mot · H5023716 · 2017-10-05 00:00:00 — På kort sikt måste först och främst säkerställas att mottagandet fungerar och är kostnadseffektivt. På medellång sikt krävs genomgripande strukturella reformer av arbetsmarknaden, utbildningssystemet och bostadsmarknaden så att alla människor som ska etableras i har en möjlighet att få ett arbete, egenförsörjning och frihet över sitt eget liv. 6 riktlinjer för den ekonomiska politiken Högkonjunkturen i svensk ekonomi närmar sig sin topp när svensk export lyfts av den starka globala återhämtningen efter finanskrisen. Men de goda tiderna vilar på bräcklig grund. Den internationella konjunkturen innefattar stora risker och den starka inhemska utvecklingen sker mot bakgrund av en ohållbar kombination av minusräntor, hög belåning och stegrande bostadspriser. Med regeringens politik slösas högkonjunkturen bort. Regeringen bedriver en oansvarig löftespolitik som förstärker obalanserna och riskerna för en överhettning, i stället för att använda de goda tiderna för att skapa en hållbar grund för långsiktig tillväxt. föreslår därför i denna budgetmotion kraftfulla strukturreformer, kombinerat med ordning och reda i statsfinanserna. Högkonjunkturen måste utnyttjas för att öka sysselsättningen och tillväxtförmågan i svensk ekonomi, både för att rusta landet för sämre tider och för att undvika att konjunkturen slår i taket och förbyts i överhettning och kris. Första prioritet bör vara att bryta klyvningen på arbetsmarknaden. Gapet växer mellan de som har ett jobb och de som inte har det. 2018 väntas , cirka 300 000 personer, av de arbetslösa ha en utsatt ställning på arbetsmarknaden, det vill säga att de är utrikesfödda, saknar gymnasieutbildning, har en funktionsvariation eller är äldre. Det tar nu för flyktingar att få arbete i . Dessa grupper, som inte får jobb trots en brinnande högkonjunktur, är i praktiken helt avskurna från arbetsmarknaden. ligger sjuktalen på höga nivåer, med många som har psykiskt relaterade diagnoser. Många kommer aldrig in i arbete, många lämnar för att inte komma tillbaka. Risken finns att en ny bidragsberoende underklass växer fram. Vi måste riva de murar som stänger människor ute från arbetsmarknaden. Skiftet i politik måste utgå från att det är de små och växande företagen som stått för fyra av fem nya jobb . Därför måste skatter som straffar entreprenörskap och växande företag sänkas och förenklas, så att återväxten av småföretag är stark i hela landet. Mängden byråkratiska regler behöver minskas för att inte bromsa de nya företagen. Skattekilarna på arbete för de som står utanför ska minska. Arbetsgivaravgifterna för att anställa de som är nya och oprövade på arbetsmarknaden måste ned och det behöver bli billigare för nya småföretag att börja anställa. Inkomstskattesänkningarna för jobb behöver förstärkas ytterligare så att de når alla och är mest kraftfulla för de med lägst inkomster. Det kommer krävas en bred skattereform som förenklar skattesystemet och skiftar skattebördan bort från arbete och till konsumtion och miljöutsläpp. Nyanlända och unga utan gymnasieexamen, som inte får jobb till dagens höga ingångslöner, behöver få en andra chans med en ny anställningsform, där tillåts börja på en något lägre lön, för att kunna öka sin inkomst från låga bidrag och börja göra lönekarriär. behöver fler av de inträdesjobb utan utbildningskrav som finns i grannländer som och . De stela arbetsmarknadsregleringarna gör att företag inte anställer personer som står utanför arbetsmarknaden och att anställda inte vågar byta jobb. Istället bör en modern trygghet bygga på flexibla regler, kombinerat med starkt stöd för vidareutbildning och kompetensutveckling som gör att människor kan ställa om hela yrkeslivet. Arbetsförmedlingen, som inte förmår förmedla jobb och ge arbetssökande rätt kompetenser, bör fasas ut i sin nuvarande form och ersättas av en arbetsförmedlarpeng. Denna peng ska vara resultatbaserad och belöna förmedlare, privata eller ideella, efter deras förmåga att hitta