mot · H4023618 · 2017-02-15 00:00:00 — För att underlätta och främja livsmedelsexporten vill vi förenkla för livsmedelsföretag att exportera och marknadsföra sig i andra länder. Vi vill ge Business ett tydligare främjandeuppdrag för att förenkla för livsmedelssektorn att ta sig in på nya och befintliga marknader. För att lyckas med detta behöver kompetensen inom livsmedel förbättras på myndigheten, och näringen behöver få en tydligare position i marknadsföringen av . Många livsmedelsföretag upplever svårigheter med att exportera varor, och vi vill att Business ska tillhandahålla information till livsmedelsföretag om tillvägagångssätt liksom om potential och mervärdet i att förädla produkter för export. vision för Matlandet 2.0 En stark och levande livsmedelsindustri är mycket viktigt för att hela ska leva. Primärproduktionen är platsbunden och lantbruksföretagen är därför centrala för många landsbygdskommuner när det gäller att skapa arbetstillfällen och skatteintäkter. Även förädlingsindustrin återfinns i hela landet; av de anställda i livsmedelsindustrin har sin arbetsplats i en kommun med färre än 25 000 invånare. Matturismen är i hög grad kopplad till landsbygden, när turister från både och utlandet vill se och uppleva svensk matkultur i sin rätta miljö. anser att hela ska leva och att människor ska kunna bo och verka i hela landet. Konsumenter som efterfrågar god och hållbar mat över hela vårt land, vilket gör att även handel och distribution spelar en nyckelroll i livsmedelskedjan. Att skapa förutsättningar för en stark livsmedelskedja har således stor betydelse för att skapa jobb och tillväxt i , både och . För att ta till vara fulla potential som ett matland måste fokus vara på att skapa en innovativ, hållbar och lönsam livsmedelskedja. Alla företag i livsmedelskedjan, från lantbruk till besöksnäring, måste ha konkurrenskraftiga villkor. Utan starka och livskraftiga livsmedelsföretag kan visionen om en ökad livsmedelsproduktion aldrig nås. möjlighet att profilera sig som ett matland och skapa ökade intäkter i livsmedelskedjan ligger också i att hitta och kommersialisera de affärsmöjligheter som finns, både i och i världen när det gäller hållbar och innovativ mat. ser ett antal brister i den livsmedelsstrategi som regeringen presenterat. Att finns med i flera delar är bra, men sett till att utredningen presenterades skulle en hel del av utredningens förslag redan ha genomförts. Vi beklagar att regeringen inte tagit ett bredare grepp kring hela livsmedelskedjan i sin livsmedelsstrategi och därigenom dragit ut med att genomföra . anser också att den handlingsplan som regeringen presenterade på 40 punkter inte är tillräckligt ambitiös för att på allvar ska kunna börja vända trenden och bygga en livsmedelskedja som är hållbar, innovativ och lönsam. Vi ser således ett stort behov av att tydliggöra vilka konkreta steg och åtgärder som behöver tas för att nå de livsmedelspolitiska målen. Den svenska livsmedelskedjan kan och bör bidra till att uppnå FN:s globala Agenda 2030-mål. Detta bör även vara en målsättning för alla delar i kedjan. Det är en möjlighet för som matnation och med livsmedel av hög kvalitet, säkerhet, djurskydd och miljöhänsyn att exportera produkter och kunskap till andra länder. Svenska livsmedel kan bidra till att trygga den inhemska livsmedelsförsörjningen liksom den globala. Med forskning och förädling kan vi utveckla och exportera näringstäta råvaror som går att odla i områden med sämre odlingsmark som kräver mindre resurser, såsom vatten. Forskning och förädling bör vara riktade mot att möta framtidens behov av innovationer från lokal till global nivå liksom att möta konsumenters efterfrågan. För att den nationella livsmedelsstrategin ska ge tydliga resultat och få effekt i myndigheter och