mot · H5023580 · 2017-10-05 00:00:00 — En liberal bostadsmarknad med fler bostäder och mer marknad ställer sig bakom det som anförs i motionen om oberoende utvärdering av de statliga byggsubventionernas effektivitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fri hyressättning för nybyggnation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformering av bruksvärdessystemet för det befintliga beståndet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om s.k. social housing och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppdrag till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppdraget till Akademiska Hus roll vad gäller byggande av studentbostäder m.m. och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utnyttjande av statligt fastighetsbestånd för bostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om upplåtande av statligt ägd mark för bostadsbyggande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om redovisningsregler för nybyggnation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en strategi för omvandlingar i hyresrättsdominerade områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om andelsägarlägenheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om omvandling av befintliga hyresrätter eller bostadsrätter till ägarlägenheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en anpassning av lagen om samfälligheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bostadsrättsinnehavares rätt att hyra ut sin lägenhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tvångsförvaltning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om offentlig hyresstatistik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt ställning för hyresgäster i samband med renovering och ombyggnad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett system för tillval och frånval och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om system för hyresdepositioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om reglerna för beräkning av den skäliga hyran vid andrahandsuthyrning av villor, bostadsrätter och ägarlägenheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om studentlägenheter och lägenheter för årsrika som egna boendeformer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om uthyrning av enskilda rum i större studentlägenheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett avgiftsfinansierat bostadsrättsregister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utveckling av den fördjupade översiktsplanen som instrument och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i vissa fall tillåta byggande trots att den antagna planen har överklagats, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner ska få tydliga planeringsbesked från inför och under detaljplaneprocessen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätt för byggherrar att utarbeta detaljplaner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förhandsgodkännande av hustyper och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om gemensamma nordiska och europeiska byggregler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler smärre åtgärder ska omfattas av enbart bygganmälan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om slopande av kravet på startbesked och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om analys av vilka detaljplanebestämmelser kommunen ställer upp i detaljplanerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om avskaffande av som överprövningsinstans och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning om att begränsa sakägarkretsen som har rätt att överklaga, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda för- och nackdelar med en avgift för överklaganden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om transparent process för markanvisningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de bestämmelser i detaljplanen som avser utformning av byggnadsverk och tomter ska upphöra att gälla när detaljplanens genomförandetid löpt ut, förutsatt att bestämmelserna reglerar ett annat område än ett sådant område som är särskilt värdefullt från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om småbyggnader som inte innebär ett permanent ingrepp i ett område som är särskilt värdefullt från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förenklade regler