mot · H5023716 · 2017-10-05 00:00:00 — 2017:1114, ”Arbetsgivaravgift för ett företags första anställda”, Rapport från utredningstjänsten 2017:1115, ”Sänkningar av arbetsgivaravgiften”, Rapport från utredningstjänsten 2017:1217, ”Fordonsskatt: uppdatering”, Rapport från utredningstjänsten 2017:1220, ”Energiskatten för kollektivtrafik”, Rapport från utredningstjänsten 2017:1227, ”Tak på antalet ersättningsdagar med arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd”, Rapport från utredningstjänsten 2017:1229, ”Arbetsmarknadspolitiska stöd”, Rapport från utredningstjänsten 2017:1234, ”Signalsystemet ERTMS”, Rapport från utredningstjänsten 2017:1239, ”Kostnaden för en plats på ett antal olika arbetsmarknadspolitiska program och andra typer av trygghetssystem”, Rapport från utredningstjänsten 2017:1244, ”Det förhöjda grundavdraget för äldre”, Rapport från utredningstjänsten 2017:1250, ”Höjd garantipension”, Rapport från utredningstjänsten 2017:1258, ”Arbetsmarknadsstatus 2016”, Rapport från utredningstjänsten 2017:1277, ”Arbetsmarknadsstatus EU28”, Rapport från utredningstjänsten 2017:1294, ”Reformerade personaloptioner: Uppdatering”, Rapport från utredningstjänsten 2017:1295, ”Jobbstimulansen i etableringsersättningen”, Rapport från utredningstjänsten 2017:1358, ”Förändring av jobbskatteavdraget”, Rapport från utredningstjänsten 2017:1377, ”PLO-uppräkning”, Rapport från utredningstjänsten 2017:1381, ”Rikthyra för myndigheter i ”, Rapport från utredningstjänsten 2017:1515, ”Avdrag hos åkerier”, Rapport från utredningstjänsten SCB (2016), ”Många utrikes födda i RUT-företag”, Välfärd, Nr. 1/2016, s. SCB (2017a), ”Andel (i procent) förvärvsarbetande kommunmottagna flyktingar, 20–efter mottagandet, kön och mottagningsår”, hemsida, tillgänglig via [] SCB (2017b), ”Befolkningen 15–() efter arbetskraftstillhörighet, utbildningsnivå och kön. – 2016”, , databas, tillgänglig via SCB (2017c), ”Säsongsrensade serier, månad, olika arbetskraftsstatus (xlsx)”, , databas, tillgänglig via SCB (2017d), ”Lönespridning efter sektor och kön 2016”, Lönestrukturstatistik, hela ekonomin, databas, tillgänglig via SCB (2017e), ”Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2016”, Information om utbildning och arbetsmarknad, Rapport 2017:2 SCB (2017f), ”Befolkningen 15–() efter arbetskraftstillhörighet, inrikes -/utrikes född, utbildningsnivå och kön. – 2016”, , databas, tillgänglig via SCB (), ”Unga som varken arbetar eller studerar (NEET), år”, , databas, tillgänglig via SCB (2017h), ”Totala utsläpp och upptag av växthusgaser efter växthusgas och sektor. – 2015”, databas, tillgänglig via SCB (2017i), ”Tätorter 2016 – befolkning, landareal, andel som överlappas av fritidshusområden”, databas, tillgänglig via SCB (2017j), ”BNP från användningssidan, försörjningsbalans 1960–2016”, databas, tillgänglig via SCB (2017k), ”Behandlat avfall efter typ av behandling och avfallsslag. 