varaktiga jobb åt arbetslösa. De många ineffektiva arbetsmarknadsåtgärderna kan bantas ned till förenklade nystartsjobb som är lätta för arbetsgivaren att hantera. Alla dessa reformer behövs för att bryta utanförskapet och klyvningen på svensk arbetsmarknad och använda högkonjunkturen för att få så många som möjligt i arbete. Klyvningen av svensk ekonomi finns dock inte bara på arbetsmarknaden utan även inom , mellan människor och mellan platser. Det är en klyvning mellan de orter som vunnit på strukturomvandlingen och följt med i den globala uppgången, och de som ställts utanför. Det finns orter på båda sidor av denna klyfta på såväl landsbygden som i städer. Det finns både stora städer och byar på landsbygden där jobben blir fler och dit människor flyttar. Men det finns också bruksorter som inte får tillräckligt många nya småföretag när bruket dragit ned, och förorter som skurits av från stadens ekonomiska framgång. Dessa delar av landet som inte lyfter trots brinnande högkonjunktur är helt beroende av reformer: bättre arbetsmarknad och förutsättningar att starta och driva nya företag. behöver genomgå en verklig upprustning, i synnerhet de eftersatta lokala järnvägsbanorna, och höghastighetsbanorna börja byggas. Enskilda vägar behöver rustas upp och bredband nå alla hushåll i . Regler måste förenklas för att små tjänsteföretag och gröna näringar ska kunna anställa, och för att industrin ska kunna hitta nya vägar att tillvarata kompetens och idéer lokalt. Klyvningen syns också i tryggheten som inte når alla. Många platser i skakas av våldsam gängkriminalitet och en känsla av otrygghet i vardagen. På många platser beivras inte heller vardagsbrott utan människor lämnas i vanmakt av rättssamhället. Polisen har länge lidit av bristfälliga resurser och bristfällig organisation, och krafttag krävs för att vända trenden. Fysisk trygghet från brott och ekonomisk trygghet genom jobb måste gå hand i hand för att bryta onda spiraler. I ett större perspektiv ställer en allt svårare säkerhetspolitisk situation i närområdet och ett ökat terrorhot i alla öppna demokratier krav på en skärpt förmåga i försvaret och terrorbekämpningen. Det är nu hög tid att förstärka försvarskapacitet, så att vi förmår försvara landets gränser. Inte heller tryggheten vid sjukdom och ålderdom fungerar väl trots de goda ekonomiska förutsättningarna. Istället växer de regionala skillnaderna i vård. Genom att många kom i arbete under Alliansen kunde resurserna till välfärden öka trots finanskrisen, något som skilde från många andra västländer. Svensk vård är och förblir av internationell toppklass. Men har tillgängligheten i vården minskat och köerna återigen börjat växa. Det är stora skillnader i tillgänglighet i olika delar av landet och en stor del av svenska folket saknar en fast läkarkontakt. Ungas psykiska hälsa hamnar på undantag när köerna till barn- och ungdomspsykiatrin fortsätter växa i brist på resurser och organisation. Hundratusentals patienter riskerar att se den vårdcentral de själva valt läggas ned, om förbud mot överskott i välfärden införs. För att tryggheten i vården ska återställas måste patienten tillbaka i fokus, kvaliteten komma först och vägen till behandling bli kortare, tryggare och enklare. De reformer Alliansen införde innebar att pensionärer både fick lägre skatt och bättre förutsättningar att fortsätta arbeta högre upp i åldrarna. Men fortfarande har en stor andel av pensionärerna svårt att få vardagen och ekonomin att gå ihop. För att minska klyvningen bör steg tas för att förbättra standarden för pensionärer och i synnerhet de med lägst inkomster, med en förbättring av garantipensionen och sänkt skatt. förutsätter en ekonomi i balans också reformer som skapar en grön tillväxt med minskade utsläpp och gifter i vardagen. Den långsiktiga globala tillväxten är beroende av att vi hanterar klimathotet med en snabb omställning bort från fossil energi, en omställning där kan och bör visa omvärlden hur jobb och tillväxt går hand i hand med