branschens verksamheter behövs en tydlig struktur för uppföljning och utvärdering, vilket dessvärre saknas i regeringens proposition. Regeringen har tillsammans med och allianspartierna kommit överens om fyra långsiktiga mål. anser dock att dessa långsiktiga mål måste kompletteras med prioriterade etappmål för att tydligare kunna prioritera åtgärder och kunna nå önskade resultat till 2030. Målperioden till behöver således delas upp i flera strategiperioder, 2017–2020, 2021–2025 samt 2026–2030. Efter avslutad strategiperiod bör en kontrollstation genomföras för att utvärdera hur arbetet mot de långsiktiga målen fortskrider. Vid varje kontrollstation bör regeringen återkomma till med en skrivelse för att ska kunna följa regeringens arbete med måluppfyllnaden. Med kontrollstationens resultat som grund utarbetas sedan nya etappmål för nästa strategiperiod, och på så sätt säkerställs att regeringen prioriterar de mest akuta och relevanta åtgärderna. För att lyckas med livsmedelsstrategin krävs också en tydlig organisation med ansvarsfördelning där det tydligt framgår att alla myndigheter som på olika sätt hanterar livsmedelskedjan ska arbeta stödjande och säkerställa att målen nås. 1 Strategiskt område – Regler och villkor 1.1 Prioriterat etappmål till 2020: Regelbördan och kostnadsbördan för företag i livsmedelskedjan minskar (SOU 2015:15), som tillsattes av alliansregeringen, satte fingret på ett antal viktiga åtgärder som behöver genomföras för att stärka konkurrenskraften i primärproduktionen. En del av dessa förslag tas upp i regeringens livsmedelsstrategi. Få omsätts dock till handling i regeringens handlingsplan, vilket är mycket oroande sett till att konkreta åtgärder behövs här och . Men för att få en stark livsmedelsproduktion i måste konkurrenskraften i hela livsmedelskedjan stärkas. Företagen i förädlingsindustrin pekar ut ett antal områden som hämmar svensk förädlingsindustris konkurrenskraft. De lyfter fram höga arbetskraftskostnader, höga skatter och avgifter samt byråkrati och regelkrångel som viktiga delar för politiken att ta tag i. Samma områden lyfter även företag inom besöksnäringen fram. ser därför att områdena sänkta kostnader och regelförenklingar är mest prioriterade att ta tag i för att stärka företagen inom livsmedelsbranschen. Livsmedelsbranschen i har fantastiska möjligheter att växa. Det kan handla om allt från nya små innovativa livsmedelsföretag till lantbrukaren som tillverkar sund och säker mat. De gröna näringarna är på många sätt grunden för verksamheter, aktivitet och möjligheten att bo på landsbygden. Landsbygden bidrar med värden och produkter till hela landet såsom sunda och säkra livsmedel och grön och förnybar energi. tycker därför att det är viktigt att vi underlättar för allt företagande inom livsmedelskedjan genom att sänka kostnader och minska regelkrånglet. Prioriterade åtgärder för att nå etappmålet är: För att stärka det svenska lantbrukets konkurrenskraft och möjlighet att fortsätta att skapa mat, jobb och miljövärden i måste kostnadsläget för svenska lantbrukare sänkas. Det behövs åtgärder som ger pengar på gårdsnivå här och . vill därför se en ökad återbetalning av dieselskatten med totalt mer än regeringens nuvarande återbetalning. Då regeringen indexerat dieselskatten anser vi att regeringen även måste indexera återbetalningen för att lantbrukarna inte ska tappa konkurrenskraft. Det skulle medföra ca i lägre skattekostnader 2017 för svenska lantbrukare. Då lönsamheten för många mjölkbönder varit mycket ansträngd och många mjölkföretagare tvingats gå i konkurs anser att akuta åtgärder behöver vidtas för att stärka lönsamheten för svenska mjölkföretagare. Därför vill slopa arbetsgivaravgiften för mjölkbönder, vilket skulle innebära en kostnadssänkning på ca för