för att ställa om en fastighets användning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljning av kommunernas möjlighet att i vissa fall införa bygglovskrav för smärre tillbyggnader och åtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kravet på bygglov för byggnader som uppförs på allmän plats där någon annan än kommunen är markägare, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa det generella kravet på bygglov för installation av solcellspaneler och solfångare, byggande av altaner i anslutning till en- och tvåfamiljshus och liknande mindre åtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanktionsmodell för kommuner som inte håller tidsfristerna i , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om anläggningslagen och gång- och cykelvägar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om gång- och cykelvägar vid ändring av tomtindelning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ledningsrättsärenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ny modell för lantmäteriförrättningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning om tänkbara finansieringsmodeller för öppna geodata och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett fortsatt uppdrag till Lantmäteriet om öppna geodata och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om standardisering av öppna geodata och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en helt digital plan- och byggprocess och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utnyttja digitaliseringen till att öka allmänhetens insyn i planärenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av bestämmelsen om statsbidrag till arkeologiska undersökningar m.m. och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om grönområden och rekreation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om systemet med riksintressen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bostadsförsörjning vid bostadsbrist som ett eget riksintresse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kommunala naturreservat och tillkännager detta för regeringen. En bostadsmarknad där fler får plats ökar människors frihet och möjlighet att forma sitt liv, och ger bättre förutsättningar för jobb och tillväxt i . En fungerande bostadsmarknad med mer dynamik är också en bostadsmarknad där fler kan göra en social resa. Det behövs en blandning av både hyresrätter, bostadsrätter, ägarlägenheter och villor i olika lägen och prisklasser. Liberalerna föreslår reformer som gör vägen till det första spadtaget kortare för byggföretagen och vägen till den första, andra eller tredje egna nyckeln kortare för de individer som inte kommer in eller kommer vidare på en bostadsmarknad som inte fungerar. Vi föreslår detta därför att vi vill ha en bostadsmarknad där byggkostnaderna kan hållas nere genom ökad konkurrens, där bättre marknadsmekanismer gör att priserna för att hyra i högre grad speglar utbud och konsumenternas önskemål och där skattepolitiken har lagts om för att minska risken för både snabba prisstegringar och prisfall på ägarmarknaden. Efter en bottennotering i samband med finanskrisen har nybyggandet i ökat i princip kontinuerligt. Ändå består krisen på den svenska bostadsmarknaden. För den sammantagna perioden har beräknat att det behövs 600 000 nya bostäder, varav drygt 320 000 behövs redan till 2020. Det innebär en årstakt på drygt 80 000 nya bostäder. Det är siffror som inte uppnås ens , under högkonjunkturens topp. Krisen på den svenska bostadsmarknaden handlar både om att det byggs för lite och att rörligheten är för låg. Bristen på bostäder är ett stort hinder för människors frihet som också skadar den svenska ekonomin. En uppskattning gör gällande att inlåsningarna på svensk bostadsmarknad gör att den svenska arbetslösheten är mer än vad den annars hade varit. Det är skillnaden mellan jobb eller arbetslöshet för 16 000 människor. Förklaringarna till den låga rörligheten är flera. har konstaterat att den svenska hyressättningsmodellen fungerar allt sämre i takt med att bostadsmarknaden blir allt mer överhettad. De långa köerna till hyresbostäder är ett tydligt tecken på en icke fungerande marknad. För personer som äger sitt boende konstaterar samma myndighet att kostnaderna för att flytta och byta bostad sannolikt är de högsta i hela . Anledningarna till att det byggs för lite