snabbt minskade utsläpp. Tyvärr har istället utsläppsminskningarna i planat ut som kraftfulla miljöekonomiska reformer som kan driva på utvecklingen lyst med sin frånvaro. Många hälso- och miljövådliga kemikalier fortsätter att användas och spridas, och hav, sjöar och vattendrag att förorenas. föreslår en omfattande grön skatteväxling, där skatten på utsläpp höjs genom att förorenaren betalar och intäkterna används till att sänka skatten på arbete och företagande. Vi föreslår genomgripande reformer som gör det lönsamt för individen att välja det miljöriktiga alternativet, exempelvis en Grön Bilbonus för att köpa de mest miljövänliga bilarna och bonus för att tanka lastbilar med biobränsle. Dessutom bör starka incitament skapas för att minska gifter, nedskräpning och i synnerhet bottendöden i , där internationellt samarbete är avgörande. Genom sådana reformer kan den gröna omställningen påskyndas med hjälp av ny teknik, innovationer och entreprenörskap, där kan bli världsledande i att skapa nya lösningar. Dagens situation, med en brinnande högkonjunktur som inte rår på klyvningen och obalanserna i samhället, manar till strukturella reformer på arbetsmarknaden, bostadsmarknaden, för skatterna, företagandet och för grön tillväxt. För att skapa jobb och för att öka tryggheten i välfärden och rättsväsendet. Det är dags för ett nytt ledarskap för , som visar en ny väg framåt. 7 Jobb och företagande Svensk arbetsmarknad står just nu inför en unik utmaning. Trots ett mycket starkt konjunkturläge är utanförskapet fortsatt högt, särskilt bland nyanlända och personer med kort utbildning. Klyvningen mellan dem med utbildning och arbete och dem utan förstärks på arbetsmarknaden som matchningen försämras. Mitt i högkonjunkturen och arbetskraftsbristen finns så allvarliga låsningar på arbetsmarknaden att hundratusentals personer i produktiv ålder stängs helt utanför. För att bryta klyvningen av arbetsmarknaden krävs ansvarsfulla reformer med inriktning på jobb och företagande. Efterfrågan på arbetskraft måste fortsätta stärkas, genom att fler företag startas och växer. vill sänka kostnaderna för att anställa, förenkla reglerna för att starta och driva företag samt göra det billigare att investera i växande företag. Utbudet av arbetskraft måste fortsätta att förstärkas. Det ska alltid löna sig att arbeta, varför skatten på låga inkomster måste sänkas och jobbfokuset i trygghetssystemen öka. Matchningen på arbetsmarknaden måste fungera bättre. För detta krävs att det skapas en väg in på arbetsmarknaden för de som stängs ute av höga ingångslöner och höga skattekilar. Det krävs att Arbetsförmedlingen reformeras i grunden genom att släppa in bättre privata och ideella arbetsförmedlare som belönas efter resultat. Det krävs också ökad rörlighet på arbetsmarknaden, och bättre möjligheter till vidareutbildning. Det är grundläggande att utbildningssystemet fungerar och ger människor de färdigheter de behöver för jobb och utveckling. Det gäller såväl teoretiska som praktiska utbildningar. Genomförs inte dessa reformer för jobb och företagande står arbetsmarknaden mycket illa när konjunkturen vänder, med risk för ett massivt utanförskap och framväxandet av en ny bidragsberoende underklass. Det vore socialt och ekonomiskt oacceptabelt. Om ansvarsfulla reformer däremot genomförs kan fler människor komma in på arbetsmarknaden, där de kan börja nya arbetsliv och bidra till varaktig tillväxt i . 