mot · H4023722 · 2017-04-28 00:00:00 — avser att återkomma med förslag som främjar en utbyggd laddinfrastruktur i kommande budgetmotioner. Nedsatt energiskatt för elbåtar Båtar som drivs med fossila drivmedel betalar ingen energiskatt för bränslet. Om fartyget i stället använder för strömförsörjning och för att ladda batterier ombord är brukaren skyldig att betala energiskatt på elen. finns i lagen om skatt på energi en möjlighet till nedsättning av energiskatten för el. Nedsättningen omfattar dock enbart stora fartyg vars bruttodräktighet, ett jämförelsetal för fartygs storlek, överstiger 400. Detta undantag från energiskatten är inte anpassat för nationell sjöfartsnäring, bilfärjor och pendelbåtar, som normalt har en bruttodräktighet om 20–300. Detta hämmar omställningen från fossila drivmedel till förnybar el inom sjötrafiken. Nedsättningen av energiskatten på el bör därför gälla även för mindre fartyg. kommer därför att återkomma med förslag om detta i framtida budgetmotioner. Utbudet av arbetsmaskiner i är relativt litet. I huvudsak är marknaden internationell. Likt övriga transportslag är fordonsparken fossilberoende och i stort behov av omställning. I och med marknadens karaktär finns bäst möjlighet att påverka internationellt genom att ställa krav inom EU. finns inga krav avseende koldioxidutsläpp från arbetsmaskiner. Genom att utveckla EU-gemensamma koldioxidkrav och fungerande mätmetoder för bränsleförbrukningen på arbetsmaskiner kan teknikutvecklingen drivas på. Likt miljöbilsdefinitionen för personbilar bör en motsvarande definition utvecklas för arbetsmaskiner. För tunga fordon har och utvecklat en särskild definition som skulle kunna ligga till grund för en miljöbilsdefinition för arbetsmaskiner. För att vidare driva på utvecklingen av arbetsmaskiner mot alternativ som är bättre för miljön kan offentlig upphandling användas som verktyg, med krav på exempelvis avgasutsläpp, bränsleförbrukning och drivmedel. Det finns ingen myndighet som har ett övergripande helhetsansvar för arbetsmaskiner utan ansvaret är fördelat på flera myndigheter, även avseende miljöaspekter. För att underlätta omställningen till klimatsmarta arbetsmaskiner bör en myndighet tilldelas ett tydligt ansvar för klimatanpassning av arbetsmaskiner. vill se ett paket med regelförenklingar på och regional nivå för att främja miljövänliga, tysta transportalternativ med låga halter av partikelutsläpp där de mest miljövänliga transportalternativen gynnas. Till exempel vill vi att det ska vara möjligt att ställa krav på varutransporter i tätort. Fordon som släpper ut mindre partiklar och andra förorenande ämnen och som kör tystare bör få bättre förutsättningar att köra . På de gator som är mest förorenade ska det vara möjligt att lokalt bestämma att enbart fordon som uppfyller krav om viss klimatprestanda, bullernivå och partikelutsläpp får köra, genom att införa miljözoner för lätta fordon eller avgifter för dubbdäck. På samma sätt kan man, på de ställen där man vill, besluta att fordon som uppfyller dessa krav ska få möjlighet att köra i bussfil. Trängselavgifter ska också vara möjligt att införa kommunalt för att minska trafikbelastningen och utsläpp av luftföroreningar. Intäkterna som man får bör då gå tillbaka till investeringar på orten. Enligt kommunallagen får en kommun inte favorisera miljöbilsägare med gratis miljöbilsparkeringar. vill förändra lagstiftningen så att det blir möjligt för kommuner att tillhandahålla gratis parkering för miljöbil, eller särskilda parkeringsplatser för bilpooler eller elbilar. Vid byggnation av nya bostäder finns en norm för hur många parkeringsplatser för bilar som ska tillhandahållas. I tätorter och städer kan detta bli extremt kostsamt med upp emot per p-plats på grund av högt markvärde. förändras behovet av parkeringsplatser i takt med att cykelinfrastruktur, bilpooler och kollektivtrafikförsörjning byggs ut. I tätorter vill därför att de mest miljövänliga transportalternativen, såsom gång-, cykel- och