mot · H502839 · 2017-09-29 00:00:00 — Läkemedel och kemikalier i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att stärka forskningen kring kemikalier och läkemedel i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att modernisera Reachförordningen och tillkännager detta för regeringen. Egentliga är ett av världens mest förorenade havsområden. Det beror på dess utsatta läge, omringat av tättbefolkade landområden och med bara smala sund som förbindelse till världshaven. De många utsläppen blir kvar länge i vattnet, som vattenmassan aldrig blandas om ordentligt. Dessutom är vattnet bräckt och de arter som finns lever redan på gränsen av vad de tål. Resultatet blir ett hav som vi borde behandla med största respekt och försiktighet. rymmer ett unikt ekosystem med ett fantastiskt djur- och växtliv, men det krävs samordning, ny teknik, mer forskning och hårda politiska beslut för att vi ska skydda och restaurera havsmiljön. Det finns goda förutsättningar att rädda . har vi också sett en del positiva trender. Till exempel fiskbestånd som långsamt börjar återhämta sig och halter av övergödande ämnen i vattnet som minskar på vissa håll. I flera kustområden har vattenkvaliteten förbättrats genom åtgärder. Men utan samordning kan de framsteg som gjorts lätt gå förlorade och bottendöden fortsätta. En ren och levande havsmiljö är ett betydelsefullt mål i sig men tillståndet i påverkar även flera viktiga näringsverksamheter, exempelvis turist- och fiskerinäringen. Om vi vill ha en levande kust och skärgård och en lönsam fiskerinäring måste miljöarbetet i intensifieras. Fiskenäringen i befinner sig i en svår situation. Det svenska laxfisket till havs i är kraftigt begränsat. Ålfisket får endast bedrivas av ett fåtal fiskare och tillstånd medges inte till nyetableringar. Torskfisket i vattnen utanför är mycket svagt. är en unik miljö som det är vårt ansvar inför kommande generationer att bevara. Samarbete är nyckeln till framgång i miljöarbetet. Övergödning ett svårt problem Övergödning, eller eutrofiering, är ett allvarligt problem i Egentliga . har tillförseln av näringsämnena kväve och fosfor flerdubblats. Detta har orsakat stora miljömässiga förändringar. Många arter har fått det svårare att konkurrera och har minskat i omfattning eller försvunnit helt. För att få en med samma näringsstatus som den hade måste tillförseln av övergödningsämnen minska med mer än hälften. En av övergödningens effekter anses vara att havsbottnarna drabbas av syrebrist. är den syrefria bottenytan nära större än . Totalhalterna av näringsämnen i ytvattnet är högre än de var . Enligt en rapport från , och Havs- och vattenmyndigheten har av bottnarna i drabbats av bottendöd och är syrefattiga. försåg med det största inflödet av syrerikt havsvatten . Förhoppningen var att inflödet skulle förbättra syrefattiga bottnar, men så blev inte fallet. Dagens syrenivåer i är enligt rapporten alarmerande låga trots det stora inflödet av salt och syrerikt vatten. Enligt en studie från och miljövetenskap vid kommer temperaturen att vara högre och salthalten att vara lägre i än tidigare. Temperaturökningen kommer att leda till att syrehalten i vattnet minskar, vilket gör effekterna av övergödningen än mer påtagliga. Ett tydligt tecken på övergödning är de återkommande algblomningarna i , vilka i sin tur visar på vikten av att få ett kraftfullt stopp på jordbrukets näringsläckage. En lägre salthalt kan medföra att vissa arter försvinner, exempelvis blåmusslan som inte klarar av en lägre salthalt än den som finns i . Även torskbeståndet kan minska till följd av temperaturförändringar och rubbningar i syrehalt och salthalt. Vi måste samverka kring för att denna trend ska stoppas. Nya utmaningar kräver ny teknik I kustområdet kring bor cirka 28 miljoner människor. av allt avloppsvatten passerar genom de 45 största reningsverken i kustområdet. arbete med att bygga reningsverk i de baltiska länderna har givit positiva resultat. Vi måste agera tillsammans med våra grannländer runt för att klara miljömålen, och kontakterna samt dialogen med EU och grannländerna måste kontinuerligt utökas och förstärkas. Det går att motverka effekterna av de globala klimatförändringarna på miljön i , men åtgärderna måste sättas in snabbt och vara långsiktiga. Dagens anläggningar är inte byggda för att ta bort organiska kemikalier eller metaller. Om dessa anläggningar moderniserades och utrustades med avancerad avloppsrening skulle de kemiska utsläppen kunna halveras, enligt en rapport från . Det är främst så kallade mikroföroreningar, som bland annat läkemedel ger upphov till, som skulle kunna minskas dramatiskt. En vanlig teknik är att bryta upp molekyler med hjälp av ozongas, och en annan teknik går ut på att separera kemikalierna från vattnet genom att använda aktivt kol. Vidare måste forskningen stärkas när det gäller att upptäcka nya kemikalier i avloppsvattnet. Ett exempel som fått uppmärksamhet är de skadliga kemikalier som angriper det endokrina systemet. Ämnena påverkar inte bara människor, de kan också påverka livet i och minska de olika populationerna. Avloppsreningstekniken måste prioriteras i syfte att kunna hålla jämna steg med de nya och mer komplexa ämnen som ständigt tas fram. Det finns över 100 000 olika kemikalier inrapporterade inom EU, men vi har enbart kunskap om av dessa. För att klara en säker kemikalieanvändning krävs således ökad forskning och ett mer heltäckande regelverk både nationellt och på EU-nivå. EU:s kemikalielagstiftning Reach måste moderniseras. Bland annat måste hanteringen av kemikalier inom EU förbättras. bör ta initiativ till att skärpa Reachs regler inom framförallt följande områden: hormonstörande ämnen, nanomaterial, kombinationseffekter, klassificering och märkning av kemiska produkter i varor måste stärkas, och bevisbördan för att lista ett ämne som särskilt farligt bör sänkas.