättnad för företagen på sammantaget för , något som redovisas under skatteavsnittet samt under utgiftsområde 26 i denna motion. Drömmen om att förverkliga sig själv och skapa mervärde i ett yrke eller företag delas av människor över hela världen. Människor som kommer till gör det med en önskan om att skapa ett bättre liv. Av dessa är många blivande, eller vana, entreprenörer. Från samhällets sida har vi en skyldighet att underlätta för dessa företagsamma personer att snabbt komma i jobb eller företagande. har många nyblivna pensionärer tagit chansen och startat företag eller valt att stanna kvar och arbeta efter 65. Genom regeringens politik har dock denna positiva utveckling vänt. Den särskilda löneskatten för äldre uppgår till för personer . Löneskatten slår inte bara mot årsrika som stannar kvar i arbetslivet som anställda, utan även mot de årsrika som står beredda att starta företag. Den särskilda löneskatten slår mot jobb och tillväxt och bör avskaffas, något som redovisas under skatteavsnittet. Det finns mycket att göra för att förbättra förutsättningarna för .