kollektivtrafik, ska främjas och vara normgivande. Som en komplettering vill undersöka möjligheten att, vid nyanläggning eller utvidgning av transportintensiv verksamhet, införa en transportplan. Det skulle innebära att kommuner skulle få ökade möjligheter att påverka trafiken och möjligheten att teckna avtal direkt med byggherren, eller andra relevanta parter, för att ytterligare främja miljövänliga transportalternativ. En sådan transportplan skulle kunna innehålla minimikrav på cykelparkeringar, infrastruktur för elbilar eller maxtak på bilparkeringsplatser. Mer klimatnytta och mer förnybart mål är att nettoutsläppen av växthusgaser ska vara noll . Detta beslut fattades i den parlamentariska miljömålsberedningen. anser därutöver att energisystem ska vara helt förnybart . För att uppnå detta krävs energieffektiviseringar och en mångfald av förnybara energislag, i både liten och stor skala. unika förutsättningar för detta syns inte minst i den växande produktionen av sol- och vindel, som tillsammans med vattenkraft och biokraft utgör basen i ett robust och helt förnybart energisystem. Den största klimatutmaningen som kvarstår för är att minska utsläppen från transportsektorn och ställa om till en fossiloberoende fordonsflotta. har tillsammans med , enats om en bred och långsiktig överenskommelse om inriktningen på energipolitiken. har länge varit drivande för en bred överenskommelse över blockgränserna om inriktningen för den framtida energipolitiken. Uppgörelsen bygger vidare på Alliansens klimat- och energiöverenskommelse och skapar en ram för ett långsiktigt hållbart och stabilt elsystem även efter 2020. Överenskommelsen innehåller flera framgångar för . Bland annat förlängs systemet med elcertifikat som ambitionsnivån höjs med mer förnybar el, vilket är mer än dagens mål som sträcker sig till 2020. Elcertifikaten ger den förnybara elen stabila förutsättningar att växa, utan att statsbudgeten belastas. Andra viktiga framgångar för är slopad anslutningsavgift för havsbaserad vindkraft, enighet om att värna och förenkla för vattenkraften, både storskalig och småskalig, samt en översyn av regler för att underlätta nya produkter och tjänster inom energilagring och småskalig elproduktion. Uppgörelsen innehåller också en framtida inriktning för kärnkraften, bl.a. krav på utökat försäkringsansvar. Dessutom avskaffas effektskatten, vilket matchas med en sänkning av fastighetsskatten för vattenkraften och en översyn av regler för småskalig elproduktion. är ett avlångt land med många goda vindlägen, både till havs och på land. Det är viktigt att kunna transportera elen dit den behövs, vid rätt tillfälle. Det svenska elnätet behöver därför bli smartare och möjliggöra en effektivare och mer flexibel elanvändning. Det krävs också att och övriga nätägare agerar ansvarsfullt och transparent för att inte mer mark än nödvändigt tas i anspråk. vill också se en effektivare användning av de intäkter som nätbolagen tar ut av sina kunder och bättre forskning och utveckling inom intäktsramen. har också relativt goda förhållanden för solenergi där vårt kyligare klimat gör att solcellerna blir mer effektiva. Vattenkraften är vårt energisystems kronjuvel och kan användas både som bas- och reglerkraft. Sol-, vind- och biokraft kan komplettera vattenkraften och ger tillsammans mycket goda förutsättningar för ett helt förnybart elsystem. anser att förnybar energiproduktion som syftar till att användas för eget bruk ska vara skattebefriad. Utbyggnaden av solel behöver underlättas och främjas, inte motverkas. Med förenklade regler, minskat krångel och slopad solskatt kan fler människor bidra till produktionen av förnybar energi och ta makten över sin egen energiförsörjning. Egen energiproduktion är också en brygga till en mer miljösmart och energieffektiv livsstil. Incitamenten för mikroproduktion av förnybar el bör därför stärkas. vill också ge fler möjlighet att bli mikroproducenter. Om solceller sätts upp på en bostadsrättsförening är det enbart