mot · H5023716 · 2017-10-05 00:00:00 — Det är därför olyckligt att regeringen valt att dra tillbaka det i samband med att de drog tillbaka skattehöjningen på fåmansföretag. Förbättringen av reglerna kring generationsväxling beräknas innebära minskade skatteintäkter med . För många människor, såväl inrikes födda som nyanlända, skulle småskaligt företagande kunna vara en språngbräda till den svenska arbetsmarknaden och det svenska samhället. Att starta företag är dock ofta både dyrt och krångligt. Det gäller särskilt för personer med liten erfarenhet av svenska lagar, regler, myndigheter och ett ofta komplicerat myndighetsspråk. Utomeuropeiskt födda företagare anser i högre grad att lagar och regleringar utgör ett problem än vad inrikes födda företagare gör. [125] I länder med högre administrativa hinder för företagande är också en lägre andel av de utrikes födda egenföretagare. [126] Att minska den lagstadgade administrativa bördan för småskaligt företagande har därför potential att bidra till integrationen. I flera andra länder finns system som ger möjlighet till omfattande regelförenklingar för de absolut minsta företagen. [127] I kan små enmansföretagare till exempel bli så kallade auto-entrepreneurs och behöver då varken betala inkomstskatt eller sociala avgifter. Istället betalar de en fast andel av sin omsättning i skatt. På liknande sätt har små enmansföretagare i möjlighet att få sina utgifter schablonmässigt bestämda, och skatten betalas då i huvudsak baserat på försäljningen. System med liknande inriktningar finns i , och . föreslår att en ny företagsform införs för riktigt små företag, med högst i omsättning: ingångsföretag. Ingångsföretag ska fungera som enskild firma gör , men med ordentliga regelförenklingar. Ingångsföretagen ska inte betala vare sig inkomstskatt, egenavgifter eller moms. Istället för vanliga skatter och avgifter betalas en schablonmässigt beräknad skatt, baserad på omsättningen, med en skattesats på . Genom att ingångsföretag endast betalar en sådan omsättningsskatt krävs det inte att de upprätthåller samma omfattande bokföring som vanliga företag åläggs att göra. För att möjliggöra denna nya företagsform i praktiken bör ges i uppdrag att ta fram en plattform som tillåter att skatt dras direkt, via en app, vid elektroniska köp. Kostnaden för införandet av ingångsföretag beräknas till . Kvinnors företagande och karriärmöjligheter Ett viktigt steg mot ett jämställt samhälle är att stärka kvinnors ekonomiska makt. Det görs bland annat genom att uppmuntra kvinnors företagande. strävar därför efter att underlätta för företagande, inte minst i kvinnodominerade branscher. Under tid i regeringsställning ökade antalet småföretag ägda av kvinnor med . Drivkrafterna och möjligheten att kombinera föräldraskap och arbete är relativt goda i . har också lyckats uppnå ett högt arbetskraftsdeltagande bland kvinnor. Det är en förutsättning för en dynamisk och snabbväxande ekonomi. Mer måste dock göras för kvinnor och män ska ha samma möjligheter att starta företag och göra karriär. har visat sig vara en viktig reform för att stärka möjligheten för kvinnor att göra karriär. Dels genom att erbjuda en ny marknad för företagande, där en majoritet av RUT-företagarna är kvinnor (se kapitel 7.2). Och dels genom att öka möjligheten för kvinnor att öka sitt arbetsutbud genom att minska mängden hemarbete. Som regel bör hemarbete och föräldraskap vara ett ansvar som delas lika av män och kvinnor. Men givet att kvinnor tar ett större ansvar för hemarbetet är också särskilt viktigt för kvinnor. Företag inom välfärdssektorn drivs ofta av kvinnor. Den politiska osäkerhet som omgärdar välfärdsföretagande, inte minst sedan den rödgröna regeringen tillträdde, är dock ett orosmoln för välfärdsföretag och gör att många potentiella välfärdsföretagare, ofta kvinnor, inte längre vågar starta företag eller satsa mer på sina företag. Det är mycket olyckligt och ytterligare ett exempel på hur regeringens företagarpolitik hindrar