mot · H5022344 · 2017-10-04 00:00:00 — Bra bostäder åt alla 4Bostad är en social rättighet 5.1De största bostadspolitiska satsningarna på 20 år 5.2Fortsatt behov av politiskt ansvar 5.3Hållbar kvalitet vid nybyggnation 5.3.1Kontroller vid nybyggnation ska vara oberoende av byggherren 8Ge kommunerna en mer offensiv roll 8.1Markpolitiken – ett viktigt verktyg för kommunerna 9Bättre planering för fler bostäder 9.1Regionalt perspektiv i planeringen 10Ökat byggande på landsbygden 11Värna och utveckla allmännyttans ställning 11.1Fler allmännyttiga bostadsbolag i kommunerna 11.2Behåll de allmännyttiga hyresrätterna 11.3Förhindra olovliga värdeöverföringar från allmännyttiga bostadsbolag 13Bostadsförmedling på medborgarnas villkor 13.2Krav på privata fastighetsägare 13.3Sänk inkomstkraven för hyreskontrakt 14.1Rusta upp miljonprogrammet, men sätt stopp för renoveringsräkningar 15Värna hyresrätten som upplåtelseform 15.2Förbättra rättssäkerheten under ombildningsprocessen 16.1Sätt stopp för oseriösa hyresvärdar 16.1.1Gör det lättare att få nedsatt hyra vid bristande underhåll 16.1.2Kommunens skyldighet att bistå med förvaltare 16.1.3Förhindra missbruk av rivningskontrakt 16.1.4Ytterligare åtgärder för att motverka oseriösa hyresvärdar och fastighetsägare 17Ökad trygghet för andrahandshyresgäster 18Förhindra spekulation och uppköp av bostäder 18.2Ökad transparens för minskat fusk 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nytt bostadspolitiskt mål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en åtgärdsplan och tidsplan för en mer jämlik balans mellan hyresrätt och bostadsrätt samt tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en översyn av lämpliga åtgärder för att säkerställa långsiktig hållbarhet och att köparens intresse tas till vara vid nybyggnation, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunerna bör få en mer proaktiv roll vad gäller kontroller av nybyggnation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheterna för ett system där byggherren står för kostnaden av kontrollerna men där kommunerna åläggs ansvar för att tillhandahålla kontrollanter oberoende av byggherren, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över hur ett statligt byggbolag med uppgift att bygga lägenheter, främst hyresrätter, som alla ska ha råd att efterfråga kan upprättas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas en ny förköpslag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en regional nivå för fysisk planering bör införas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nedskrivningsreglerna behöver förändras så att fler bostäder byggs i landsbygdskommuner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör finnas minst ett allmännyttigt bostadsbolag i varje kommun och att regeringen bör återkomma med förslag kring hur detta ska genomföras, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas ett förfarande där det krävs tillstånd från vid försäljning av bostäder ägda av kommunala bolag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas ett tioårigt moratorium för ombildningar av allmännyttiga hyresrätter till bostadsrätter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 5 § lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag bör tas bort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunerna bör åläggas att tydligare redogöra för vilka ändamål värdeöverföringen har gått till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas en regel i lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag som säkerställer att olovliga värdeöverföringar från allmännyttiga bostadsbolag återbetalas till de kommunala bostadsbolagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla kommuner ska vara skyldiga att i egen regi, eller genom regional samverkan, ordna en bostadsförmedling som genom transparenta regler förmedlar de flesta såväl allmännyttiga som privata lägenheter, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas ett krav på privata fastighetsägare att fördela av sitt bostadsbestånd, såväl lediga som nybyggda lägenheter, genom en eller regional bostadsförmedling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en tidsplan för arbetet med att ta fram en modell för mer flexibla krav på nya hyresgäster, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning om hur skattefria underhållsfonder kan