mjölksektorn. ser med oro på de signaler som regeringen skickar när det gäller nya skattepålagor på lantbruket. lyckades regeringens planerade handelsgödselskatt stoppas tack vare en centerpartistisk motion, men trots detta har regeringen återigen flaggat för återinförd handelsgödselskatt men även ökad bekämpningsskatt och skatt på avstånd såsom kilometerskatt. Om regeringen menar allvar med att vilja stärka konkurrenskraften för svenskt lantbruk borde regeringen därför utlova ett stopp för ytterligare punktskatter på svenskt lantbruk under den första strategiperioden till . Livsmedelsföretagens konkurrenskraft är helt beroende av fungerande transporter, och därför skulle en kilometerskatt skada svenskt näringsliv hårt. vill därför säkerställa att konkurrenskraften inom livsmedelssektorn inte urholkas genom införandet av en vägslitageskatt eller avståndsbaserade avgifter. För att kunna producera livsmedel är det viktigt att fastighetsägaren kan bruka sin mark. Om staten gör anspråk på mark är det därför viktigt att se över fastighetsägarens rätt till ersättning. Ett tydligt exempel är vid bildande av vattenskyddsområden, när livsmedelsproduktionen avsevärt försvåras och det inte längre går att odla mat. Även belyste problematiken med ersättning vid bildande av vattenskyddsområden. Att skydda dricksvattenförsörjningen är centralt för , men vi delar mening om att ersättningsformerna vid vattenskyddsområden måste utredas vidare. Förutsättningarna för odling av specialgrödor har försämrats i samband med minskad tillgång på växtskyddsmedel för att skydda grödan mot angrepp och konkurrerande ogräs. Ojämlika spelregler som dessa hämmar konkurrenskraften bland svenska livsmedelsproducenter, och därför vill vi se att Kemikalieinspektionen använder sig av ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel som huvudprincip. Skydd för miljö och hälsa ska vara grunden men hänsyn bör tas till behov samt hur andra EU-medlemsstater förhåller sig till växtskyddsmedel för att skapa konkurrensneutrala förutsättningar inom det svenska jordbruket. För att stärka tillgången på bra grödsorter med exempelvis egenskaper som högre avkastning, bättre växtnäringsupptag eller torkresistens måste dagens lagstiftning förändras. Lagstiftningen kring växtförädling bygger på förädlingsmetod där vissa sorter som förädlats med genteknik inte är godkända för odling medan andra sorter som har samma egenskaper men som framställts via traditionell växtförädling är godkända för odling. ser att detta regelverk hämmar lantbrukets utveckling, och vi vill därför att lagstiftningen ändras så att den bygger på egenskaper framför förädlingsmetod. Ekologisk mat är en växande konsumentmarknad, och för varje importerad ekologisk produkt som skulle kunna ha varit svenskproducerad har svensk livsmedelsproduktion gått miste om en affär. Men medan regeringen väljer vägen att politiskt styra utbud och efterfrågan av ekologiska produkter anser att detta är något som marknaden själv ska styra. Vi anser att det är mer relevant att undersöka varför svenska ekologiska producenter inte kan hävda sig gentemot ekologiska produkter från utlandet. I grunden menar vi att det handlar om en konkurrenskraftsfråga, och det är här fokus bör läggas. ambition är att svenskproducerad ekologisk mat ska öka sin andel av den ekologiska marknaden i . För att kartlägga vad som skulle kunna åtgärdas för att förbättra konkurrenskraften för ekologiska producenter behövs en konkurrenskraftsutredning. Svenska livsmedelsproducenter är världsledande på djurhälsa, har en restriktiv användning av antibiotika i djurhållningen och producerar mat på ett klimatsmart och miljövänligt sätt. Vi ser dock att svenska lantbrukare inte alltid kan ta betalt för det mervärde som exempelvis betande djur ger upphov till