föreningen som kan göra skatteavdrag för det elöverskott som levereras ut på nätet. vill att den befintliga möjligheten till skatteavdrag utvidgas för att möjliggöra för enskilda boende i exempelvis en bostadsrättsförening som är andelsägare i mikroproducerad förnybar el att få samma möjligheter till skatteavdrag. Samma möjligheter bör finnas för dem som köpt andelar i mikroproduktion av el utan att själva bo på en gård där vindsnurran eller solcellerna är belägna. Mikroproducenter av el får göra skatteavdrag på det överskott som levereras ut på nätet. sköts skattereduktionen via deklarationsprocessen en gång . Drivkraften att producera egen el ökar om återbetalningen sker snabbare än en gång . Återbetalningen bör därför skötas direkt på fakturan, precis som för ROT- och RUT-avdraget. För att möjliggöra att även nyare byggnader ska kunna nyttja avdraget för att investera i solceller vill se över reglerna för ROT-avdraget. För att öka flexibiliteten i elsystemet behövs ett ökat fokus på energilagring. Det är därför glädjande att regeringen har anslagit medel till detta. anser dock att regeringens satsning är alltför begränsad och vill därför att ytterligare medel bör tillföras för att främja energilagring. Det är viktigt att stimulera hushållen att lagra sin egen el, men också att pilotanläggningar för lagring i större skala främjas. Det handlar om att hushållen själva ska kunna jämna ut sin egen förbrukning , bl.a. för att skapa mer stabilitet i elsystemet. Lagring i större skala kan dämpa volatiliteten i systemet och även skapa en jämnare prisbild. avser att återkomma i kommande budgetmotioner med förslag som stärker möjligheterna till energilagring. För att göra skillnad i vårt närområde vill förbättra överföringskapaciteten på el till våra grannländer. Då kan vi skapa exportmöjligheter för teknik, kunnande och förnybar energi, som vi tryggar vår och våra grannländers elförsörjning. Export av förnybar el gör stor klimatnytta när den ersätter fossil produktion i andra länder. Flera andra EU-länder är i stort behov av förnybar energi, både för att uppfylla sina EU-mål och för att bli mindre beroende av rysk olja och gas. Med ökad överföringskapacitet har och hela därför stor potential att bli gröna batteri. 7.3 En giftfri vardag En av främsta prioriteringar inom miljöpolitiken är arbetet för att skapa en giftfri vardag. används fler än 100 000 kemiska ämnen för olika syften. Kemikalieproduktionen har ökat med en faktor 40. Kontrollsystemen och riskbedömningen har inte hunnit med att sortera ut de ämnen som kan vara farliga. Forskare har visat att hormonstörande ämnen kan påverka fortplantningsförmågan och att andra typer av ämnen kan bidra till cancer, allergier och diabetes typ 2. Vissa farliga kemikalier bör förbjudas. Andra kemikalier är vanliga och inte giftiga nog att förbjudas, men kan i större mängder, eller i kombination med varandra, ändå vara skadliga. Dessa ämnen behöver bära sina kostnader, och användningen av dem bör minska. Ekonomiska incitament, såsom särskild kemikalieskatt och producentansvar, bör därför användas för att skynda på omställningen till mer hållbara alternativ. Den gröna kolatomen, som finns i naturresurser på åkern och i skogen, utgör en oumbärlig byggsten i framtidens hållbara samhälle. Livsmedel, drivmedel, kemikalier, tyg och byggmaterial kan och bör produceras från förnybara resurser. Det skapar nya affärsmöjligheter för de gröna näringarna och företag baserade på landsbygden, som det minskar belastningen på klimat och miljö. Det skapar jobb och tillväxt i hela landet och lägger grunden för export av miljöteknik och kunskap. Tillverkning av textiler har stor miljöpåverkan, både på vatten och kemikalieanvändning. Många svenska företag arbetar med att samla in textilier för återvinning och återanvändning och med handlingsplaner för utfasning av olika ämnen. vill ta till vara och påskynda denna utveckling genom att införa producentansvar för att återanvända och återvinna mer textiler. Alliansregeringen