användas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hyresvärdar bör åläggas att på förhand ge en uppskattning av hur höga hyrorna kommer att bli efter en ombyggnation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hembudsrätten bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på förbättringar av rättssäkerheten vid ombildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förvärvslagen bör återinföras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör bli lättare att få nedsatt hyra vid bristande underhåll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunerna vid ärenden rörande tvångsförvaltning ska vara skyldiga att bistå med förvaltare, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som säkerställer att rivningskontrakt används till det de är avsedda för och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram en statlig strategi mot slumförvaltning i syfte att åstadkomma en bättre myndighetssamverkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över i syfte att effektivisera tillsynen avseende olovliga boenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hyreslagen bör ändras så att hyresgästens besittningsrätt kvarstår även om en skada på lägenheten uppstått genom en brand och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagen (2012:978) om uthyrning av egen bostad bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheten att kräva att en innehavare av en bostadsrätt också ska folkbokföra sig i bostaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder för att öka transparensen och kontrollen utifrån förslag för minskat fusk i fastighetsmäklarbranschen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påtaglighetsrekvisitet bör tas bort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hyreslagen bör ändras så att överenskommelser mellan parterna om systematisering av hyran blir normerande i hyresnämndens bedömning och tillkännager detta för regeringen. behöver en ny bostadspolitik som kan möta de utmaningar vi står inför i form av bostadsbrist, bostadssegregation och klimatomställning. vill se en statlig bostadspolitik som tar ansvar för att bygga bort bostadsbristen, bryta bostadssegregationen och minska bostadssektorns klimatpåverkan. Detta kräver en statlig bostadspolitik med högre ambitioner. råder bostadsbrist i en majoritet av landets kommuner. Bristen på bostäder begränsar människors frihet och i förlängningen samhällets utveckling. Det saknas framför allt hyresrätter med rimliga hyror, något marknaden inte klarar av att bygga på egen hand. Bostadsbristen ska byggas bort med en politik för ökat bostadsbyggande, med fokus på miljövänliga hyresrätter med rimliga hyror. För det krävs statliga investeringsstöd som stimulerar ett ökat bostadsbyggande med en sådan inriktning. och regeringen har infört olika former av investeringsstöd. Det är ett viktigt första steg för att öka bostadsbyggandet även om ytterligare satsningar kan behövas framöver. I takt med de ökade klassklyftorna har bostadssegregationen ökat. Olika grupper lever åtskilda i olika bostadsområden. Skillnaderna mellan dessa områden är ofta mycket stora vad gäller inkomst, utbildningsnivå, hälsa och förväntad livslängd. Bostadssegregationen ska brytas med en politik för minskade klyftor och ett förändrat bostadsbyggande med fokus på en jämlik och hållbar stadsutveckling. För detta krävs insatser i såväl eftersatta som mer välbärgade områden, vilket förutsätter tydlig offentlig styrning, reglering och planering. Bostadssektorn står för av totala energiförbrukning. Bostadssektorn måste därför i högre utsträckning än bidra till klimatomställningen. För att underlätta en omställning till ett energisystem baserat på förnybar energi är det viktigt att energianvändningen i byggnader minskar. Det kan ske genom energieffektivisering i såväl befintlig bebyggelse som vid nybyggnation. Därutöver behöver större fokus läggas på att minimera byggnaders klimatpåverkan i ett livscykelperspektiv, exempelvis vad gäller utsläpp under produktionsfasen. I denna motion redogör vi för vår syn på statlig bostadspolitik och vad som bör göras för att skapa bra bostäder för alla. Vårt fokus är hyresrätten, den upplåtelseform som är tillgänglig för alla löntagargrupper. Se även vår motion En demokratisk, jämlik och hållbar stad (2017/18:3363). 