kvinnors företagande. För att stärka kvinnors företagande och karriärmöjligheter vill bredda och utöka RUT-avdraget, främja företagande i kvinnodominerade branscher samt öka det statliga stödet till kvinnors företagande. Det finns få sätt att möjliggöra för anställda inom vård och omsorg, där arbetsgivaren ofta är offentlig, att också få möjlighet att utveckla innovationer inom sitt område och därmed kunna ta steget till entreprenörer och öka produktiviteten och kvaliteten i de aktuella verksamheterna. Därför bör en del av det statliga riskkapitalet riktas till företagande i tidiga faser och förstärka möjligheterna till entreprenörskap inom sektorer där kvinnors företagande hålls tillbaka av den offentliga dominansen. Affärsrådgivning riktad till invandrade kvinnor bör också stärkas. Slutligen bör Winnet, nätverk för företagsamma kvinnor, återetableras. Sammantaget föreslår att en satsning om genomförs för att stärka kvinnors företagande. 7.8 Lägre skatter ger ökat självbestämmande och en starkare ekonomi anser att människor har rätt att bestämma över sitt eget liv och därmed över de pengar de själva arbetat ihop. Den långsiktiga inriktningen på vår skattepolitik är därför att sänka skatterna på arbete och företagande. Lägre skatter ökar människors självbestämmande och gör det mer lönsamt att driva företag och arbeta. stärker det därmed även hela landets ekonomi. Arbete och företagande bygger . Sänkt skatt för låga inkomster har ett högt arbetsutbud, vilket till stor del beror på de reformer som alliansregeringen genomförde. finns det fortsatt höga trösklar för vissa grupper som står utanför arbetsmarknaden och lever på bidrag. För att minska dessa trösklar har bland annat föreslagit en dubblerad jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet, så att det räknas av långsammare mot arbetsinkomster (se avsnitt 7.6). finns behov av att ytterligare gynna arbete framför bidrag, inte minst för de som har möjlighet att börja arbeta deltid. Deltidsarbeten är ofta ett viktigt första steg tillbaka från utanförskap och bidragsberoende och något som därför borde uppmuntras i större utsträckning. vill därför införa en bred skattesänkning som stimulerar arbetsutbudet i hela ekonomin, men som främst riktar sig till de med de allra lägsta inkomsterna. Förslaget innebär en skattesänkning på per person och år. Procentuellt innebär det en större ökning av den disponibla inkomsten för personer som arbetar deltid eller som har mycket låga inkomster. Detta förstärker ytterligare möjligheten att gå från bidrag till jobb. Genom att rikta in skattesänkningen mot de med de lägsta inkomsterna blir det lättare att klara sig på sin lön. Skattesänkningen stärker alltså såväl arbetsmarknadens funktionssätt som den enskildes frihet och makt över den egna ekonomin. Att fler får behålla mer av det de tjänar ökar deras ekonomiska trygghet och deras självbestämmande. förslag till skattesänkning för de med låga inkomster kompletterar också förslaget om inträdesjobb, genom att lönekostnaden sänks som den enskildes disponibla inkomst och ekonomiska trygghet värnas. Genom den skattesänkning som föreslår får alla mer pengar i plånboken, som fokuseringen på de lägsta inkomsterna innebär att den främst hjälper de som behöver det mest. Skattesänkningen beräknas innebära en minskning av det offentligas inkomster med . I är skatterna på arbete, företagande och specialisering höga i ett internationellt perspektiv. Det gör mindre attraktivt för såväl inhemsk som utländsk specialiserad arbetskraft och minskar incitamenten att utbilda och vidareutbilda sig. och Alliansen genomförde i regeringsställning viktiga reformer för att sänka de höga skatterna på låga inkomster. Det var viktigt för att göra det mer lönsamt att arbeta, vilket bidrog till ett ökat arbetsutbud och högre sysselsättning för grupper som tidigare stått utanför arbetsmarknaden. [132] Skatterna på låga inkomster är fortsatt höga. Det är dock värt att notera att gapet mellan beskattningen av