mot · H5023741 · 2017-10-05 00:00:00 — När internethandeln ökar, blir behovet av servicepunkter än större, då alla kan handla från nätet och få sina paket levererade till närmsta utlämningsbud eller till och med direkt hem. Det innebär att betydelsen av fungerande vägar för transporter från Postnord och andra fraktfirmor även fortsättningsvis är stor. Vilket gör att också andra postleveranser bör fortsätta fungera med övernattbefordran. ser fram emot att en proposition för en ny postlag kommer till stånd, då oron kring Postnords organisation och finansiering på koncernnivå även påverkar den svenska delen av bolaget. De regionala flygplatserna i har en stor betydelse för att kommunikationerna med och andra orter runtom i och ut i världen ska fungera. Att kunna delta på ett möte i huvudstaden eller ute i landet och sedan kunna åka tillbaka är viktigt för de företag och organisationer som har anställda och förtroendevalda som behöver närvara. Diskussionen om framtid och eventuella planer på nedläggning har inte enbart skapat stor oro för näringslivet utan även för kommuner runtom i landet som är rädda för att tappa kompetens och arbetstillfällen på orten. Att ha tillgång till en flygplats inom rimligt avstånd kan också ha stor betydelse för placeringen av ett bolags verksamhet. Frågan om framtid är således inte en viktig fråga endast för , utan för hela landet. När diskussionen nu lugnat sig om framtid, krävs en utveckling av möjligheter att utöka antalet starter och landningar. är det enda land i som delar upp ägandeformerna för flygplatserna, där staten äger de som kan generera vinst medan i huvudsak kommuner får ombesörja driften av de olönsamma. Svenska staten har genom Swedavia valt att behålla och bolagisera de stora flygplatserna som främst finns i storstadsområdena. Här finns högre omsättning och därmed lönsamhet. De statliga flygplatserna gör också stora vinster . De mindre icke-statliga flygplatserna ägs främst av kommuner med stöd av landsting och regioner. De finns i hela landet och är oerhört viktiga för kommuner och regioner men har inte möjlighet till samma höga omsättning och därmed svårare att gå med vinst. Detta system skapar risker då enskilda kommuner inte kan säkra nationella tillgänglighetsambitioner eller visionen att hela ska leva. Detta innebär att redan hårt pressade flygbolag ser mer lönsamhet på linjer mellan storstäder eller från så kallade navflygplatser som eller . De icke-statliga flygplatserna har svårt att skapa egna konkurrensfördelar. Detta riskerar att stora delar av går miste om den tillväxt som kommer genom ökad turism, möten och evenemang samt arbetspendlande. Det förtjänar att påpekas att ambulansflyg använder de regionala flygplatserna. Skulle inte dessa hållas öppna skulle transporttiden förlängas väsentligt för exempelvis organdonationer, för tidigt födda barn eller svårt sjuka patienter. Vid i stort sett alla regionala flygplatser sker flygverksamhet som är ett direkt stöd till samhället. Det sker i form av ambulansflygningar som nämns ovan, basering eller flygningar med kustbevakning, tull eller polis, frivilliga och brandflyg. Flera flygplatser är också nav för unika nationella verksamheter. Till exempel sker alla humanitära internationella hjälpsändningar från Airport. Från utgår Lantmäteriets nationella fotoflygningar. Vid sker huvuddelen av all nationell pilotutbildning för linjetrafik. Vid Airport görs alla provflygningar för stridsflygplanet . Allt detta är exempel på unika nationella verksamheter som säkerställs av lokala finansiärer. I nationell krigsplanläggning och beredskapsplanering måste de regionala flygplatserna inkluderas. Behovet av offentlig finansiering av infrastrukturinvesteringar kommer på grund av höga fasta kostnader att variera efter flygplatsens storlek och normalt alltid att vara större för mindre flygplatser. Under rådande marknadsförhållanden har ansett att flygplatser med en volym av upp till 200 000 passagerare kan sakna möjlighet att täcka en stor del av sina kapitalkostnader. Flygplatser med färre än 50 000 passagerare kan då behöva stöd på både