i form av öppna landskap och stärkt biologisk mångfald. För att svenska lantbrukares konkurrenskraft ska kunna stärkas bör därför politiken minska regelbördan. Därför menar att vi behöver en , som bl.a. ser över hur djurskyddskrav och andra regler kan reformeras så att det inte är byråkratin, utan syftet med reglerna, som står i fokus. Ett exempel på en sådan typ av åtgärd är att ändra dagens djurskyddslag så att regelverken går från detaljstyrning till målstyrning med bibehållen djurskyddsnivå. En annan åtgärd kan vara att fortsätta förenkla regelverken om exempelvis beteslagskravet, för att minska den byråkratiska belastningen och på så sätt stärka företagarens möjlighet att styra sitt företag utan att djurskyddet försämras. Men förutom regelförenklingar krävs även att politiken väljer vilken väg man vill gå när det gäller lagstiftning och regelverk för svenska lantbrukare. anser att det finns mycket goda möjligheter att i stället för lagstiftning vidareutveckla det svenska lantbruket via branschöverenskommelser, kontrollprogram och certifieringar där företagen kan ta ut ett mervärde för de åtgärder som vidtas. En möjlighet vore att utveckla ett koncept liknande det irländska Origin där lantbruk, livsmedelsindustri och politik samverkar för att fylla märkningen Origin med ett hållbart innehåll som går utöver det irländska regelverket. I finns t.ex. Sverigemärkningen som i ett vidareutvecklat koncept skulle kunna utgöra en basplattform för svensk mat liknande Origin . I delar av landet upplevs rovdjur som ett stort hinder för möjligheten att bedriva exempelvis lammuppfödning eller rennäring. En fungerande rovdjursförvaltning är därför viktig, men också bättre möjlighet att skydda sina djur. Det har tyvärr visat sig att stängsling inte alltid är tillräckligt för att skydda sina djur mot rovdjursattacker. Angreppen är plågsamma för både djuren och deras ägare och innebär stora faktiska såväl som emotionella kostnader för de drabbade företagarna. Vi vill därför öka möjligheterna att försvara sina husdjur och tamdjur mot angrepp av rovdjur. En annan del i att satsa på livsmedelsrelaterad produktion är att myndigheter arbetar med att förenkla regelverket kring det kustnära fisket. med sin stora tillgång på vatten har bra förutsättningar för att både öka och utveckla det hållbara vattenbruket. Ur ett sysselsättningsperspektiv är detta en stor potential för fler arbetstillfällen på den svenska landsbygden vad gäller både odling och produktion och även i förädlingssteget. Även det småskaliga svenska skärgårdsfisket och insjöfisket har goda förutsättningar för att växa. Men en del av problematiken handlar om svårigheter att få rätt fiskelicens. är det heller inte möjligt att ta över en fiskelicens vid ett generationsskifte för bl.a. ål. Detta vill ändra på så att fler kan ta över skärgårdsfiske och annat småskaligt fiske som funnits i flera generationsled. Ett stort problem för företag inom hela livsmedelskedjan är ägarskifte. Inte minst inom primärproduktionen där det rör sig om mycket höga investeringskostnader. Därför är det viktigt att göra insatser för att möjliggöra föryngring och ägarskifte i livsmedelssektorn. Det finns t.ex. behov av rättvisare skatteregler när familjeföretagare vill sälja företag vidare till sina barn. Reglerna vid generationsskifte genom försäljning av företaget inom familjen är mer komplicerade än vid försäljning till en utomstående part. vill i ett första steg utreda hur reglerna vid generationsskiften kan bli rättvisare och förenklas. I samband med ägarskiftesproblematiken lyfts ibland jordförvärvslagen upp som ett hinder då det hindrar juridiska personer från att köpa mark från enskilda markägare. känner dock en mycket stor oro över att en ändring i jordförvärvslagen skulle leda till svårigheter