mot · H5023570 · 2017-10-05 00:00:00 — Ökat byggande och fler bostäder ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformering av strandskyddet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformering av riksintressesystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändrade regler för kommunala naturreservat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformering av bullerreglerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de statliga myndigheterna genom regleringsbrev och instruktioner ska bidra till bostadsbyggande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka översiktsplaneringen och begränsa detaljplanekravet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bestämmelserna i den detaljplan som avser utformning av byggnadsverk och tomter i fler fall ska upphöra att gälla när detaljplanens genomförandetid löpt ut, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att byggande på jordbruksmark bör ses över med inriktningen att begränsad bebyggelse ska vara tillåten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ridhus och andra liknande byggnader utanför detaljplanelagt område bör vara befriade från krav på bygglov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för snabbare handläggning av plan- och byggärenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa tidsåtgången för överklaganden av plan- och byggärenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att se över reglerna för bostäders utformning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla tekniska egenskapskrav och utformningskrav vid ny- och ombyggnation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja innovativt byggande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om borttaget startbesked för byggande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändrade regler för tillfälliga bygglov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en större översyn av för att främja ökat byggande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för ökat byggande av studentbostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt harmonisering av byggregler med andra nordiska och europeiska länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att få fram fler serietillverkade bostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den tillåtna ytan för s.k. attefallshus ökas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vilka av de bygglovsbefriade åtgärderna, såsom attefallshusen, som kan undantas från kravet på bygganmälan på samma sätt som friggeboden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att friare hyressättning vid nybyggnation ska utredas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att permanent slopa uppskovstaket för reavinstskatten och att beskattning bör ske först när utträde sker från bostadsrätts- eller villamarknaden, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur reavinstbeskattningen långsiktigt kan sänkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla uthyrning av bostadsrättslägenheter ytterligare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler åtgärder förknippade med inredningen av uthyrningsdelar ska bygglovsbefrias och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om schablonavdraget vid beskattning av uthyrning av bostad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta privatpersoner att äga och hyra ut flera bostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre förutsättningar för att bygga om lokaler till bostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn kring uthyrningspolicyer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta privat förmedling av hyresbostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över bostadsbidragens konstruktion för att minska marginaleffekterna för den som erbjuds arbete samt pröva vilka grupper som ska kvalificera sig för bostadsbidrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra den kommunala hyresgarantin statlig och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om undantag från besittningsskyddet för kommuner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp effekterna av amorteringskravet på hushållens övriga sparande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur regelverket för förvärvsgarantier kan moderniseras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vilken roll den byggda miljön har för situationer av utanförskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att