högre respektive lägre inkomster är mycket högt i . Höga inkomster beskattas högt i förhållande till beskattningen av lägre inkomster, vilket försämrar utbildningspremien. Att också sänka skatterna för medelhöga och höga inkomster är därför en förutsättning för att inte lägre skatt på låga inkomster ska få den olyckliga effekten att utbildningspremien försämras ytterligare. Diagram 20 Marginalskatt på låga inkomster samt skillnad i marginalskatt mellan höga och låga inkomster Källa: (2017b). Sänkta marginalskatter ger, av naturliga skäl, upphov till ett antal fördelningspolitiska frågor. Det kan dock vara värt att notera att en statisk analys baserat på individers inkomster ett givet år kan ge en skev bild av de fördelningspolitiska effekterna av sänkta marginalskatter. De flesta personer gör i varierande grad lönekarriär under sitt yrkesverksamma liv. Det innebär att andelen av befolkningen som möts av de höga marginalskatterna i livet är högre än andelen av befolkningen som möts av dem ett givet år. 2013 betalade cirka en miljon människor, eller av de helårs- och heltidsanställda, statlig inkomstskatt. [133] av de som fyllde 2012 hade betalat statlig inkomstskatt. [134] Än fler lever i hushåll som påverkats av den statliga inkomstskattens höga marginaleffekter. Det är således felaktigt att utgå från att sänkta marginalskatter enbart gynnar de som har inkomster över brytpunkten. Marginalskatterna påverkar stora grupper av normalinkomsttagare över deras livscykel. Diagram 21 Andel individer och hushåll som betalar, eller har betalat, statlig inkomstskatt, 2012 Not: Diagrammet visar andelen som betalar statlig inkomstskatt , andelen som har betalat statlig skatt och andelen som ser hushållsekonomin påverkas av den statliga inkomstskatten. Källa: (2016). Därtill är det värt att notera att en rad akademiska granskningar konstaterat att sänkningar av de höga marginalskatterna kan förväntas ha en mycket hög självfinansieringsgrad, vilket innebär att vissa personer får en ökad disponibel inkomst utan att någon annan får en lägre disponibel inkomst. De höga skatterna på arbete bidrar också till det tudelade skattesystemet. Givet skillnaden i beskattning av inkomster från arbete respektive kapital ges företagare incitament att plocka ut ersättning i form av utdelningar eller liknande, i stället för lön. För att reglera detta har de så kallade 3:12-reglerna införts. Dessa regler bidrar till ökat regelkrångel och improduktiv skatteplanering. Sänkta marginalskatter underlättar därför regelförenklingar för småföretag. Ett antal utredningar har visat att sänkt statlig inkomstskatt leder till fler arbetade timmar, karaktäriseras av hög självfinansieringsgrad och bidrar till en ökad effektivitet i ekonomin. [135] För är det därför viktigt att gradvis göra marginalskattekurvan mindre brant. Regeringen har valt att gå den motsatta vägen. Genom att stoppa uppräkningen av såväl den lägre som den högre skiktgränsen och fasa ut jobbskatteavdraget höjer de skatten för breda löntagargrupper, med färre arbetade timmar som följd. har gjort beräkningar som visar att det avtrappade jobbskatteavdraget samt de sänkta skiktgränserna – två reformer som höjer marginalskatterna – tillsammans leder till färre arbetade timmar. [136] Det innebär att ”när hänsyn tas till dynamiska effekter på arbetsutbud och prestation, leder reformerna inte till någon förstärkning av de offentliga finanserna överhuvudtaget”. [137] Regeringens höjning av marginalskatterna leder alltså till färre arbetade timmar och oförändrade intäkter. riskerar detta att leda till en underfinansiering av regeringens budget. motsatte sig regeringens förslag om ytterligare höjningar av marginalskatten och lyckades också förmå regeringen att dra tillbaka sitt illa genomtänkta förslag. motsätter sig dock fortfarande de redan genomförda sänkningarna av skiktgränserna. Att ta bort utfasningen av jobbskatteavdraget och återställa de av regeringen genomförda sänkningarna av skiktgränserna