2010–2014”, databas, tillgänglig via [] Schleicher, (2011), ”a high-quality teaching profession: Lessons from around the World”, , , , (2011), ”Tax Policy and Employment: How Does the Fare?”, , Working Paper, 2011:2 (2011), ”Om och och och ”, Rapport 2011:1 (2015), ”Skatter i . Skattestatistisk årsbok 2015”, SKV 152, Utgåva 18 (2016a), ”Fysiska personers kapitalinkomster”, databas, tillgänglig via [] (2016b), ”Fastighetstaxering och fastighetsskatt”, databas, tillgänglig via [] Skedinger, Per (2008a), ”Effekter av anställningsskydd – vad säger forskningen?”, , Skedinger, Per (2008b), ”: A Minimum Wage Model in of Modification?”, IFN Working Paper, Nr. Skedinger, Per (2011a), ”Effects of Increasing Minimum Wages on Employment and Hours: Evidence from ’s Retail Sector”, IFN Working Paper, Nr. Skedinger, Per (2011b), ”Employment consequences of employment protection legislation”, , Nr. Skolinspektionen (2013), ”i ”, Kvalitetsgranskning, Rapport 2013:5 Skolinspektionen (2017), ”. Resultatredovisning för till elever i årskurs 5 och årskurs 9 samt år 2 i gymnasieskolan” (2013), ”It-användning och it-kompetens i skolan”, Rapport 386 (2015), ”Bidrag till skolans utveckling. Fokus på: Hur kommuner tar del av statsbidrag 2011–2014” (2017a), ”Uppföljning av språkintroduktion. Beskrivande statistik på nationell nivå och exempel på hur nyanlända elever kan ges möjlighet att använda sitt modersmål i undervisningen”, Rapport 454 (2017b), ”Pedagogisk personal i skola och vuxenutbildning /17”, PM, , , , , (2009), ”Do teachers matter? Measuring the variation in teacher effectiveness in ”, CMPO Working Paper no. (2016), ”Jobbstimulans inom ekonomiskt bistånd: En uppföljning” (2015), ”Förtroendet för Arbetsförmedlingen”, 2015:2 SOU 1993:16, ”Nya villkor för ekonomi och politik”, förslag SOU 2006:86, ”Mera försäkring och mera arbete” SOU 2008:89, ”Trygghetssystemen för företagare”, Betänkande av Utredningen om trygghetssystemen för företagare SOU 2011:11, ””, Huvudbetänkande SOU 2012:9, ”Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning”, Delbetänkande av Utredningen om ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare () SOU 2012:31, ”Sänkta trösklar – högt i tak. Arbete, utveckling, trygghet”, Betänkande av SOU 2013:25, ”Åtgärder för ett längre arbetsliv”, Slutbetänkande av SOU 2013:52, ”Moderniserad studiehjälp”, Betänkande av studiehjälpsutredning SOU 2013:84, ”Fossilfrihet på väg”, Betänkande av Utredningen om fossilfri fordonstrafik SOU 2015:95, ”Migration, en åldrande befolkning och offentliga finanser”, Bilaga 6 till SOU 2015:97, ”Välja yrke”, Slutbetänkande av SOU 2015:104, ”. SOU 2016:23, ”Beskattning av incitamentsprogram” SOU 2016:75, ”Översyn av skattereglerna för delägare i fåmansföretag”, Betänkande av Utredningen om Översyn av 3:12-reglerna SOU 2017:1, ”För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd”, Slutbetänkande av SOU 2017:13, ”Finansiering av infrastruktur med privat kapital?” Delbetänkande av Kommittén om finansiering av offentliga infrastrukturinvesteringar via skatter, avgifter och privat kapital Statskontoret (2011), ”Subventionerade anställningar. En kartläggning”, 2011:34 Statskontoret (2012), ”Etableringen av nyanlända. En uppföljning av myndigheternas genomförande av etableringsreformen”, 2012:22 Statskontoret (2015), ”Utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställningar. Delrapport”, 2015:22 Statskontoret (2016), ”Statliga myndigheters lokalisering. Ett samlat underlag”, 2016:8 Svensk cykling (2017), ”Elcyklar fortsätter rekordöka”, pressmeddelande, , tillgängligt via [] (2016), ”Rekrytering – när teknikutveckling och digitalisering förändrar jobben”, , , (2013), ”Beskattning av förmånsbilar”, Underlagsrapport 7 till SOU 2013:84 Fossilfrihet på väg Tatsiramos, , . (2011), ”Arbetsmarknadseffekter av arbetslöshetsförsäkringens utformning”, Bilaga 9 i SOU 