stärka kopplingen mellan infrastruktursatsningar och bostadsbyggande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stadsmiljöutveckling och tillkännager detta för regeringen. I arbete för ett starkare ingår att vi ska ha tillväxt i hela landet. Det kräver att byggandet går enklare och snabbare och att fler kan få sin första bostad. Den stora bostadsbristen har briserat i en akut bostadskris med allvarliga konsekvenser för många delar av samhället, och för många människor. Underskottet på bostäder växer trots högkonjunktur och låg ränta. är därför i starkt behov av en politik för att få fram fler bostäder och för en bättre fungerande bostadsmarknad på både kort och lång sikt. I synnerhet behövs reformer som möjliggör för hushåll med låga inkomster att finna bostad till ett åtkomligt pris eller hyra på acceptabelt avstånd från arbetsmöjligheter. Det krävs om vi ska kunna minska riskerna för hemlöshet, främja integrationen, förbättra förutsättningarna för fler att få arbete och för att fler unga ska kunna flytta hemifrån för att studera. En välfungerande bostadspolitik är avgörande för ett sammanhållet . På en bostadsmarknad måste det finnas bostäder av alla sorter och för alla inkomstnivåer. Där finns hyreslägenheter, småhus, bostadsrätter och ägarlägenheter av olika standard och storlek och i olika lägen. Där finns nybyggda dyrare bostäder liksom enkla hyreslägenheter som möjliggör insteg på marknaden för dem av oss som har lägre anspråk eller den som söker boende för . På en framtida bostadsmarknad behöver ingen tacka nej till jobb eller studier på grund av att det inte går att hitta lämpligt boende. Det finns ett stort och varierat utbud av bostäder med olika upplåtelseformer. Generösa och enkla regler för uthyrning av enskilt ägda bostäder gör det lätt att hitta tillfälligt boende. Både för kortare och . Vi vill se en bostadsmarknad där bostaden är möjliggöraren i människors liv och som utgår från såväl valfrihet som rörlighet och trygghet. Ett sundhetstecken är fungerande flyttkedjor. Det ska vara enkelt att flytta. En flytt ska inte hindras av för höga skatter eller kösystem. Boendestrukturen är alltså inte bara en reflektion av samhällsproblem och utmaningar som utanförskap, skolproblem och sociala problem utan är i mångt och mycket också själva grunden och orsaken till dem. Den är i varje fall anledningen till att det biter sig fast och blir svårt att göra någonting åt om man inte ger sig på grundproblemet – dvs. boendet och boendestrukturen. Utmaningarna på dagens svenska bostadsmarknad spiller över på i stort sett samtliga politikområden. Den är ett socialt problem, som särskilt påverkar nyanlända negativt och utgör ett hinder för en fungerande integration. Den slår direkt mot arbetsmarknadens funktionssätt genom att försvåra för människor att flytta dit jobben finns. Bostadsfrågan har avgörande betydelse för grundläggande ekonomiska stabilitet. Hushållens höga skuldsättning påverkar penningpolitiken och bland andra och har visat att den är det stora makroekonomiska orosmolnet i . Svensk bostadspolitik behöver en tydlig inriktning och måste bygga på förståelse för problemen på svensk bostadsmarknad. Bostadspolitiken bör syfta till en bostadsmarknad i balans. För att åstadkomma detta måste det i byggas 600 000 bostäder enligt . Det innebär att det i genomsnitt behöver byggas 66 700 bostäder fram . Dock menar att huvuddelen av dessa måste byggas , närmare bestämt totalt 322 000 nya bostäder 2017–2020 eller 80 500 bostäder . Dessvärre är långt ifrån detta mål. uppskattar att 72 000 bostäder påbörjas och 74 500 , vilket understiger det prognostiserade behovet för perioden. I jämförelse med resten av EU är de svenska byggkostnaderna högst och antalet påbörjade bostäder, i förhållande till BNP, är lägre än i övriga EU. Byggtakten är mycket hög ur ett svenskt perspektiv, men ändå inte tillräcklig. Den höga byggtakten beror främst på rådande högkonjunktur. Med tanke på den snabba befolkningsökningen de senaste och måste byggtakten även i framtida lågkonjunktur vara hög. Om inte byggtakten kommer ikapp behovet, finns en stor risk för att bostadsbristen kommer att vara ihållande . är på grund av bostadsunderskottet i stort behov av bostadspolitiska reformer, i synnerhet eftersom regeringen har varit mycket obenägen att genomföra reformer. Dels måste det befintliga beståndet nyttjas bättre, dels krävs åtgärder som ger ett ökat byggande. Målet om fler bostäder och en mer välfungerande