beräknas, på kort sikt, medföra ett inkomstbortfall på . Sänkt skatt för äldre som arbetar En av de största utmaningarna på svensk arbetsmarknad är att allt fler kommer att behöva arbeta allt längre. [139] Forskning visar att behöver fler äldre som vill, kan och får arbeta längre för att klara välfärdens finansiering. [140] Givet de äldres förbättrade hälsa är detta en rimlig och uppnåelig målsättning, som dock kräver en väl avvägd reformpolitik. För personer som arbetar efter att de fyllt införde alliansregeringen ett förstärkt jobbskatteavdrag. Utvärderingar av reformen visar att sannolikheten att arbeta för de berörda grupperna ökat. [142] Med fler arbetade timmar förstärks den svenska ekonomin långsiktigt. Regeringen har i stället höjt kostnaden för att anställa personer genom att införa en särskild löneskatt för dessa. Skattehöjningen slår mot sysselsättningen för denna grupp. föreslår att det förstärkta jobbskatteavdraget tillgängliggörs för personer som är samt att den särskilda löneskatten på äldre avskaffas. Det senare förslaget föreslås träda i kraft . Sammantaget väntas dessa förslag leda till en offentligfinansiell kostnad om . 8 Miljö och klimat Världen och står inför stora miljöutmaningar. Klimatförändringar, spridning av giftiga kemikalier, nedskräpning av haven och ohållbart utnyttjande av naturresurser utgör allvarliga hot mot människors hälsa, ekosystemen och en hållbar ekonomisk utveckling och tillväxt. drivkraft är att uppnå resultat för miljön. För att möta utmaningarna krävs att varje krona används rätt. Effektivitet och resultat för mil En bättre miljö går hand i hand med ekonomisk utveckling och tillväxt. har bevisat att ekonomisk tillväxt kan ske som vår miljöpåverkan minskar. Med gröna jobb och företag skapas lösningar och resurser för att satsa på miljöåtgärder. Därför krävs en miljöpolitik där globalt miljöansvar kombineras med lokalt miljöarbete. Det krävs också en närodlad miljöpolitik som tar hänsyn till att förutsättningarna ser olika ut i olika delar av landet. En politik som ger människor, företag och kommuner redskapen att bidra till ett mer hållbart . politik skapar förutsättningar för grön tillväxt och gröna jobb, minskade klimatutsläpp från transporter, en giftfri vardag och en utveckling av kretsloppssamhället. arbetar på bred front för att nå resultat för miljön, bland annat genom målsättningen om att nå förnybar energi . ser vi hur den rödgröna regeringens politik leder åt fel håll. Under tid i regering minskade utsläppen med . Tyvärr visar statistiken att utsläppen i princip har slutat minska . Diagram 26 Utsläpp av växthusgaser per BNP-enhet 2015, ton per 1 Källa: (2017c). föreslår ett brett reformprogram för att minska utsläppen med kraftfulla styrmedel. Vi vill ställa om fordonsflottan, öka den förnybara energiproduktionen, minska gifterna i vår vardag, skydda haven, säkra dricksvattenförsörjningen och värna den biologiska mångfalden. Viktiga förslag som inkluderas i denna budget är grön bilbonus, miljölastbilspremier, reduktionsplikt för att få ned koldioxidutsläppen, förbättrade förutsättningar för såväl storskalig som småskalig produktion av förnybar energi, ökade investeringar i både laddinfrastruktur och energilagring, avfallsförbränningsskatter och kemikalieskatter. Till detta läggs i denna budget en klimatbonus för att ställa om den tunga trafikens och lantbrukets arbetsmaskiner snabbare från fossilbränslen, samt stöd till havs- och vattenvårdsåtgärder. , och under olika regeringar, har den ekonomiska tillväxten ökat som klimatutsläppen har minskat. Svensk ekonomi tillhör de mest klimateffektiva i världen. BNP har växt med , som utsläppen av växthusgaser har minskat med . [146] Mycket har gjorts, men mycket mer kommer att behöva göras framöver. enades FN:s parter under klimattoppmötet i om ett gemensamt avtal för att begränsa ökningen av den globala medeltemperaturen till väl , med sikte mot 1,5 grads uppvärmning. Det är ett ambitiöst mål, men globalt sett saknas ännu