7.1 Klyvningen av svensk arbetsmarknad Den svenska arbetsmarknaden är, för vissa grupper och i vissa branscher, i grunden relativt välfungerande. Sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet är högt i en europeisk jämförelse, inte minst bland kvinnor och äldre. Svensk arbetsmarknad är dock tudelad. Särskilt nyanlända och personer med kort utbildning är arbetslösa i högre grad än inrikes födda och personer med hög utbildning. har också EU:s lägsta andel jobb utan utbildningskrav, så kallade enkla jobb. Dessa två fenomen – svårigheterna för marginalgrupper att få ett arbete och bristen på enkla jobb – hänger ihop. En strikt arbetsrätt, höga ingångslöner samt höga skatter gör att de enkla jobben blir färre och gör det svårare för ungdomar och nyanlända att få sitt första jobb. [10] Om inte tudelning bryts riskerar arbetslösheten att permanentas på oacceptabelt höga nivåer. Andelen av de arbetslösa som tillhör så kallade utsatta grupper växer och väntas uppgå till . [11] Det tar 8–innan hälften av nyanlända flyktingar är i arbete. [12] Jämviktsarbetslösheten bedöms hamna på en permanent hög nivå och stiger något framöver, trots av gynnsam konjunktur. [13] Utbildningsresultaten har fallit kraftigt och ligger, trots en svag uppgång i den senaste PISA-mätningen, lägre än i många jämförbara länder. [14] Om inget görs riskerar polariseringen på svensk arbetsmarknad att öka. För att möta denna utveckling krävs en ansvarsfull och jobbvänlig reformpolitik. Den relativt höga svenska sysselsättningsgraden beror bland annat på den jämförelsevis höga sysselsättningen för kvinnor och äldre. Diagram 6 visar sysselsättningen fördelat på åldersintervall i och . Tabell 4 Sysselsättningsgrad i och EU28 baserat på ålder, kön och inrikes/utrikes född, 2016 15–24 år 25–54 år 55–74 år 15–24 år 25–54 år 55–74 år 15–24 år 25–54 år 55–74 år 15–24 år 25–54 år 55–74 år Källa: 2017:1277. Det segment där utmärker sig mest rör personer , där sysselsättningsgrad är högre än OECD-snittet. Diagram 6 Sysselsättningsgrad, procent av befolkningen Anm: ”Min” är det minsta värde som något OECD-land uppvisar, medan ”” är det högsta värde som något OECD-land uppvisar. Källa: (2017a). I tabell 4 jämförs sysselsättningsgraden för människor i respektive EU baserat på kön, ålder och huruvida de är inrikes eller utrikes födda. Tabellen visar att det är framförallt bland personer , såväl kvinnor som män samt inrikes och utrikes födda, som presterar bättre än EU-snittet. har också högre relativ sysselsättning bland kvinnor jämfört med män. Detta gäller såväl för inrikes som utrikes födda samt för unga och äldre. Sämst presterar när det gäller unga och medelålders utrikes födda män. har också ett större sysselsättningsgap mellan inrikes och utrikes födda i alla underkategorier än EU-snittet. De senaste decenniernas stärkta incitament för att arbeta har bidragit till denna höga sysselsättningsgrad. Men arbetsmarknaden har också stora utmaningar. Klyvningen – så ser den ut Andelen av de arbetslösa med utsatt ställning på arbetsmarknaden, definierat enligt Arbetsförmedlingen, är stor och ökande. Svensk arbetsmarknad stänger helt enkelt ute vissa människor i hög grad. I takt med att antalet människor i dessa grupper ökar, tilltar också risken att arbetslösheten permanentas på en hög nivå. En viktig anledning till den ökande andelen med utsatt ställning är den dåligt fungerande jobbintegrationen för nyanlända. efter bosättning är sysselsättningsgraden extremt låg. Det tar 8–innan hälften av nyanlända flyktingar förvärvsarbetar, och det tar innan de är helårs- och heltidsanställda. [16] Som visat är av de inrikes födda fast heltidssysselsatta, medan enbart av de utomeuropeiskt födda är det. Diagram 7 Förvärvsfrekvens för flyktingar efter vistelsetid, 20–64 år Avser personer som invandrade åren 1997–2015. Heldragen linje är medel medan de streckade linjerna utgör min och max. Källa: SCB (2017a). Människor med kort utbildningsbakgrund har också klart högre arbetslöshet och lägre sysselsättning än personer med längre utbildningsbakgrund. Diagram 8 Arbetslöshet baserat på utbildningsbakgrund , procent av arbetskraften Källa: SCB (2017b). Ett annat sätt att belysa det faktum att svensk arbetsmarknad är polariserad och inte är inkluderande är att studera sysselsättningen baserad på befolkningens färdigheter. PIAAC-undersökning uppskattar befolkningens färdigheter i bland annat läsförståelse och matematik. Diagram 9 visar hur sysselsättning och lön varierar med bedömda färdigheter i läsförståelse Diagram 9 Sysselsättningsgrad och lön efter