bostadsmarknad nås inte genom subventioner, reglerade hyror och detaljstyrning, utan genom att riva hinder, effektivisera regelverken och frigöra mer mark att bygga på. Vägen till fler bostäder bör återspeglas i det bostadspolitiska målet. Det bostadspolitiska mål som infördes under alliansregeringen är rimligt sett till forskning och statliga utredningar som belyser betydelsen av fortsatta reformer för en bättre fungerande bostadsmarknad och återspeglar en ambition att fortsätta reformera politikområdet mot mindre detaljregleringar och sänkta trösklar. Den svenska bostadsmarknaden är i grunden dysfunktionell och det behövs ett helhetsgrepp om bostadspolitikens alla delar. vill se en blocköverskridande och därmed långsiktigt hållbar överenskommelse om bostadsmarknadens funktionssätt, som möjliggör bättre tillgång till bostäder för fler. För att undvika att havererade bostadssamtal mellan regeringen och Alliansen upprepas, måste alla deltagande parter vara öppna för reformer. Bättre tillgång till byggklar mark Grundläggande för bostadstillgången är att det finns tillgång till byggbar och byggklar mark. Det finns mycket tillgänglig mark för bebyggelse i hela landet, men en alltför stor andel av den mest attraktiva marken är av flera olika skäl inte tillgänglig. Det rör sig om olika typer av områdesskydd och andra hinder, som inte nödvändigtvis är motiverade. har förslag för hur orimliga begränsningar för byggande ska kunna tas bort. Strandskyddet har trots goda syften varit föremål för omfattande kritik. Markägare upplever sig hindrade att bygga på och använda sin mark. Kommuner hindras att tillåta exploatering av områden som skulle kunna bli lönsamma genom närheten till vatten. Även i områden med stor tillgång till stränder är skyddet mycket starkt. Reglerna upplevs som oförutsägbara och trots ambitionen att öka flexibiliteten utgör strandskyddet en betydande markrestriktion som hindrar byggande av fler bostäder. En större reform av det generella strandskyddet behövs. Inte minst bör landsbygdskommuner kunna skapa boendemiljöer i attraktiva naturområden för att locka till sig nya invånare. Det är ofta svårt att få byggprojekt att löna sig i glest befolkade delar av landet eftersom byggkostnaderna ofta överskrider marknadsvärdena. För att klara ett marknadsmässigt byggande behövs attraktiva boendemiljöer i vackra naturområden. Sådant byggande hindras ofta av strandskyddet. Ett mer flexibelt strandskydd kan även möjliggöra byggande av dyrare bostäder i områden som saknar blandad bebyggelse. vill reformera strandskyddet i grunden, för att uppnå en mer balanserad och flexibel lagstiftning som skyddar stränder och natur där det är som viktigast som de generella markrestriktionerna lättar. Det generella strandskyddet bör därför avskaffas och i stället ska kommunerna kunna peka ut sjöar och vattendrag där strandskydd om respektive utvidgat strandskydd om ska gälla. Huvudregeln ska vara att utvidgat strandskydd endast ska komma i fråga i begränsade fall, då det behövs för att säkerställa strandskyddets syften. rätt att ompröva kommuners beslut om dispens bör också tas bort. Detta då det uppfattas som rättsosäkert. Det blir dessutom en naturlig följd av att kommunerna tar över beslutanderätten avseende strandskyddet. och miljö- och friluftsorganisationernas överklagandemöjligheter bör begränsas. Det bör övervägas om och i sådant fall hur det statliga intresset av strandskyddet ska bevakas när länsstyrelsernas rätt att ompröva dispenser tas bort. Eventuella beslut som innebär ändring av kommunala strandsskyddsbeslut bör fattas av allmän förvaltningsdomstol. I samband med att strandskyddet reformeras bör också otydligheter i lagstiftningen i möjlig mån redas ut så att det blir så enkelt som möjligt för den enskilda markägaren och kommunen att bedöma vad som är tillåtet och inte. Ett sådant exempel är kriterierna för hemfridszonen och tomtplatsavgränsningen. Det ska vara kommunerna som fattar beslut om strandskydd. Generellt strandskydd avskaffas och att strandskydd om respektive utvidgat strandskydd om endast ska gälla för av kommunerna utpekade sjöar och vattendrag. Ett generellt undantag från strandskydd inrättas för små sjöar och vattendrag. Öka flexibiliteten i strandskyddet genom fler dispensskäl och större möjlighet till intresseavvägning i dispensbedömningen. rätt att ompröva kommuners beslut om dispens tas bort. Stärka undantagen inom strandskyddet för areella näringar och även inkludera