är ännu mer mångfasetterade. Det handlar om det totala utbudet av mark och den takt som detaljplanelagd mark bebyggs. Fler detaljplaner måste upprättas och fler bygglov måste vinna laga kraft. Inte minst handlar det om att minska de kostnader som är förknippade med överklaganden och långa ledtider. Den nu sittande regeringen för en politik som syftar till att subventionera fram fler bostäder. Detta är i grunden feltänkt. Subventionssystem snedvrider konkurrensen mellan byggprojekt och minskar snarare än ökar incitamenten för bostadsbyggande. Liberalernas bostadspolitik syftar i stället till att få en bostadsmarknad präglad av mer rörlighet och mer byggande. Det är en bostadsmarknad som är just en fungerande marknad, där fler människor kan bo utifrån egna önskemål och förutsättningar. Det är en bostadsmarknad med enklare plan- och byggregler som de höga ambitionerna för tillgänglighet upprätthålls. Vi avvecklar marknadsstörande och ineffektiv subventionspolitik i form av investeringsstöd, renoveringssubventioner och bidrag. Det är en bostadsmarknad där kostnaden för att bygga nytt har sjunkit, kostnaden för att hyra speglar utbud och efterfrågan på ett bättre sätt och där skattepolitiken lagts om för att minska risken för både snabba prisstegringar och prisfall på ägarmarknaden. På en sådan bostadsmarknad får fler plats – till gagn för friheten och tryggheten för den enskilde och för jobben och tillväxten i . Ja till reformer – nej till subventioner För att byggandet i ska ligga på en uthålligt hög nivå krävs reformer som skapar långsiktighet. Kortvariga subventioner ger inget långsiktigt stabilt bostadsbyggande. Det kan möjligen i viss mån påverka inriktningen på byggandet och kan också göra att vissa planerade byggprojekt förskjuts , men motverkar de långsiktiga spelregler som är så avgörande för att byggandet varaktigt ska öka. Subventioner till renovering av fastigheter snedvrider också förhållandena mellan de fastighetsägare som får subventioner och de fastighetsägare som redan renoverat med egna medel. Vi anser att det är fastighetsägaren som ska ta det ekonomiska ansvaret för att vårda och renovera sin fastighet, inte staten. De sammanlagt som regeringen lägger på subventioner till bostäder, lokaler och anläggningar ska också sättas i relation till att de totala bygginvesteringarna i låg på . Detta illustrerar att det är genom långsiktiga och stabila reformer som investeringsviljan ökar och byggandet varaktigt lägger sig på en påtagligt högre nivå. Det kan inte subventioneras fram. I budgetpropositionen förlänger och förstorar regeringen subventionspolitiken. av subventioner och specialstöd blir ännu mer yvig och vildvuxen. Till de tidigare stödformerna läggs nu också ett särskilt stöd för ”innovativt byggande”, en innehållslös beskrivning som bara bäddar för godtycke i anslagsgivningen. Liberalerna vet att storskaliga statliga subventioner till byggbranschen inte kan lösa den svenska bostadskrisen. Därför säger vi nej till regeringens subventionspolitik, vilket framgår av Liberalernas budgetalternativ . Avsaknaden av belägg för att subventioner skulle vara en effektiv lösning illustreras också av att regeringens underlag till stöd för sin politik är otillräckligt eller saknas. Liberalerna har tidigare begärt underlag från regeringen kring subventioners lönsamhet. finns dock inte något tillräckligt underlag i denna fråga. Eftersom det handlar om att mångmiljardbelopp av skattemedel används är det av största vikt att en oberoende utvärdering nu görs. I stället för att ge skattemedel till branschen vill vi öka konsumenternas – hushållens – möjligheter. I vår budgetmotion lägger vi finansierade förslag för ytterligare förstärkningar av bostadstillägget. Vårt förslag nedan om ett system för tillval och frånval för hyresgäster är ett steg i den riktningen. Inom ramen för en samlad skattereform, med bland annat sänkt skatt på arbete och höjda miljöskatter, bör det också övervägas ytterligare höjningar av bostadstillägg och bostadsbidrag för att ge förbättrade villkor för hushåll med låga inkomster. Fri hyressättning i nybyggnation Den svenska hyresregleringen beskrivs av som en av de striktaste bland deras medlemsländer. Vi skiljer därmed ut oss även gentemot våra nordiska grannländer. I , , och råder marknadshyror på hela eller delar av hyresmarknaden. Den svenska