tillsatte en offentlig utredning om att införa en kemikalieskatt, som presenterade sina slutsatser . Utredningen föreslår en skatt på vissa typer av elektronik och byggmaterial, syftande till att minska användandet av flamskyddsmedel och ftalater. Regeringen har infört en kemikalieskatt i linje med utredningens rekommendationer, vilket är glädjande. har dock föreslagit att utredningens förslag om en bredare skatt, som innefattar fler produkter på ett mer likvärdigt sätt, ska införas i stället. Därtill föreslår att en kemikalieskatt på kläder och skor införs, i enlighet med förslag från bl.a. Kemikalieinspektionen. Vi har för avsikt att återkomma i kommande budgetmotioner med ytterligare vidareutvecklade förslag på kemikalieskatt. Kartläggning av gifter i människors vardag En förutsättning för ett effektivt arbete mot farliga kemikalier är en heltäckande och uppdaterad lägesbild. Kemikalieinspektionen bör få ytterligare resurser för att öka kunskapen om gifter i människors vardag. Vi avser att föreslå detta i kommande budgetmotioner. Reach och farliga kemikalier i varor EU:s kemikalielagstiftning Reach behöver utvecklas för att bli mer effektiv, bl.a. genom möjligheten att reglera ämnen med liknande egenskaper i grupp. Reach omfattar bara kemiska ämnen som importeras. Men en stor del av de farliga kemikalier som människor riskerar att utsättas för i sin vardag kommer som delar i varor och produkter snarare än som kemiska ämnen. Reach reglerar inte varor, och flera undersökningar visar att det i importerad elektronik, leksaker och plaster förekommer farliga ämnen som är förbjudna eller begränsade att använda i EU. För att från svensk sida ta ett samlat grepp om arbetet med Reach och höja ambitionsnivån i det internationella kemikaliearbetet föreslår att Kemikalieinspektionen ska få utökade resurser. Resurserna bör användas i arbetet med att utveckla Reach när det gäller prioriterade områden, såsom hormonstörande ämnen, kombinationseffekter och nanomaterial, i arbetet med utformningen av för en giftfri miljö och för att stärka det bilaterala samarbetet med strategiska länder som har en stor varuimport från, i syfte att minska förekomsten av farliga ämnen i importerade varor. kommer att återkomma med förslag om detta i kommande budgetmotioner. Kortare handläggningstider hos Kemikalieinspektionen anser att Kemikalieinspektionens handläggningstider i ärenden som rör bekämpningsmedel bör kortas. kommer därför att återkomma i kommande budgetmotioner med förslag för att korta Kemikalieinspektionens handläggningstider. har drivit frågan om att ett substitutionscentrum ska inrättas. Ett sådant centrum bör arbeta för att öka kunskapen om farliga ämnen i varor samt om hur dessa kan bytas ut mot mer hållbara alternativ. Det är därför glädjande att regeringen nu inrättar ett sådant centrum. Det är nu viktigt att inrättandet blir lyckat och att tillräckligt med resurser anslås. kommer att bevaka frågan och vid behov återkomma med förslag i kommande budgetmotioner. 7.4 Levande hav och vatten Tillgången på rent vatten och livskraftiga ekosystem är mycket angelägna framtidsfrågor. Ett långsiktigt och målmedvetet arbete behöver bedrivas, och för det krävs en stark och sammanhållen havs- och vattenpolitik. En stor del av arbetet sker i samarbete med länder inom EU och i . Men minst lika mycket behöver ske på nationell, regional och lokal nivå. Stora miljövinster kan nås genom att långsiktigt planera för hur havs- och vattenresurser ska nyttjas hållbart. En långsiktigt hållbar planering i kombination med ett skydd av kust- och havsområden, enligt de internationella Nagoyamålen som ska uppfylla, skapar förutsättningar för att säkra de ekosystemtjänsterna för framtida generationer. Låg nederbörd har inneburit låga grundvattennivåer, historiskt låga på sina håll, och allt fler kommuner inför bevattningsförbud tidigt och . Låga grundvattennivåer är nu ett hot mot allt fler län i och vattenbrist är väntad . Konsekvenserna av klimatförändringarna