lokal, regional och nationell nivå för att klara verksamheten. En möjlig organisation skulle kunna vara att staten säkerställer drift av brand- och räddningstjänst, tull, polis, säkerhetskontroll, snöröjning (möjligen flygtrafikledning) – alla områden som är avgörande för att bedriva flygverksamhet och som EU kallar icke-ekonomisk verksamhet. Dessa för flygplatsen vitala delar kunde finansieras av staten medan övrig drift skulle kunna drivas av en lokal/regional aktör. En sådan konstruktion skulle troligtvis accepteras av . Liknande arrangemang finns i andra länder som exempelvis , och de baltiska länderna. Detta bör utredas. Mot bakgrund av de återkommande förslag som på olika sätt hotar de regionala flygplatsernas existens, måste insatser göras från statlig nivå för att jämställa villkoren för de regionala och statliga flygplatserna. Förslaget från regeringen om införande av en flygskatt tillbakavisas av . Nej till nationell flygskatt En nationell flygskatt, som regeringen föreslår, vore skadlig för svensk ekonomi. Nästan samtliga remissinstanser dömer ut denna nationella flygskatt och anser den vara skadlig för svensk tillväxt. En sådan skatt blir i praktiken en straffskatt på dem som är mest beroende av flyg. Nationell flygskatt har införts i andra europeiska länder men dragits tillbaka eftersom den äventyrar arbetstillfällen, fördyrar resande och transporter samt slår ut regionala flygplatser. Klimathotet, som flygskatten är tänkt att avhjälpa, är globalt och behöver globala överenskommelser. Genom EU och den internationella luftfartsorganisationen kan ändamålsenliga åtgärder mot flygets klimatutsläpp genomföras. Genom EU:s påtryckningar har också enats om åtgärder för att begränsa flygets klimatpåverkan. föreslår att aktivt verkar via FN och EU för att ytterligare minska flygets klimatpåverkan på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Dessutom bör mer göras för att framställningen av biobränsle ska öka för samtliga transportslag, inte minst för flyget som kräver stora mängder bränsle. Satsningar på väg- och järnvägsnätet verkar för att en större andel av person- och godstransporter ska gå på järnväg än på väg. Järnvägssystemet står inför ett antal utmaningar. Stora delar av den järnväg som används byggdes för en trafik som var mindre, lättare och långsammare. Därför står vi med ett överbelastat järnvägssystem som alltför ofta drabbas av förseningar eller stopp. När godstrafiken blir försenad kan det innebära stora ekonomiska förluster för den basindustri som finns runtom i landet. För att uppnå en högre flexibilitet och bättre punktlighet för såväl person- som godstrafik krävs bättre förebyggande järnvägsunderhåll samt utökad rälskapacitet för speciellt basindustrin. Utöver vår satsning på drift och underhåll av järnvägen vill vi också öka investeringarna till väg- och järnvägsunderhållet. Detta är en viktig åtgärd för att främja den regionala tillväxten och människors möjligheter att bo och leva i hela landet. För små kommuner på landsbygden är det viktigt att även de mindre järnvägssträckorna ges goda möjligheter att trafikeras. De små järnvägsspårens underhåll bör därför tas i beaktande i infrastrukturplaneringen. Den mest effektiva åtgärden för att radikalt öka kapaciteten för godstransporter och som dessutom ger lägre transportkostnader är möjligheten till längre och tyngre godståg. Genom att också tillåta tyngre och längre lastbilar går det att minska utsläppen som effektiviteten och lönsamheten ökar eftersom längre och tyngre fordon kan frakta mer gods vid ett och samma tillfälle. Att dessa två transportslag kan kombineras genom regionala kombiterminaler för omlastning är viktigt för den regionala utvecklingen. Sjöfartens betydelse för regional utveckling Den maritima näringen liksom har länge drivit kravet på en ”blå skatt” – en tonnageskatt som möjliggör för rederier att betala i efter fasta taxor baserade på storleken på fartygen i den av rederiet ägda flottan. infördes denna skatt och den beräknas ge bättre villkor för den svenska sjöfarten som kommer kunna konkurrera som övriga . Inlandssjöfarten