2011:11, ”” Tergeist, , (2006), ”Activation Strategies and the Performance of in , the and the ”, Social, Employment and Migration Working Papers, Nr. (2017), ”Företagens villkor och verklighet 2017. Huvudrapport”, Rapport 0232 Trafikanalys (2017), ”Punktlighet på järnväg 2016”, Statistik 2017:6 (2009), ”Gift mot sin vilja”, , 2009:5 (2014), ”Avskaffad åldersavskrivning för studielån och återkrav av studiemedel” Vikman, (2013), ”Så påverkar föräldraförsäkringen nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden”, IFAU, Rapport 2013:3 , (2005), ”Political Economy of Fiscal Institutions”, GESY Discussion Paper, Nr. Vårdanalys (2016), ”Vården ur befolkningens perspektiv 2016 – en jämförelse mellan och tio andra länder”, PM 2016:5 Vårdföretagarna (2017), ”Privat vårdfakta 2017” (2007), ”Designing a tax system for micro and small businesses: Guide for practitioners” (2014), ”’s Business Climate: Opportunities for entrepreneurs through improved regulation” (2016), ”Doing Business 2016” Wilcox, , van Sebille, , (2015), ”Threat of plastic pollution to seabirds is global, pervasive, and increasing”, of the of Amcerica, Årg. 112, Nr. 38, s. Winterhager, , , , (2006), ”Deregulating in Europe: A Microeconometric Evaluation of an Innovative Voucher Scheme in ”, Labour Economics, Årg. 13, Nr. 4, s. (2016), ”Global climate breaks new records January to 2016”, Press Release, Nr. WSP (2016a), ”En arbetsmarknad i förändring. Inkomströrlighet och snabbare integration”, , tillgänglig via [] WSP (2016b), ”En arbetsmarknad i förändring. Sysselsättningseffekter av ingångslön”, , tillgänglig via [] YA-delegationen (2017), ”Centrala kollektivavtal rörande yrkesintroduktionsanställningar”, tillgänglig via [] Östh, (2015), ”Stat och regioner driver avfolkning och överhettning”, artikel, tillgänglig via [] i (C) Per Lodenius (C) Per Åsling (C) [1] Det nya överskottsmålet innebär att det finansiella sparandet i offentlig sektor ska uppgå till en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel. bedömer att ett strukturellt sparande om av potentiell BNP indikerar att det nya överskottsmålet är uppfyllt. Dessutom införs ett skuldankare. Nivån på detta har satts till av BNP för Maastrichtskulden. [2] Se bland annat (2017). [3] (2015a). [4] (2016) och (2016b). [5] (2012) och (2013). [6] Fall & (2015). [”ekonomiska vårproposition presenterade regeringen en rad åtgärder som bedöms påverka arbetsmarknaden, och fler förslag väntas i den kommande budgetpropositionen . [7] 2016:940. [8] (2016d). [9] (2015). [10] Se exempelvis IMF (2014), (2014a), m.fl. (2007), (2009), (2015b), Skedinger (2011a, 2011b, 2008a, 2008b) och SOU 2011:11. [11] Arbetsförmedlingen (2017a). De grupper som ryms inom begreppet är personer med enbart förgymnasial utbildning, utomeuropeiskt födda, personer i åldern 55–samt personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. [12] SCB (2017a) och egna beräkningar. Än långsammare går det för nyanlända flyktingar att bli helårsanställda (2016:37). [13] (2017b). [14] (2015a), Henrekson och Jävervall (2015). [15] Siffrorna för är från SCB:s AKU-undersökning, som är en urvalsundersökning. De är på grund av det begränsade urvalet behäftade med relativt stor osäkerhet. [16] 2016:37. [17] (2017). [18] Se SOU 2015:104 för en vidare diskussion. [19] SOU 2015:104 visar att högutbildade personer från arabstaterna och söder om har lägre färdigheter i räkning än lågutbildade