ser olika ut beroende på geografisk plats i landet. Det vi vet är att nederbördsmängderna ändras och att det kan innebära av torka som sedan kan ersättas av kraftiga skyfall. Båda delarna utgör problem för vattenförsörjningen. Torkan och brist på nederbörd leder till lägre grundvattennivåer och därmed försämrad tillgång på vatten för att täcka våra behov. I kombination med varmare klimat ökar avdunstningen, vilket ytterligare försämrar grundvattennivåerna. Vid kraftig nederbörd kan skred och översvämning uppstå, vilket bidrar till spridning av föroreningar och bakterier i vårt vatten. Ungefär hälften av medborgare får sitt dricksvatten från ytvattentäkter, vilka riskerar att förorenas då förorenat vatten rinner ned i ytvattnet, såsom är fallet i och för dricksvatten. Hoten mot vårt dricksvatten är flerfaldiga, varav låga grundvattennivåer till följd av klimatförändringarna är ett. Hoten kan kategoriseras utifrån fyra övergripande och överlappande problem: klimatförändringar, påverkad vattenkvalitet, sårbar vatteninfrastruktur samt ineffektiv användning. Vi behöver arbeta mer effektivt för att skydda och strategiskt förvalta våra dricksvattentäkter. I och med att vatten inte känner kommungränser behövs ett synsätt som är regionalt anpassat för planering och skydd och långsiktigt hållbart. Regional samverkan behövs i hela kedjan, från skydd av dricksvattentäkterna till produktion och distribution av det färdiga dricksvattnet. Vid skapandet av vattenskyddsområden för dricksvattentäkter påverkas markägarna i hög utsträckning varför det är viktigt att finna fungerande dialogmodeller för att inkludera markägarna i processen och att kostnadsfördelningen för vattenskyddet fördelas på ett rimligt sätt. Kretsloppsarbetet behöver stärkas för att minska förekomsten av farliga kemikalier, mikroplaster och marint skräp i våra vattenområden. Av den totala mängden nedskräpande föremål i haven så utgörs den största delen av plast. nedskräpning är en global utmaning. Men det är också ett problem i . På den svenska beräknas 4 000–skräp flyta i land. Därför vill stärka arbetet med att minska förekomsten av plaster i våra hav och säkerställa att en god avfallshantering finns längs våra kuster. Icke-nedbrytbara plastpåsar utgör en signifikant andel av det skräp som hamnar i svenska hav och sjöar. För att uppnå målet i EU:s direktiv om förpackningar och förpackningsavfall, och minska användningen av tunna plastpåsar, anser att en miljöavgift på plastpåsar bör införas och avser att återkomma med förslag om det i kommande budgetmotion. Liknande avgifter finns i exempelvis och och har effektivt bidragit till att de icke-nedbrytbara plastpåsarna fasats ut. föreslog också att ekonomiska incitament bör användas för att minska användningen av plastpåsar, genom att ett prisgolv om införs. [136] Det är glädjande att fler intressenter nu lämnar förslag som liknar det som har presenterat. är ett land med goda vattentillgångar. Trots detta har endast cirka hälften av vatten en god ekologisk status. [137] Övergödning är ett av de största problemen. När och Alliansen satt i regeringen inrättades ett bidrag till kostnadseffektiva lokala vattenvårdsprojekt, det s.k. [138] LOVA-bidraget utbetalas av länsstyrelserna till lokala vattenvårdsprojekt som minskar mängden kväve och fosfor eller miljögifter i haven. Exempelvis har LOVA-bidraget gått till va-planering och va-åtgärder, inventering av enskilda avlopp, restaurering av våtmarker, lantbruksåtgärder, såsom kalkfilter, strukturkalkning och fosfordammar, samt tömningsanläggningar för båttoalett och båttvätt för fritidsbåtar. LOVA-bidraget har bidragit till att minska övergödningen, spridningen av giftiga båtbottenfärger och förlusten av biologisk mångfald. bedömer att ytterligare insatser för att minska belastningen av näringsämnen, såsom kväve och fosfor, behövs och vill därför förstärka LOVA-bidraget. kommer att återkomma med förslag om detta i kommande budgetmotioner. 