är väl värd att uppmärksamma och utveckla, då bränsleanvändningen för till exempel pråmfartyg bara är en tredjedel av dieselförbrukningen för en lastbil. Några av våra EU-klassade vattenvägar för inlandstrafik är , och . För att Vänersjöfarten ska kunna fungera, krävs att nya slussar byggs i , och . De nuvarande slussarna är utdömda till 2030. Likaså kommer satsningar att behövas i andra farleder och slussar som och med flera orter. Samverkan behöver dock ske mellan de branscher som har de tyngsta transportbehoven för att se den sammanlagda infrastrukturen för transporter och få en mer effektiv användning. Bilen – ett redskap för frihet Bilen är för många en förutsättning för att kunna bo och arbeta där en vill och är för många ett redskap för frihet. måste också de negativa klimateffekterna av vägtrafiken minskas. utgångspunkt är att det inte är bilen som ska bekämpas, utan utsläppen. Därför krävs det långsiktiga och effektiva styrmedel för ökad andel förnybara drivmedel med klimatprestanda, eldrift och effektivare transporter. transportpolitik syftar till att skapa incitament för människor att välja mer miljövänliga alternativ. Det i kontrast till regeringens politik, att bestraffa människor som inte har tillgång till kollektivtrafik inom rimligt avstånd likt de som bor i storstäderna. Skatter på drivmedel ska utformas så att de inte försvårar för vare sig boende eller företagande på landsbygden. vill istället underlätta och förbättra möjligheterna till arbetspendling genom att höja milersättningen för arbetsresor med ytterligare per mil, till totalt /mil. Detta finansieras genom en höjd beloppsgräns för reseavdrag från dagens till . Likaså är det viktigt med en väl utbyggd laddinfrastruktur för elbilar över hela landet. Den vill tillgodose med en ökad satsning på laddinfrastruktur på 125 miljoner, som återfinns i utgiftsområde 22, 2018–2020 och genom en ändring i lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel så att bensinstationer även kan erbjuda el som alternativt drivmedel. Social ekonomi – social sammanhållning Den sociala ekonomin utgörs av verksamheter som primärt har samhälleliga ändamål, bygger på demokratiska värderingar och är organisatoriskt fristående från den offentliga sektorn. Verksamheten bedrivs huvudsakligen i föreningar, kooperativ och stiftelser och har allmännytta eller medlemsnytta som främsta drivkraft. Den sociala ekonomin bidrar till samhällets utveckling på en rad sätt. Den ger förutsättningar för och skolning i demokratiskt beslutsfattande. Den främjar demokratiska värderingar och stärker därmed det sociala kapitalet lokalt och regionalt. Dess verksamhet bidrar till kvalitet i det regionala utvecklingsarbetet. Den bidrar till privata initiativ och entreprenörskap och uppmärksammar, engagerar och stärker grupper som inte sällan står i utkanten av samhället. I har olika typer av föreningar, folkrörelser, frivilligorganisationer, lokala grupper etc spelat en viktig roll för att skapa sammanhållning och identitet lokalt och regionalt. Något som i sin tur bidrar till ökad hälsa och välbefinnande. organiserade arbete med social ekonomi har pågått . Efter en omfattande process, i nära samverkan med den sociala ekonomins företrädare, antog regionutvecklingsnämnden ett program för social ekonomi . Programmet har reviderats 2007, 2011 och 2015. vill ha ett samhälle byggt på tillit mellan människor, något som det sociala kapitalet visar när lokala nätverk byggs för olika ändamål, föreningar växer och ideella krafter samlas. Detta bidrar till en hållbar samhällsutveckling för en större mångfald, jämställdhet, god miljö och näringsverksamheter, och därför behöver alla regioner i landet arbeta för den sociala ekonomins utveckling ur ett strategiskt perspektiv. Ett steg på vägen kan också vara att ta tillvara förslagen i den statliga utredningen ”En palett för ett stärkt civilsamhälle”, som bland annat vill underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva verksamhet för att utvecklas och därigenom bidra till demokrati, välfärd, folkhälsa, gemenskap och social sammanhållning. [1] .