inrikes födda. [20] (2017b, s. 31) skriver att utbudsstimulerande åtgärder, som exempelvis jobbskatteavdraget, har ”lett till att arbetskraftsdeltagandet ökat” och att ”effekterna av dessa har till största delen realiserats”. [21] (2017b) konstaterar är detta dock delvis en sammansättningseffekt, då utrikes födda generellt är yngre än inrikes födda. Men även om man kontrollerar för detta så har arbetsutbudet bland utrikes födda ökat kraftigt. [22] (2016) konstaterar samma sak, när de undersöker den specifika grupp som är född i eller . [23] SCB (2017d). [24] Se forskningssammanställningar i exempelvis (2016) samt (2016). [25] Detta är en åsikt som såväl (2016) som (2016) och (2016a) delar. [26] SOU 2015:104 diskuterar detta. [27] Med ”förklaras” avses här inte ett påstående om ett orsakssamband. Formuleringen ska förstås som svaret på frågan ”hur hade arbetslösheten för den förgymnasialt utbildade befolkningen förändrats givet att utvecklingen inom grupperna inrikes och utrikes födda förändrats i enlighet med vad vi observerat, medan gruppernas storlek och förhållande till varandra hållits ?”. Vi hade lika gärna kunnat dela upp befolkningen i kvinnor och män och studerat hur mycket som ”förklarats” av förändringar inom dessa grupper samt av fördelningen mellan dem. [28] För utvärderingar av stödens effekt, se exempelvis (2011), m.fl. (2004) och Liljeberg m.fl. (2012). [29] (2013a) och Statskontoret (2011). [30] (2016), s. 78. [31] (2001) och Neumark (2011). [32] Egna beräkningar. [33] I bemärkelsen offentligfinansiellt neutral. (2009), Ruist (2015) och SOU 2015:95. [34] SOU 2015:104. Att det förekommer diskriminering är troligt, men det är sannolikt inte den främsta förklaringen till varför många nyanlända har svårt att få jobb, särskilt inte i förhållande till situationen i andra länder (2014). [35] SCB (2017f). [36] Se till exempel (2016) för en sammanfattning av aktuell forskning. [37] Se WSP (2016b) för ett resonemang kring detta. [38] Se (2006), (2008) och (2008) för en förklaring av de teoretiska resonemangen kring arbetsgivaravgifter och övervältring. [39] (2016, s. 81). [40] 2017:1115, egna beräkningar. [41] Se m.fl. (2013) för en beskrivning av forskningen kring effekten av sommarjobb. Deras slutsats kan förenklat sammanfattas som att kommunala sommarjobb gynnar kvinnor med låga inkomster och personer som arbetar med något som är relevant för deras utbildning. [42] SCB (). [43] 2017:710. [44] För såväl en teoretisk beskrivning som en empirisk uppskattning av effekten av RUT-avdraget, se exempelvis (2011). [45] Se exempelvis Halldén & (2015). [46] (2011). m.fl. (2013) refererar en undersökning som visar att andelen som anser att det är omoraliskt att köpa tjänster svart ökat efter RUT-avdragets införande. [47] SCB (2016). [48] SCB (2016). [49] 2016:574, prop. 2014/15:100, prop. 2015/16:1, egna beräkningar. [50] 2015:220. [51] YA-delegationen (2017). [52] Enligt Statskontoret (2015) var det bara var tionde arbetsgivare som, , kände till YA-avtalen väl eller väldigt väl. Hälften kände inte till avtalen överhuvudtaget. Små företag hade sämre kännedom än större företag. Även (2016) anser att det är just krångel, bristande kännedom hos arbetsgivarna och betungande arbete med att ta fram utbildningsplaner som kan förklara den långsamma framväxten av YA-jobb. [53] Arbetsförmedlingen (2017d). [54] Givet en heltidsjusterad lön på . [55] Den exakta definitionen är något mer komplicerad. Ett hushålls disponibla inkomster, inklusive skatter och transfereringar, viktas med avseende på hushållskompositionen enligt en skala som tagit fram. [56] WSP (2016a). [57] WSP (2016a). [58] (2016). [59] Företagarna (2013). [60] (2015). [61] För en nyansering av utvecklingen, se (2016). I uppsatsen konstateras att måttet på lediga platser inte fångar faktiska framtida rekryteringar så väl som man hade kunnat hoppas och att ett alternativt mått på lediga platser gör att skiftet i beveridge-kurvan blir mindre påtagligt. [62] Se (2010) för en översiktlig diskussion om risken för att en hög arbetslöshet biter sig fast. För siffror kring inskrivna, se Arbetsförmedlingen (2017d). [63] , och är exempel. För en bakgrundsbeskrivning av arbetsmarknadsreformer, se Bouvard m.fl. (2013), Fichtl (2015) och (2016a). För en mer specifik beskrivning av reformer av arbetsförmedlingen, se BMAS (2006), (2006), (2007) samt Winterhager m.fl. (2006). För en beskrivning av de nederländska erfarenheterna, se exempelvis (2009) och Tergeist & (2006) och för de brittiska, se (2014a). [64] Se Finn (2011) och (2012) för en beskrivning av utvecklingen av systemet. [65] 2017:436, 2017:496, Arbetsförmedlingen (2017c) och egna beräkningar. [66] (2011), m.fl. (2004) och Liljeberg m.fl. (2012). [67] Calmfors m.fl. (2002), Liljeberg m.fl. (2012) och (2001). [68] (2017) och Behrenz m.fl. (2015) visar att företag anser att krångel och administration är ett hinder samt att kännedomen om stöden är lågt. Statskontoret (2011) och (2013a) visar att kännedomen om stöden är låg. [69] (2001) och Neumark (2011). [70] Arbetsförmedlingen (2016). [71] 38 § förordning (2015:503) om särskilt anställningsstöd. [72] 9 a § förordning (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. [73] Se exempelvis Arbetsförmedlingen (2017e). [74] 14 § lag (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. [75] (2017). [76] Enligt (2017f) gick knappt en tredjedel av deltagarna vidare till nystartsjobb. gick vidare till en annan typ av subventionerad anställning. [77] 2017:1229. [78] Se exempelvis Löfven (2015). [79] Arbetsförmedlingen (2017d). [80] (2017c) för bedömd snittkostnad. [81] (2017). [82] (2015). [83] 2017:1239, egna beräkningar. [84] SCB (2017e). [85] SOU 2012:31. [86] (2015). [87] Skedinger (2008a). Se Cahuc (2010) för en översikt över det svenska anställningsskyddets effekter. [88] Skedinger (2008a). [89] Daunfeldt (2016). [90] (2015). [91] Källa om inget annat anges: (2011). [92] Acemoglu & Shimer (2000). [93] m.fl. (2001) och (2008). Se (2008) för en sammanställning av tidigare forskning. [94] Bennmarker m.fl. (2013) och m.fl. (2008). Tidigare studier har dock haft svårt att empiriskt finna ett sådant statistiskt signifikant samband, se exempelvis (2000). [95] Se exempelvis (2003), Hopenhayn & Nicolini (1997) och Pavoni & (2007). (2011) för en sammanfattande diskussion kring detta. [96] (2015). Även (2015a) bedömer att reformen ökar jämviktsarbetslösheten, dock i mindre omfattning. [97] IFAU (2014). [98] 2017:688. [99] För en bakgrundsbeskrivning av arbetsmarknadsreformer och dess effekter, se Bouvard m.fl. (2013), Fichtl (2015) och (2016a). [100] 2017:1227, 2017:688 och egna beräkningar. [101] 2017:886. [102] (2016). [103] 2017:886. [104] För en beskrivning av dagens regelverk, se IAF (2015). [105] (2005). [106] Företagarna (2016a). [107] (2017). [108] 2017:1114. [109] (2016). [110] (2014). [111] (2014). [112] Henrekson & Sanandaji (2014). [113] SOU 2016:23. [114] 2017:1294. [115] Prop. 2012/13:134. [116] HM Revenue & Customs (2014). [117] (2016a). [118] SOU 2008:89 försöker uppskatta hur mycket företagare betalar in till, respektive plockar ut från, trygghetssystemen och finner att företagare betalar in klart mer än de tar ut. [119] Se 2016:1772 för en uppdelning på arbets- respektive bostadsbaserade förmåner. [120] (2012). [121] Se exempelvis (2005). [122] Även föreslog att regleringar skulle omprövas (SOU 1993:16). [123] Företagarna (2016b). [124] SOU 2016:75, egna beräkningar. Det bör noteras att offentligfinansiella effekter av förändringar inom 3:12 är mycket svårbedömda. [125] (2014). [126] Aiyar m.fl. (2016). [127] Se till exempel (2007) och (2009) för en översikt över beskattningen av mikroföretag i andra länder. [128] Egna beräkningar baserade på 2015:2022. [129] 2015:513. [130] 2017:1358. [131] har, enligt (2016a), en mycket låg utbildningspremie. [132] För effekterna av JSA, se exempelvis (2013, 2011) och bilaga 4 i prop. 2013/14:100. [133] (2015). [134] (2016). [135] (2010), (2008), (2015), m.fl. (2013), (2008), (2016), (2011), SOU 2011:11. [136] (2016). [137] (2016), s. 58. [138] /16:1, prop. 2016/17:1 och 2017:660. [139] SOU 2013:25. [140] (2015). [141] m.fl. (2015). [142] Prop. 2011/12:100, bilaga 5. [143] (2014b). Laun (2012) visar att sysselsättningen ökade när det förstärkta jobbskatteavdraget infördes och arbetsgivaravgifterna sänktes. [144] 2017:670 och 2017:681. [145] (2017a) och SCB (2017h). [146] Tillväxtsiffror från SCB (2017j), statistik över koldioxidutsläpp från SCB (2017h) och (2017a). [147] Se WMO (2016) för temperaturdata. [148] Källa (2017d). [149] Prop. 2017/18:1. [150] (2014b). [151] 2017:667. [152] Se (2017c) för statistik kring import av avfall. [153] 2015:1434. [154] SCB (2017k) och egna beräkningar. [155] (2014). [156] (2017b, 2014) och egna beräkningar. [157] (2017a). [158] Se exempelvis Jaffe m.fl. (2000). [159] BIL (2017). [160] Egna beräkningar. [161] (2013). [162] (2014), (2014b). [163] 2016:559. [164] 2017:705. [165] Se Energimyndigheten (2016a) för en analys av graden av överkompensation. [166] Enligt 2017:1220 skulle förslaget om att skattebefria den el som används av elbussar innebära en kostnad om . Den låga kostnaden är resultatet av att det finns få elbussar. Av försiktighetsskäl antas att detta antal kan komma att öka relativt snabbt , varför skatteutgiften också ökar. Kostnaden för att utöka skattenedsättningen för är svårbedömd. Skatteutgiften för nuvarande nedsättning bedöms uppgå till i storleksordningen . En konservativ bedömning av de två förslagens samlade offentligfinansiella effekt är att den kan uppgå till . [167] SOU 2013:84. [168] 2017:1515, egna beräkningar. [169] 2017:1217. [170] 2017:435, egna beräkningar. [171] Se exempelvis (2015b) för resonemang kring koldioxid- respektive energiskatten som styrmedel. [172] 2017:677. [173] Egna beräkningar. [174] Regeringens sänkning av skatten, , bedöms leda till en nettokostnad om (prop. 2016/17:141). bedöms utbyggnadspotentialen vara stor, vilket riskerar att leda till högre kostnader framöver. Av försiktighetsskäl avsätter för att helt ta bort skatten och öka gränsvärdet. [175] (2016b). [176] Kemikalieinspektionen (2013). [177] Kemikalieinspektionen (2013). [178] Wilcox m.fl. (2015). [179] (2016). [180] Internationella erfarenheter tyder på en mycket hög elasticitet. (2016) gör dock poängen att internationella exempel ofta rör länder där priset på påsar tidigare varit 0. Även Dikgang m.fl. (2012) för ett kortare resonemang kring detta och att utvecklingen i sådana länder, särskilt på kort sikt, kan överskatta elasticiteten. I tar affärer generellt betalt för plastpåsar varför den psykologiska effekten av att höja priset kan antas vara lägre. När Systembolaget höjde priset på sina påsar , från till , sjönk förbrukningen . Detta kan dock antas underskatta elasticiteten då de aktuella påsarna kan upplevas fylla ett specifikt syfte som är svårt att ersätta med andra typer av påsar. Alla uppskattningar av priselasticiteten är behäftade med stor osäkerhet. Av försiktighetsskäl antar att ett pris om leder till en minskad användning om samt att hela denna konsumtionsminskning sker år ett. Det implicerar en elasticitet om 1, till skillnad från implicita antagande om att elasticiteten, givet ett pris på , är ((40–80)/((40+80)/2))/((5–2)/((5+2)/2))=0,78. Det är möjligt att elasticiteten skiljer sig markant från detta antagande, varför effekten av införandet av skatten behöver följas noggrant. [181] Beräkningarna är konservativa på främst följande fyra sätt. För det första används enbart uppskattningar av konsumtionen av tunna plastbärkassar, då uppskattningar av konsumtionen av tjocka plastbärkassar saknas. För det andra antas en högre elasticitet än hos (2016). För det tredje antas konsumtionsminskningen realiseras fullt ut ett. Och för det fjärde dras intäkten ned schablonmässigt för att kompensera för minskad konsumtion . Källa till beräkningarna är 2016:1334 och egna beräkningar. [182] Trafikanalys (2017). [183] 2017:1234, egna beräkningar. [184] SOU 2017:13. [185] Egna beräkningar. [186] Egna beräkningar. [187] 2017:895. [188] Egna beräkningar. [189] 2017:854. [190] Östh (2015). [191] ESV (2014). [192] ESV (2014). [193] Statskontoret (2016). [194] SOU 2017:1. [195] SCB (2017i). [196] För statistik över kvadratmeter per anställd, se 2015:2118. [197] 2017:1377, 2017:1381 och egna beräkningar. Alla myndigheter under utgiftsområde 4, 6 och 7 undantas från den nedsatta PLO-uppräkningen. Detsamma gäller anslagen 1:1 och 1:2 på utgiftsområde 22. [198] Rogberg (2017). [199] Skolinspektionen (2017). [200] (2009). [201] Överenskommelse mellan Socialdemokraterna, om ytterligare åtgärder i den operativa förmågan i krigsförbanden och säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. [202] (2007). [203] Se (2014) för resonemang kring vilka institutioner som kan förklara sysselsättningsgapet mellan inrikes och utrikes födda. [204] (2015). [205] Arbetsförmedlingen (2017b). [206] (2016), (2016a) och (2016) är alla av åsikten att utbildning inte räcker. [207] (2016) studerar minimilönebettet på ett antal avtalsområden. [208] Skedinger (2011b) diskuterar effekten av anställningsskydd på marginalgrupper. [209] Aiyar m.fl. (2016). [210] (2017), prop. 2012/13:63, egna beräkningar. [211] (2017a). [212] 2017:786, 2017:1295, egna beräkningar. [213] Ett exempel på detta är det lokala Region (TRIEC) ”mentoring partnership”. Programmet letar upp och tar emot mentorer inom en profession som ska ge av sin tid på att hjälpa en invandrare som har kvalifikationer inom samma profession och ska söka jobb inom professionen i .