8 Förstärka tillväxt och utveckling i hela landet Oavsett var man bor – på landsbygden, i mindre orter, i städernas förorter eller innerstaden – ska man ha samma möjligheter att leva, arbeta och driva företag. Landsbygden och städerna delar många utmaningar med varandra. I såväl bruksorter som förorter finns ett behov av fler jobb. Detsamma gäller behovet av en välfungerande och klimatsmart infrastruktur. Även behovet av en reformerad bostadsmarknad är stort i hela landet, oavsett om det handlar om att möjliggöra ökat byggande i strandnära lägen på landsbygden eller om att reformera hyresmarknaden i storstäderna. Likvärdiga möjligheter i hela landet innebär inte per automatik likformighet. Samma utmaning kan lösas på olika sätt i olika delar av landet. Politiken behöver därför utformas med en insikt om att förutsättningarna ser olika ut i olika delar av landet. En närodlad politik, där beslut fattas så nära människor som möjligt, möjliggör en sådan utveckling. 8.1 Infrastruktur för hela En välfungerande infrastruktur är en förutsättning för att det ska gå att bo, leva och arbeta i hela landet. Att näringslivets godstransporter fungerar är likaledes viktigt för att möjliggöra företagsamhet och tillgång till jobb i hela landet. , flyget, sjöfarten, riksvägarna och de 42 000 milen enskilda vägar har alla viktiga funktioner att fylla. prioriterar att öka underhållet av järnvägen, ökade och tidigarelagda investeringar i transportinfrastruktur med hjälp av alternativa finansieringslösningar och ytterligare investeringar i it- och bredbandsutbyggnad. Eftersom värnar hela landets utveckling är det också av största vikt att de resurser som satsas på infrastruktur fördelas över hela landet och inte koncentreras till storstäderna. Att upprätthålla funktionaliteten på transportinfrastrukturen i landet är högt prioriterat i . har i alliansregeringen dubblerat satsningarna på järnvägens drift och underhåll jämfört med tidigare socialdemokratiska regeringar. Underhållet är dock fortfarande eftersatt på många sträckor och därför är det angeläget med fortsatta satsningar på järnvägsunderhåll. Rusta upp regionala och lokala järnvägsbanor har pekat ut 68 banor där hastigheten måste sänkas för att banorna är i så dåligt skick. Det är ett av många exempel på hur det regionala och lokala järnvägsnätet prioriterats ned. Detta trots att flera av banorna är mycket viktiga ur ett regionalt utvecklingsperspektiv. Fungerande järnväg bidrar bl.a. till att förstora nuvarande arbetsmarknadsregioner och är en viktig tillgång för en allt rörligare befolkning. vill därför öronmärka en del av järnvägsunderhållet till att rusta upp lokala banor på den svenska landsbygden med viktig pendlingsfunktion och godstransportfunktion, som har stor betydelse för jobb och tillväxt. Dessa hamnar i regel långt ned på prioriteringar där stambanorna alltid ligger först, och de regionalt viktiga men mindre banorna utanför stomnätet blir därför i många fall aldrig upprustade. satsar därför i ett första steg 500 miljoner över de kommande två åren för att rusta upp regionala och lokala banor på landsbygden för att underlätta tågpendlande och godstransport. Tyngre och längre fordon Det finns stora miljö- och samhällsnyttor att tillvarata genom att möjliggöra transport av tyngre, längre och mer transporteffektiva fordon på det svenska vägnätet. som ledig kapacitet utnyttjas mer optimalt och utsläppen av bl.a. koldioxid minskar, förbättras konkurrenskraften för transportberoende näringar. Genom att möjliggöra för tyngre och längre fordon att rulla på vägar skulle företag kunna spara som det skulle skapa miljövinster. En 74-tonslastbil släpper ut betydligt mindre per transporterat ton än dagens konventionella lastbilar. Det är därför bra att regeringen gett klartecken för att tillåta frakt med 74-tonslastbilar på det svenska vägnätet. Regeringens beslut har dock flera brister. Regeringen beskriver hur införandet av tyngre lastbilar inte får riskera att flytta över godstransporter från järnväg och sjöfart till väg.