många av de åtgärder som vi vet krävs för att nå målet. Ett högre tempo behövs om målet ska kunna nås. Det är därför oroande att Trumpadministrationen meddelat att kommer att lämna och skickat signaler om en betydligt lägre ambition i den inhemska klimatpolitiken. går till historien som det varmaste år som någonsin registrerats sedan temperaturmätningarna startade för . [147] ser ut att överta placering som det näst varmaste året . och övriga länder i världen behöver ta ytterligare steg för att påskynda omställningen och minimera miljöpåverkan. För är grön skatteväxling en central del av både miljöpolitiken och den ekonomiska politiken. Högre skatter på miljöpåverkan matchas med skattesänkningar på jobb, företagande och investeringar. Det ger bättre förutsättningar för svenska företag att bidra till svensk ekonomi och sysselsättning, som utsläpp och miljöpåverkan minskar när förorenaren får betala utsläppskostnaden. Genom att växla miljöskatter mot sänkt skatt på arbete sjunker också de höga kostnaderna för att anställa och arbeta. På så sätt stärks svenska företags konkurrenskraft som vi rustar svensk ekonomi för den globala gröna omställningen. har ett högt skattetryck på en rad utsläpp, men ändå en förhållandevis låg andel miljöskatter i förhållande till det totala skatteuttaget. [148] Det finns fortfarande utrymme att höja miljöskatterna på utsläpp och resursförbrukning. I regeringsställning –2014 bidrog till att skatten på arbete sänktes påtagligt via jobbskatteavdrag och sänkta arbetsgivaravgifter. höjdes miljöskatterna, och andra skatter, såsom fordonsskatten, miljödifferentierades. Skattebördan på arbete minskade och skattebördan på föroreningar ökade. Men mycket mer finns att göra. Skatt på arbete beräknas nästkommande år uppgå till medan skatt på föroreningar beräknas uppgå till . har tidigare föreslagit skatt på giftiga kemikalier, skatt på avfallsförbränning och minskat undantag från beskattning av fossilgas och fossila bränslen i industrin, och kommer fortsätta att föreslå effektiva skattehöjningar på det som påverkar miljön negativt. Över tiden kommer miljöpåverkan att minska, och med det skatteintäkterna och skattetrycket. Målet är ytterst att miljöskatterna som andel av de totala skatterna, och i absoluta termer, ska minska i takt med att miljöförstöringen minskar. Regeringen har tyvärr helt övergivit idén om grön skatteväxling. Skatterna har höjts på utsläpp, men inte sänkts på arbete. Istället har skattehöjningarna på arbete varit mångfalt större och skatten dessutom höjts på förnybar energi, motsatsen till grön skatteväxling. Färre undantag från koldioxid- och energiskatten Delar av industrin har undantag från, eller nedsättningar av, energi- och koldioxidskatterna för fordon. Dessa subventioner minskar den miljöstyrande effekten och har kritiserats i utvärdering av svensk miljöpolitik som de svagaste delarna av vad som annars är ett föredöme på klimatområdet. [150] Undantagen bör som regel fasas ut. föreslår därför att nedsättningen av koldioxid- och energiskatt på diesel till fordon som används i gruvindustriell verksamhet slopas. Att ta bort undantaget beräknas medföra ökade skatteintäkter med . har importen av sopor mer än fördubblats i och utbyggnaden av förbränningsanläggningar är stor. [152] Det har bidragit till att stärka energiförsörjningen och minska deponier. Men för är det självklart att försöka sluta kretsloppen och använda de resurser vi har på det mest effektiva sättet. Effektiva kretslopp och en hållbar återvinning av resurser är en viktig del av en grön omställning. För att styra mot en ökad återvinning och mer resurseffektivitet föreslår att en punktskatt på förbränning av avfall införs. En sådan skatt bör omfatta allt avfall, för såväl hushåll som verksamheter, exklusive farligt avfall och utformas på ett sätt som garanterar att kostnaden tydliggörs för den som först lämnar ifrån sig avfallet. Liknande avgifter finns i flera andra EU-länder. [153] Enligt statistik omhändertas