läsfärdighetsnivå Not: Med medianlön avses köpkraftsjusterade USD . Källa: (2013a). Den svenska lönestrukturen är mycket sammanpressad. Människor med lägre färdigheter, i exemplet ovan gällande läsförståelse, får inte ett jobb med lite lägre lön; de får inget jobb alls. [18] vet vi att vissa av de nyanlända har färre och/eller lägre färdigheter än inrikes födda. De talar i regel heller inte svenska. Därtill vet vi att dessa skillnader kan underskattas vid en rak jämförelse mellan inrikes och utrikes föddas utbildningsnivå. Utbuds- eller efterfrågeproblem? Sysselsättningsgraden avgörs i ett första steg av arbetskraftsdeltagandet. Människor måste vara villiga att jobba för att kunna komma i arbete. Här ligger väl till, med ett högt arbetskraftsdeltagande i stora grupper. och Alliansen genomförde här viktiga reformer för att öka utbudet av arbetskraft. Exempel på sådana reformer är jobbskatteavdraget och reformerade transfereringssystem. Arbetskraftsutbudet är relativt högt även för personer som anses stå långt från arbetsmarknaden, i bemärkelsen att deras sysselsättningsgrad är låg och deras arbetslöshet hög. I diagram 10 visas arbetskraftsdeltagandet för inrikes respektive utrikes födda. Arbetskraftsdeltagandet bland utrikes födda har ökat och är nu relativt nära inrikes föddas arbetsutbud. Diagram 10 Arbetskraftsdeltagande 15–, procent av befolkningen, trendvärde Källa: SCB (2017c). Mer måste göras för att stödja arbetskraftsdeltagandet i ett antal grupper. Inte minst gäller det nyanlända kvinnor. För dessa är ett borttaget vårdnadsbidrag samt begränsningar av retroaktivt uttag av föräldrapenning viktiga reformer. För nyanlända generellt är mer jobbfokuserade transfereringar rimliga reformer. förefaller det som om skillnaden i sysselsättning mellan exempelvis utrikes och inrikes födda inte främst drivs av skillnader i arbetsutbudet – inrikes och utrikes födda står till arbetsmarknadens förfogande i ungefär lika stor utsträckning – utan har sin grund i svårigheter för utrikes födda som vill arbeta att finna ett jobb. Den svenska lönestrukturen är mycket sammanpressad, även i jämförelse med likartade länder i . Enligt SCB:s lönestrukturstatistik var, , den 10:e lönepercentilen , den och den . [23] Hälften av de anställda tjänar alltså i heltidsjusterade termer. av de anställda ligger mindre än ca ifrån varandra. står en stor grupp helt utanför arbetsmarknaden. En stor anledning till den sammanpressade lönestrukturen är de höga svenska ingångslönerna. Det finns relativt starkt stöd inom nationalekonomisk forskning för att detta påverkar sysselsättningen hos marginalgrupper negativt. Not: SE1 avser , utan yrkesvana. SE2 avser hotell- och restaurang, utan yrkesvana. SE3 avser detaljhandel, utan yrkesvana. Källa: (2016a). I grunden måste en persons förväntade produktivitet stå i relation till kostnaden för att anställa personen i fråga. Är kostnaderna för höga blir det olönsamt att anställa. För höga ingångslöner gör att personer med låg och/eller osäker produktivitet missgynnas. Resultatet av höga ingångslöner och höga skatter för att anställa är att enbart relativt högproduktiva arbeten klarar av att ta sig över det prisgolv som de höga lönekostnaderna medför. Resultatet är att har EU:s lägsta andel av jobb utan utbildningskrav. Skillnaden är särskilt markant jämfört med länder på liknande utbildnings- och välfärdsnivåer, som , och , som har mycket högre andel jobb utan utbildningskrav. Diagram 12 Andel enkla jobb, procent av det totala antalet jobb Källa: (2017a). Detta är ytterligare ett tecken på att det finns få vägar in till svensk arbetsmarknad för personer med lägre produktivitet. Slutsats: Efterfrågeunderskott på arbete till följd av höga ingångslöner och få ”enkla” jobb Mycket har redan gjorts för att stärka arbetskraftsdeltagandet genom sänkta inkomstskatter för låga inkomster och ett ökat jobbfokus i de aktuella transfereringssystemen. Då arbetskraftsdeltagandet är förhållandevis högt även bland marginalgrupper finns det skäl