hyresregleringen har fått kritik av , , , och m.fl. Så sent som pekade på nytt ut problemen på den svenska bostadsmarknaden som en särskild utmaning, och förespråkade bland annat en mer flexibel hyressättning. Liberalerna delar denna uppfattning. Hyressättningen behöver förändras. Inom ramen för presumtionshyressystemet ska också hyror kunna avtalas fritt mellan hyresvärd och hyrestagare. Presumtionshyrorna ska gälla utan bortre tidsgräns. Den fria hyressättningen ska kombineras med ett starkt besittningsskydd och en tydlig och förutsägbar indexreglering hyresgästen väljer att bo kvar. Reformera bruksvärdessystemet för ökad rörlighet Inom det befintliga beståndet bör hyressättningen framöver i större utsträckning avspegla konsumenternas efterfrågan och individuella val. Förändringar i bruksvärdessystemets tillämpning ska kombineras med regler som ger hyresgäster långsiktigt förutsägbara villkor och ett skydd mot plötsliga höjningar av hyran för den befintliga bostaden. Inom bruksvärdessystemet behöver läge få betydligt större genomslag. Det är rimligt att en centralt placerad lägenhet har högre hyra än en mindre centralt placerad lägenhet. En flexiblare hyressättning skapar en större mångfald i utbudet. Det har också varit syftet med den reformering av hyressättningssystemet som har genomförts , med stort stöd bland alla parter på hyresmarknaden. Det ska dock inte råda fri hyressättning i det befintliga beståndet. finns exempel på hur reformer i denna riktning inom bruksvärdessystemet får de lokala hyresmarknaderna att fungera bättre. Exempel på en mer diversifierad hyressättning som bättre speglar efterfrågan och utbud på olika hyresbostäder finns exempelvis i . Målet bör vara att tillämpningen av bruksvärdessystemet i hela bidrar till ökad rörlighet och bättre utnyttjande av det befintliga beståndet genom att hyresnivåerna närmare speglar konsumenternas efterfrågan. Det innebär att hyran i högre grad ska sättas utifrån bostadens kvalitet och läge. I pågår ett projekt med nybygge av hyresrätter där det genom politiska beslut i markanvisningsprocessen har föreskrivits att en viss andel av hyresrätterna ska ha väsentligt lägre hyra än andra, identiska lägenheter. Dessa lägenheter ska preliminärt fördelas med hänsyn till hyresgästernas inkomst. Detta ligger påtagligt nära vad som brukar kallas ”social housing”, där vissa lägenheter öronmärks för låginkomsttagare. Vi anser att ett införande av en social housing-modell vore en så väsentlig förändring av den svenska bostadsmarknaden att det måste föregås av ett riksdagsbeslut. Flyttskatten – reavinstbeskattningen – bör sänkas Den svenska fastighetsbeskattningen präglas av mycket höga skatter vid försäljning och inköp av bostäder. De ekonomiska effekterna av att sälja sitt hus eller lägenhet har blivit kännbara. har sannolikt den högsta sammanlagda beskattningen på reavinster från bostadsförsäljningar i hela . Det bidrar bland annat till lägre rörlighet på bostadsmarknaden och en större bostadsbrist än vad som annars vore fallet. Vi anser att det är rimligt att det finns en reavinstbeskattning, men tidigare kunde man skjuta upp beskattningen till senare i livet när man faktiskt får loss pengarna. finns ett tak för uppskovet. Dessutom har det införts en årlig ränta på uppskovsbeloppet. Många väljer då att bo kvar i stället för att sälja, och hela flyttkedjan stannar upp. Vi behöver öka flyttkedjorna och utnyttja det befintliga bostadsbeståndet bättre. Flyttskatterna, särskilt i form av uppskovsbegränsning och räntebeläggning på uppskovsbelopp, ska sänkas. Därför behöver flyttskatten, reavinstbeskattningen, vid fastighetsförsäljningar sänkas för att öka rörligheten på bostadsmarknaden. Beskattningen av reavinster på maximalt vid försäljning av privatbostäder kan skjutas , medan reavinsten på belopp över detta takvärde måste beskattas direkt. Detta har av bland annat pekats ut som en hämmande faktor för rörligheten på bostadsmarknaden. De tillfälliga åtgärder som regeringen har genomfört är otillräckliga eftersom avskaffandet av taket för uppskovsbeloppet endast är tillfälligt och räntebeläggningen kvarstår. Vi förordar i stället att den effektiva skatten sänks genom att taket på uppskovsbeloppet tas bort permanent som räntebeläggningen på uppskovsbeloppet avskaffas. Ett finansierat förslag till denna reform återfinns i Liberalernas budgetmotion . Att byggkostnaderna i är de högsta i hela EU och näst högst i visar att prispressen inte fungerar. Förlorarna blir hushållen. Konkurrensen på den svenska byggmarknaden måste öka. presenterade 2015 en genomlysning av konkurrensförhållandena –2012 och konstaterade att vissa förbättringar skett jämfört med motsvarande granskning 2006. I rapporten konstateras flera förbättringar från konkurrenssynpunkt. Marknadskoncentrationen har minskat och förutsättningarna för konkurrens verkar ha förbättrats. Kommunerna tycks också ha ökat sin planberedskap och blivit en allt viktigare källa till byggbar mark. konstaterar att byggpriserna är höga. Det är viktigt att ges i uppdrag att följa upp detta med fördjupade studier som visar vad som behövs för att fler aktörer kan ta plats på marknaden, både mindre bolag och utländska byggbolag. Statliga bolags möjlighet att bidra till bostadsbyggandet Akademiska Hus, som är statens fastighetsbolag för högskolor och universitet, har fått ett vidgat uppdrag för att möjliggöra byggande av studentbostäder. Liberalerna har under arbetat aktivt för att Akademiska Hus blir en större aktör på den svenska studentbostadsmarknaden, och det är därför glädjande att Akademiska Hus har redovisat planer för totalt 21 000 studentbostäder. planeras för mer än 11 000 studentbostäder, varav 6 400 byggs i bolagets regi. Ytterligare 10 000 planeras , varav Akademiska Hus kommer att stå för ungefär hälften. Det är angeläget att regeringen som statens företrädare noga bevakar att dessa byggplaner också förverkligas. Däremot ifrågasätter vi att Akademiska Hus redovisar planer på ytterligare 6 000 lägenheter för den ordinarie bostadsmarknaden. Med tanke på den svåra bostadsbristen för studenter är detta anmärkningsvärt. Uppdraget till Akademiska Hus ska vara strikt avgränsat till att bygga och möjliggöra byggandet av studentlägenheter, inklusive lägenheter för forskarstuderande, samt forskarlägenheter. Det är också angeläget att Akademiska Hus på alla sätt medverkar till att hålla kostnaderna för de nya lägenheterna nere, så att de studentbostäder som byggs passar för studenters plånböcker. Staten har ett omfattande fastighetsbestånd även genom övriga bolag. Det behövs en genomlysning av vilka fastigheter som inte längre behövs för att fylla dagens lokalbehov och som då kan konverteras till bostäder genom försäljning till privata aktörer eller kommunala bostadsbolag. Staten har även ett betydande innehav av obebyggd mark i anslutning till våra städer och tätorter. I många fall handlar det om mark som reserveras för framtida behov men inte används. Vår inställning är att staten på ett betydligt mer aktivt sätt bör möjliggöra att sådan mark kan utnyttjas för bebyggelse för att på så sätt lätta den akuta bostadsbristen. Det delbetänkande från utredningen om bostadsbyggande på statens fastigheter som presenterats (SOU 2017:71) visar att potentialen är stor. Bättre redovisningsregler för nybyggnation De nya redovisningsregler som infördes gör att även de mest lönsamma objekten kan behöva bokföras som förlustaffärer. värderades fastigheter som anläggningstillgångar baserat på det bokförda anskaffningsvärdet. De nya reglerna innebär att fastigheter i stället värderas som omsättningstillgångar. Detta har exempelvis lett till att kommuner utanför de mest tättbebyggda områdena kan drabbas av stora nedskrivningar på fastighetsvärdena i nybyggnation i de kommunala bostadsbolagen, trots att de nybyggda fastigheterna är efterfrågade och lägenheterna uthyrda. Konkret leder detta till att kommuner tvingas välja mellan att ta en nedskrivning av nybyggnation eller satsa på välfärd, vilket verkar återhållande på bostadsbyggandet i dessa orter. Reglerna bör ändras så att kommuner inte behöver skriva ned tillgångarna på lönsamma objekt. dominerade socialdemokratiska lösningar den svenska bostadspolitiken. Resultatet blev en segregation på bostadsmarknaden som är större . Minst en halv miljon människor lever i områden som är starkt präglade av utanförskap och har varit det . Det är områden helt dominerade av hyresrätter och där en hög arbetslöshet har bitit sig fast, skolresultaten är låga, valdeltagandet lågt och tilltron till samhällets institutioner låg. Dessa områden kännetecknas också av att de som etablerar sig på arbetsmarknaden och får råd att köpa en bättre bostad flyttar därifrån.