4 Bostad är en social rättighet Bostaden är en speciell plats för oss. I bostaden utspelar sig en stor del av människors liv, och här finns vårt hem. menar att alla människor ska ha möjlighet att leva i bra bostäder till rimliga kostnader i en miljö där en kan känna sig trygg. Så är det inte i bostadsbristens . lades den svenska bostadspolitiken om. Den tidigare marknadsstyrda bostadspolitiken hade lett till svår trångboddhet, undermåliga boendemiljöer och ockerhyror. Omläggningen innebar att bostadspolitiken i stället blev en naturlig del av den generella välfärdspolitiken: aktiv, omfattande och utan inslag av särlösningar för låginkomsthushåll. Samhället tog ansvar för att medborgarna skulle ha bra bostäder med god standard till rimliga kostnader. Gemensamma insatser vidtogs för att bygga bort bostadsbristen. , när miljonprogrammet avslutades, var bostadsbristen väsentligt mindre. Utan en statlig bostadspolitik, med aktiva insatser och omfattande statligt stöd, hade detta inte varit möjligt. Den statliga bostadspolitiken nedmonterades . Subventioner och statlig inblandning har ersatts med ett marknadsstyrt bostadsbyggande. är bostadspolitiken varken tillräckligt aktiv eller omfattande. Staten har trätt tillbaka till förmån för marknaden. Särlösningar för personer med låga inkomster, s.k. social housing, framhålls av allt fler som ett sätt att lösa bostadsbristen för dem som inte har råd att köpa en bostad. Bostaden har gått från att vara ett gemensamt projekt till en privatsak, från en social rättighet till ett investeringsobjekt på en marknad. Resultatet är tydligt: Det har byggts för lite, för sakta och för dyrt. Marknadens ensidiga vinstintresse, i stället för socialt ansvarstagande, har återigen visat sig stå i vägen för att lösa bostadsbristen för flertalet medborgare. menar att bostadsbristen måste mötas med ökat politiskt ansvarstagande i form av en politik med höga ambitioner. Vi behöver återskapa en statlig bostadspolitik värd namnet – aktiv, omfattande och enligt principen om generell välfärd. eftersträvar en sammanhållen bostadsmarknad där alla, oavsett inkomst, garanteras en bra bostad med god standard till rimliga kostnader. En politik med olika typer av särlösningar för stora grupper står i motsättning till detta. En sådan politik kommer långsiktigt att försvaga stödet för en bostadspolitik som når vår målsättning om goda bostäder för alla. Frågan om att bygga bort bostadsbristen, med fokus på hyresrätter, bör därför prioriteras. För detta krävs statliga insatser i form av ekonomiskt stöd för ökat byggande. har tillsammans med regeringen redan tagit flera viktiga steg på vägen men mer behöver göras. menar att bostaden är en social rättighet och att bostadspolitiken därmed bör vara en grundläggande del av den generella välfärdspolitiken. För att tydliggöra detta bör bostadspolitiken få en ny inriktning. godkände ett nytt bostadspolitiskt mål för området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet inom utgiftsområde 18. Målet, som ersatte två tidigare gällande mål, återspeglar den tidigare borgerliga regeringens ambitioner på bostadsområdet. anser att det nuvarande målet bör avskaffas och föreslår att det införs ett nytt bostadspolitiskt mål för utgiftsområde 18 enligt följande: Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön ska utgå ifrån människors behov, bidra till jämlika förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. Det mål som finns återspeglar inte de samhällsbehov och utmaningar som bostadsbyggandet kräver. Vad som ovan anförts om ett nytt mål för bostadspolitiken bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5 Bygg bort bostadsbristen Enligt senaste bostadsmarknadsenkät , där kommunerna rapporterar om läget på bostadsmarknaden, råder det bostadsbrist i 255 av landets 290 kommuner. Det är en ökning med 72 kommuner på bara . Bara en enda kommun, , uppger att de har ett överskott av bostäder. Bostadsbristen är som mest omfattande i storstadsregioner och på högskoleorter, men även många mindre kommuner rapporterar att de har för få bostäder. av landets kommuner bedömer enligt () att de fortfarande kommer att ha ett underskott på bostäder . Bostadsbristen innebär att trångboddhet och otrygghet blir vanligare. bor 213 000 unga vuxna hemma hos sina föräldrar trots att de hellre skulle bo på ett annat sätt. Följden blir att människors livssituation försvåras och att deras drömmar och frihet inskränks. Bristen på bostäder, framför allt