hästnäringen. Strandskyddslagstiftningen övergripande förenklas. Riksintressen är ett skydd för nationellt viktiga värden och kvaliteter. Det finns ett antal olika kategorier av nationella intressen som kan få denna typ av områdesskydd, med allt från korridorer för planerad infrastruktur till kulturmiljöer. Nationella intressen behöver värnas både för en effektiv markhushållning och för att strategiskt viktiga intressen ska kunna uppfylla sitt syfte på ett bra sätt samt för att skydda känsliga miljöer. För att ett sådant system ska fungera krävs dock att det är effektivt och att områdesskyddet är relevant. Antalet riksintressen har ökat kraftigt . Många riksintressen är i sin nuvarande form inaktuella eller saknar tydligt beskrivna värden, vilket gör att de inte fungerar som underlag för samhällsplanering. Ett riksintresse har inget förfallodatum. Områden som skyddas av riksintresse kan ha fått en helt annan karaktär efter att de pekades ut. Begreppet riksintresse har urholkats. När städer växer måste mer mark kunna bebyggas och den osäkerhet som många riksintressen orsakar för bostadsbyggandet behöver därför åtgärdas. Det är rimligt att se över vilka riksintressen som faktiskt uppfyller sitt syfte och vilka som inte gör det. Bostadsbyggandet är ett betydande nationellt intresse och bör därför i fler fall än få en tydligare prioritet när föreslagen byggnation prövas i förhållande till riksintressen. Riksintressen bör omprövas av staten i samband med att en kommun antar en ny översiktsplan. Om ansvarig myndighet inte aktivt pekar ut området med en aktuell motivering bör riksintresset upphävas. Riksintressena kulturmiljö och friluftsliv bör begränsas för att undvika att samma intresse skyddas av flera nivåer, då det finns goda möjligheter för kommunerna att skydda dessa intressen i den kommunala planeringen. Riksintressen som pekas ut bör dessutom förtydligas och förklaras bättre än . Bostadsbyggandet ges en tydligare prioritet i förhållande till riksintressen. Regeringen, eller en expertgrupp under regeringen, ska ansvara för att utpeka riksintressen. Riksintressen omprövas av staten i samband med att en kommun antar en ny översiktsplan och att riksintresset upphävs om området inte aktivts pekas ut med aktuell motivering. Riksintressena kulturmiljö och friluftsliv begränsas. Riksintressen som pekas ut förtydligas och förklaras bättre än . Ändrade regler kring kommunala naturreservat Att säkerställa tillgången till parker, skog och andra grönområden samt att bevara skyddsvärda miljöer är viktigt för både hälsa och natur. måste det alltid finnas en balans mellan olika intressen. Tyvärr finns indikationer på att inrättandet av naturreservat används som ett verktyg för att hindra bostadsbyggande. Eftersom behöver mer byggbar mark, nära dagens tätorter, för bostadsbyggande kan den snabba tillväxten av främst kommunalt inrättade naturreservat komma att bli ett växande problem. För att undvika att naturreservat bildas på felaktiga grunder bör kommuner bara få inrätta naturreservat med godkännande från regeringen eller av regeringen utsedd myndighet. Dessutom bör tidigare inrättade naturreservat lättare kunna upphävas. Att endast regeringen, eller myndighet som regeringen beslutar, ska kunna inrätta naturreservat. För att en kommun ska inrätta naturreservat ska det ske genom ansökan till regeringen. Att det ska finnas bättre förutsättningar att upphäva naturreservat när det är motiverat. Med tätare bebyggelse och krav på närhet till goda kommunikationer följer också ökat buller. Tack vare modern byggteknik är det möjligt att nå goda ljudnivåer inomhus även i lägenheter nära källor till omfattande buller, exempelvis tågstationer. Dagens riktvärden för utomhusbuller utgör dock ett betydande hinder för bostadsbyggande och orsakar att attraktiv mark lämnas obebyggd. SKL gjorde en undersökning 2013 där av kommunerna ansåg att bullerreglerna hindrar bostadsbyggande. Även om regeringen höjde nivåerna för tillåtet utomhusbuller från trafik, kan vi konstatera att de förändringar som gjorts är otillräckliga. Vi föreslår därför: Koncentrera allt regelverk kring buller till . Höjda gränsvärden för utomhusbuller och att alla typer av buller jämställs (källa till buller ska inte ha betydelse). Möjliggöra för byggnation i bullerutsatta miljöer, exempelvis i närheten av tågstationer, genom bullerservitut. Mer tillåtande regler och planprocess Dagens lagar och regler för bostadsbyggande orsakar förseningar och dyrare