redan avfall genom förbränning som prognosen pekar mot ökade mängder. Skatten föreslås bli /ton och beräknas då ge skatteintäkter om . Gör om kväveoxidavgiften till en skatt Kväveoxider bildas vid förbränning och bidrar till försurning och luftföroreningar. För att minska dessa utsläpp infördes en kväveoxidavgift. Avgiften omfattar energiproduktion för uppvärmning av byggnader, elproduktion och industriella processer. Avgiften återbetalas i förhållande till respektive anläggnings producerade energi, vilket innebär att anläggningar som producerar energi med mindre utsläpp än genomsnittet gynnas medan anläggningar med högre utsläpp per producerad energienhet missgynnas. föreslår, i en rapport , att återbetalningen av kväveoxidavgiften halveras. [155] Det är ett steg i rätt riktning och skulle öka miljöstyrningen i systemet. föreslår dock att återbetalningen helt fasas ut under kommande och att avgiften därmed görs om till en skatt. För att inte missgynna mindre anläggningar och för att undvika att implementeringskostnaderna överstiger de ekonomiska och miljömässiga vinsterna bör, precis som föreslår, ett fritak införas. Att göra om kväveoxidavgiften till en skatt väntas medföra ökade intäkter om . Reformerat system för handel med utsläppsrätter EU:s främsta klimatverktyg är den gemensamma handeln med utsläppsrätter, EU ETS. Systemet är i grunden ett effektivt sätt att sänka unionens utsläpp, men priset på utsläppsrätter har varit för lågt och systemet har inte skapat tillräckliga drivkrafter för investeringar i utsläppssnål teknik. Antalet utsläppsrätter minskas för att nå de mål som EU satt upp, men när priset är så mycket lägre än väntat på en utsläppsrätt bör antalet utsläppsrätter minskas snabbare. På så sätt kan man öka priset på utsläppsrätterna, se till att omställningen påskyndas och EU:s utsläpp minskar snabbare. Just nu pågår slutförhandlingar mellan medlemsstaterna i rådet och . För att påskynda omställningen har strävat efter att få upp priset genom att minska det överskott av utsläppsrätter som fortfarande finns inom EU ETS. försöker därtill påskynda utsläppsminskningarna för att de ska ligga bättre i linje med den utveckling som krävs för att nå EU:s åtagande i och EU:s långsiktiga klimatmål. arbetar också aktivt för att andelen utsläppsrätter som köps på auktion ska öka, för att öka incitamenten till forskning och utveckling i koldioxidsnål teknik, och att kraven ska skärpas så att det lönar sig för de företag som är bäst i klassen. De många undantagen till de medlemsländer som har lägre BNP än EU:s genomsnitt måste också upphöra. För att än mer bidra till en grön omställning i så måste de fonder som skapats för omställning tydligt inriktas mot klimatsmarta innovationer för att få fler att gå före i teknikutvecklingen. Mer styrmedel behövs för den internationella sjöfarten och flygtrafiken, då de varken betalar bränsleskatt eller regleras i . Alla sektorer behöver ta sitt klimatansvar. Just nu pågår det processer för den internationella sjöfarten genom den internationella sjöfartsorganisationen , och för den internationella flygtrafiken inom den internationella flygtrafikorganisationen , för att få till stånd internationella överenskommelser för att minska flygets och sjöfartens utsläpp. Tyvärr har dessa processer ännu inte gått i mål. måste vara pådrivande för att ambitiösa avtal för flyget och sjöfarten kommer på plats. För att sätta press på de internationella förhandlingarna menar att vi i den pågående översynen av EU ETS bör sätta en tydlig deadline för när sjöfartssektorn och flyget inkluderas i utsläppshandeln, om det inte kommer internationella avtal på plats. Minskade utsläpp från transportsektorn Fossilfria transporter kräver kraftfulla verktyg Utsläppen från inrikes transporter står för en tredjedel av totala utsläpp. [157] Att bryta transportsektorns fossilberoende kommer att kräva klimateffektiva styrmedel. En omställning av transportsektorn är avgörande för att få ned totala utsläpp snabbt.