hyresrätter, är även en hämmande faktor för kommuners och regioners utveckling. Den kan också bli till ett hot mot välfärden när de som ska arbeta inom t.ex. vård och omsorg inte hittar lämpliga bostäder på rimligt avstånd från arbetsplatsen. Människor måste kunna flytta dit jobb och utbildningsplatser finns. Arbetsmarknadens funktionssätt påverkas negativt när inte minst unga människor tvingas tacka nej till arbeten för att de saknar bostad. I en undersökning som gjorts på uppdrag av uppger sju av tio tillfrågade arbetsgivare i landets tre storstadsregioner att bostadsbristen i någon mån försvårar möjligheterna att rekrytera personal. Vidare har HSB låtit beräkna konsekvenserna av bostadsbristen för tillväxten i den närmaste tjugoårsperioden. Kostnaden uppskattas till . Även om man bör använda den här typen av siffror med en viss försiktighet kan man konstatera att bostadsbristen påverkar tillväxten negativt. Enligt reviderade byggbehovsprognos, som publicerades , behövs 600 000 nya bostäder . Hela 320 000 av dessa nya bostäder behövs , vilket innebär en genomsnittlig årstakt om 80 000 nya bostäder 2017–2020. Orsaken till en så hög nivå är dels befolkningsökningen, dels att byggandet inte har ökat tillräckligt snabbt för att motsvara behoven. Denna typ av byggbehovsvolymer har inte producerats i sedan miljonprogrammets dagar. För att bygga de många bostäder som behövs krävs krafttag från statens sida. 5.1 De största bostadspolitiska satsningarna på 20 år Vi är glada och stolta över att och regeringen har kommit överens om flera olika investeringsstöd i syfte att öka byggandet av bostäder som människor har råd att bo i och bygga bort bostadsbristen. Tillsammans utgör de den mest omfattande bostadspolitiska satsningen . Bostadsbristen ska mötas med ett ökat bostadsbyggande, och detta är ett viktigt första steg för att byggandet ska motsvara behovet. är behovet av hyresrätter särskilt stort. Avsaknaden av hyresrätter drabbar främst personer som inte är etablerade på bostadsmarknaden eller som behöver flytta men inte har råd att köpa en bostad, t.ex. ungdomar. har drivit förslaget om att införa ett statligt investeringsstöd för att stimulera ett ökat byggande av miljövänliga hyresrätter med rimliga hyror. Förslaget blev verklighet i och med budgetpropositionen . Vi har också drivit igenom ett tillskott på för att på kort sikt stimulera lösningar på studentbostadsbristen. Även förslag om statliga topplån i nyproduktion av hyresrätter och studentlägenheter kommer att ses över. Att staten tar över delar av risken för att finansiera hyresrättsprojekt förväntas leda till en ökad attraktivitet för nybyggnation av hyresrätter. kommuner tar väldigt olika stort ansvar för bostadsbyggandet. Kommunerna har i egenskap av planmyndighet, vid handläggning av ärenden om bygglov samt i sin roll som fastighetsägare stora möjligheter att underlätta och påskynda bostadsbyggandet. För att stimulera aktivitet är och regeringen därför överens om att införa en byggbonus till kommuner som genom ett ökat byggande bidrar till att minska bostadsbristen. Kommunerna kan också söka statligt stöd för åtgärder för att avhjälpa föroreningsskador på mark där det finns förutsättningar för bostadsbyggande. För att underlätta för äldre på bostadsmarknaden, och för att bidra till en ökad rörlighet, har och regeringen dessutom kommit överens om ett nytt investeringsstöd för bostäder till äldre. Sammantaget är det reformer som kan förväntas öka byggandet betydligt. Framför allt produktionen av hållbara hyresrätter som människor har råd att efterfråga. Men fler insatser behövs. 5.2 Fortsatt behov av politiskt ansvar De ovan nämnda bostadspolitiska satsningarna är efterlängtade och välbehövliga. Bostadsbristen ska mötas med ett ökat bostadsbyggande, och genom att investera i nyproduktion av bostäder skapas dessutom många arbetstillfällen. På lite kommer dessa investeringar att leda till att arbetsmarknaden fungerar bättre. Satsningarna gör dock skillnad . Byggandet är redan högre och beräknas att nå nya rekordnivåer 2017. Produktionen har inte varit så hög sedan miljonprogrammet. bedömer också att byggtakten för hyresrätter kommer att öka mer än för bostadsrätter. kommer stöd att beviljas för att bygga ungefär 10 000 lägenheter med rimliga hyror, varav 3 000 studentbostäder och 7 000 hyresrätter. På initiativ från har också beslutat att hälften av alla nya bostäder ska vara hyresrätter. menar att politiken har ett ansvar för att det byggs fler bostäder, men också för att rätt typ av bostäder byggs. Regeringen bör återkomma med en åtgärdsplan samt tidsplan för en mer jämlik balans mellan hyresrätt och bostadsrätt. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.3 Hållbar kvalitet vid nybyggnation I bostadsbristens kölvatten skapas många följdproblem. När desperationen efter en egen bostad växer skapas en marknad för bostäder till varje pris. Det märks t.ex. genom de skenande priserna på bostadsrätter, men också genom bristfällig kvalitet och hållbarhet i nyproduktion. Bland annat har rapporterat om ett utbrett problem med dåligt materialval vid nybyggnation av bostadsrättsfastigheter. Det finns exempel på byggnader som går sönder efter bara , eftersom materialet inte håller måttet. Ett exempel är användningen av enstegstätning av fasader, vilket ger stora problem med mögel. Ytterligare ett exempel är då man bygger utan att uppfylla befintliga energikrav. Detta gör det särskilt svårt för bostadsköparen, som omöjligen kan förväntas ha kunskaper om tekniska lösningar. Det förvärras dessutom av att kring hälften av alla nya lägenheter byggs i jävsliknande situationer där producenten både beställer, bygger och kvalitetskontrollerar bostäderna. Detta skapar en rättsosäker situation. En försvårande omständighet är den bostadsspekulation som förekommer där ägare vill tjäna stora pengar. Det gynnar ett kortsiktigt byggande där någon annan blir ansvarig för de skador och problem som uppkommer. Vinstmaximering i bostadsbyggande framför kvalitetssträvanden riskerar att leda till ett enormt resursslöseri. I stället bör de boendes intresse av långsiktig hållbarhet tas till vara på ett bättre sätt. Kortsiktig spekulation och vinstjakt står i direkt motsats till hållbar kvalitet och klimatsmarta bostäder. Regeringen bör återkomma med en översyn av lämpliga åtgärder för att säkerställa långsiktig hållbarhet och att köparens intresse tas till vara vid nybyggnation. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. värnar en bostadsmarknad med en hög grad av tillgängliga bostäder. Vi vill att alla människor ska ha möjlighet att efterfråga olika typer av bostäder, oavsett ålder eller eventuella funktionsnedsättningar. För att ett bostadsbestånd ska vara flexibelt och kunna möta den demografiska utvecklingen med allt fler äldre är det viktigt att man inte redan vid nybyggnation bygger in kommande tillgänglighetsproblem. Vi vill därför stryka under den satsning på forskning och innovation om tillgänglighetsdesign där och regeringen har kommit överens om ökade anslag till . 5.3.1 Kontroller vid nybyggnation ska vara oberoende av byggherren krävs ingen oberoende inspektion vid nybyggnation. Ansvaret för att byggreglerna följs ligger i stället hos byggherren. Efter ansökan om bygglov är det upp till byggherren att dokumentera hur ställda krav gällande byggnadens tekniska egenskaper uppfylls. Till detta ska också en kontrollplan göras där det framgår vilka kontroller som ska göras och vilka rapporter som ska lämnas till . Byggherren och går sedan igenom kontrollplanen och andra handlingar i det tekniska samrådet. Även om kan kräva ytterligare kontroller eller bedömning av en tredje part ligger ett alltför stort ansvar på byggherren att bedöma sig själv. Det är en minst sagt jävig situation. Den utredning som just nu ser över (dir. 2017:22) har bl.a. till uppgift att utvärdera hur bestämmelserna om kontroll tillämpas och att lämna förslag till förändringar om så krävs. menar att det är tydligt att den egenkontroll som krävs inte är tillräcklig. Att kommunerna ska stå för motsvarande kontroller riskerar dock att bli en kostsam historia. Det bör därför utredas om kostnaden för sådana kontroller kan åläggas byggherren. Kommunerna bör få en mer proaktiv roll vad gäller kontroller av nybyggnation. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Regeringen bör också utreda möjligheterna för ett system där byggherren står för kostnaden av kontrollerna, men där kommunerna åläggs ansvar för att tillhandahålla kontrollanter oberoende av byggherren. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. har högst byggpriser i hela EU. Höga produktionskostnader pekas ofta ut som en viktig faktor som hindrar bostadsbyggandet. Men flera faktorer verkar fördyrande på byggandet.