byggande. För att lösa den stora bostadsbristen måste detta åtgärdas. har ett antal förslag om hur detta kan göras. Myndigheternas roll för bostadsförsörjningen För att ska komma ur den krisartade bristen på bostäder måste myndigheterna aktivt verka för att bidra till att fler bostäder kommer på plats. Regeringen bör därför genom regleringsbrev och instruktioner verka för att myndigheterna ska bidra till att fler bostäder byggs. Långsiktig reformering av planprocessen – förstärkning av översiktsplanerna och borttagande av detaljplanerna Planering av markanvändning är nödvändig för att skapa förutsättningar för ett långsiktigt hållbart samhälle. Samhällets tillväxt, välfärden och jobben är beroende av att planeringen fungerar väl. När det råder osäkerhet om hur mark får användas eller vad som får byggas ökar risken för investerare och priserna går upp som investeringsviljan går ner. Den rättsosäkerhet som följer av dagens regler för planering och byggande är till nackdel för både stora byggherrar och enskilda fastighetsägare. I jämförelse med många andra länder tar planprocesserna också mycket i . En orsak är att detaljplaner blir mer detaljerade än vad som varit avsikten med . Mycket som skulle kunna regleras övergripande i översiktsplan och i detalj i bygglov har en tendens att hamna även i detaljplaneprocessen. Det behövs förändringar i planprocessen för att både möjliggöra snabbare byggnation och för att minska risken att lagstiftningen används på ett sätt som bromsar byggandet. vill se en förstärkt översiktsplanering och att detaljplanekravet begränsas. När det finns en gällande detaljplan ska bygglov i normalfallet kunna beviljas utan att en ny detaljplan upprättas, under förutsättning att en byggnad inte skiljer sig påtagligt från omkringliggande bebyggelse. Detsamma ska gälla om detaljplan saknas. Åtgärder behöver vidtas för att begränsa tidsåtgången för överklaganden av plan- och byggärenden. I kan antingen en kommun eller en byggherre ta initiativ till ett byggprojekt. Att initiativet kommer från privat håll är väldigt vanligt – i de större städerna är det så i en absolut majoritet av fallen. Byggherren har en lagreglerad rätt att lägga fram ett planförslag och få förslaget prövat av kommunen. Det finns tydliga fördelar med att stärka enskildas möjligheter att skapa förutsättningar för önskvärda exploateringar. Privat initiativrätt för detaljplaner möjliggör att det produceras fler detaljplaner och att processen går fortare. När privata initiativ tas för att ta fram detaljplaner råder sannolikt också högre genomförbarhet. beslutade att uppmana regeringen att införa möjligheten till privat initiativrätt för detaljplaner. Privat initiativrätt bör införas så snabbt som möjligt mot bakgrund av det växande underskottet på bostäder. Därför bör även besluta om en tydlig tidsgräns. Regeringen bör lägga förslag om privat initiativrätt före . Enklare bygga utanför detaljplan Jordbruket är enligt av nationellt intresse och jordbruksmark ska hushållas med. finns det ett stort intresse för byggande i områden med brukningsvärde. Mark- och har avlagt en dom som tydliggör lagstiftningens restriktivitet vad gäller byggande på jordbruksmark. Lagstiftningen får stora konsekvenser för de fall byggande på jordbruksmark ändå är nödvändigt eller prioriterat. Det är inte rimligt att småskaligt byggande på landsbygden försvåras avsevärt och att lämpliga lägen för bostäder förbjuds från att nyttjas när det framstår som mindre betydelsefullt ur livsmedelsproduktionshänseende. Den som exempelvis vill bygga ett hus åt sina barn i nära anslutning till sitt eget bör i regel kunna göra det. Byggande utanför detaljplanelagd mark och på jordbruksmark berör också hästnäringen. Utanför detaljplanelagt område krävs inget bygglov för att bygga ekonomibyggnader för lantbruket. Däremot krävs bygglov för ridhus. Lagstiftningen kring vattentjänster och avlopp lyfts också ofta fram som både komplicerad och ingripande. Befintliga fastighetsägare drabbas när reglerna inte tillåter att icke godkända avlopp åtgärdas och ny bebyggelse stoppas av långtgående krav. förekommer att kommuner blir skyldiga att ordna kommunalt vatten och avlopp trots att många fastigheter redan har godkända anläggningar. Lagstiftningen om byggande på jordbruksmark behöver därför ses över med inriktningen att begränsad bebyggelse ska vara tillåten. Ridhus och andra liknande byggnader utanför detaljplanelagt område bör vara befriade från krav på bygglov.