att tro att sysselsättningsgraden för lågproduktiv arbetskraft främst begränsas av låg efterfrågan, till följd av höga ingångslöner. Att har höga ingångslöner och få jobb utan utbildningskrav är ytterligare tecken på att arbetstillfällen och personalkategorier som hade kunnat komma människor med låg eller osäker produktivitet till del, har prisats bort. För att minska klyvningen av arbetsmarknaden och öka marginalgruppers möjlighet att komma i arbete finns två huvudsakliga strategier. För det första kan dessa personers produktivitet ökas och osäkerheten om deras produktivitet minska, genom exempelvis utbildningssatsningar. För det andra kan kostnaden för att anställa dessa grupper sänkas, genom lägre ingångslöner och/eller sänkta skatter och avgifter. Dessa strategier står inte emot varandra. Tvärt om behövs såväl utbildningsinsatser som sänkta kostnader för att öka sysselsättningen i de aktuella grupperna. Alternativ lösning: utbildning En rimlig reaktion på observationen att vissa personer verkar ha för låg eller osäker produktivitet för att vara anställningsbara till rådande löne- och skattenivåer är att försöka öka dessa människors produktivitet genom utbildningsinsatser. Sådana insatser är välbehövliga, men troligen otillräckliga. Av deltagarna i etableringsuppdraget hade knappt hälften högst förgymnasial utbildning. Att via utbyggda utbildningsinsatser höja alla dessa personers utbildningsnivå till motsvarande gymnasie- eller högskolekompetens är inte realistiskt. Därtill är det viktigt att ha i åtanke att produktivitet inte alltid står i proportion till formell utbildning. Det föreligger inte heller något stabilt och långsiktigt samband mellan utbildningsnivå, mer specifikt produktivitet, och arbetslöshet. [26] Arbetslöshet avgörs, förenklat, av hur löner och produktivitet står i relation till varandra, inte till produktivitetens absoluta nivå. Utbildning är i den bemärkelsen viktigt främst för att skapa möjligheter för högre produktivitet och högre inkomster, vilket är viktigt men inte nödvändigtvis minskar arbetslösheten. Diagram 13 Deltagare i etableringsuppdraget baserat på utbildningsnivå, Källa: Arbetsförmedlingen (2017b). Att personer med kort utbildning klarar sig allt sämre på svensk arbetsmarknad – arbetslösheten för personer med högst förgymnasial utbildning har ökat från år – tas ofta till intäkt för att utbildning har blivit allt viktigare för att klara sig på arbetsmarknaden. Man bör dock ha i åtanke att gruppen med högst förgymnasial utbildning har förändrats drastiskt . Antalet inrikes födda personer med högst förgymnasial utbildning har minskat med , från 617 000 till 302 000 personer. har antalet utrikes födda med högst förgymnasial utbildning ökat, från 165 000 till 214 00. Ökningen av arbetslösheten i gruppen förgymnasialt utbildade kan i hög grad förklaras av att utrikes föddas arbetslöshet ökat som deras andel av gruppen har ökat. [27] För inrikes födda utan gymnasieexamen har arbetslösheten till och med sjunkit , från . Andelen av gruppen med högst förgymnasial utbildning som utgörs av utrikes födda har fördubblats, från . har arbetslösheten för de utrikes födda inom denna grupp ökat från . Det finns alltså anledning att tro att det inte enbart är den formella utbildningsnivån, eller ökade krav på svensk arbetsmarknad, som driver siffrorna, utan att det i gruppen av lågutbildade finns många utrikesfödda som generellt har det svårt på arbetsmarknaden. Diagram 14 Arbetslöshet baserat på utbildningsbakgrund, 25–, andel av arbetskraften Källa: 2015:715, 2016:919, 2017:1258 samt egna beräkningar. Tabell 5 Dekomponerad förändring av arbetslösheten inom gruppen med högst förgymnasial utbildning, 25–64 år Förändring inrikes föddas nivå –0,5 Förändring utrikes föddas nivå Källa: 2015:715, 2016:919, 2017:1258 samt egna beräkningar. Mot bakgrund av detta är det rimligt att tro att utbildningssatsningar kommer att behöva kompletteras med fler vägar till jobb. Utbildning och jobb står heller inte mot varandra.