för exempelvis unga att hävda sig gentemot bolag vid köp av fastigheter, och därför ser vi inget behov av ändringar i jordförvärvslagen. I lantbruksföretag, livsmedelsindustri och besöksnäring finns det möjligheter för exempelvis unga att få sitt första jobb och kanske sedan tänka sig ett fortsatt yrkesliv inom livsmedelsrelaterade företag. Det finns stor potential i att anställa unga och personer som står långt ifrån arbetsmarknaden men många företag drar sig för att anställa på grund av osäkerhet och kostnader. Därför vill införa ett ingångsavdrag för slopade arbetsgivaravgifter upp till 16 000 för alla som får sitt första jobb, och även slopade arbetsgivaravgifter för unga . Livsmedelsbranschen är i hög grad säsongsbetonad. Skörd sker under korta men intensiva perioder, turisterna kommer och förädlingsindustrierna går på högtryck när råvarorna är i säsong. Många livsmedelsrelaterade företag är därför beroende av tillfälligt anställd personal. Att slå vakt om flexibla arbetsformer som möjligheten att visstidsanställa och säsongsanställa är därför viktigt för att säkerställa att företag kan anställa i den mån som behövs. För många företag inom livsmedelssektorn är det även viktigt med möjlighet till arbetskraftsinvandring. Regeringen har aviserat att man ämnar göra om reglerna för arbetskraftsinvandring så att det blir svårare för utländska arbetare att få enkla jobb i . ser med oro på detta och anser att arbetsgivarna själva bäst avgör vilken kompetens de vill anställa i sina företag. Vi vill därför värna de gröna näringarnas kompetensförsörjning genom att bevara den öppna arbetskraftsinvandringen. Livsmedelsindustrin har en stor potential att öka, men för att kartlägga vilka exakta åtgärder som måste till för att stärka och utveckla branschen vill se en utredning om hur konkurrenskraften inom livsmedelsindustrin kan stärkas med fokus på avgifter och skatter. Livsmedelsbranschen har efterfrågat en bättre samverkan mellan livsmedelsproducenter, industri, handel och konsumenter för att möta behoven av produkter med efterfrågan. Således behöver en sådan samverkan inom livsmedelskedjan främjas. Livsmedelsindustrin behöver också lyftas som en viktig bransch som skapar och bidrar till arbetstillfällen runt om i landet. Ett led i vad livsmedelsindustrin genererar är besöksturism. Många livsmedelsföretag bygger sina verksamheter kring sin produktion, t.ex. polkagrisar i . Visit har därför efterfrågat. Det finns därför behov av en översyn av konkurrenskraften inom turistnäringen för att bl.a. kunna peka ut vilka åtgärder som krävs för att öka matturism. Att utveckla sitt företagande så att man står på fler ben kan för en del företag vara ett bra sätt att stärka sin lönsamhet. Det kan handla om allt från att utveckla och diversifiera sitt jordbruk till att också satsa på turism och upplevelseaktiviteter. Politiken måste underlätta för de människor som vill utveckla sitt företagande och de hinder som finns måste minimeras. Bland annat bör strandskyddet ändras, tillståndskraven vid byggnationer ses över och förprövningen vid ny-, om- eller tillbyggnad av djurstallar och inredning av dessa borde tas bort. Kravet på bygglov för ombyggnation av byggnader på lantbruksfastigheter och strandskyddet hindrar företagare att bredda sina verksamheter. De föreslagna åtgärderna skulle bl.a. kunna underlätta företagsutveckling som gårdsbutik, bed and breakfast och hästturism. På många orter runt om i landet finns mängder av affärslokaler som gapar tomma men som skulle kunna användas till livsmedelsbutiker. För att underlätta för de företagare som vill öppna en lanthandel och ge människor som bor i landsbygden möjlighet till grundläggande service föreslår att den som startar verksamhet i en tom lokal ska slippa fastighetsskatten . 1.2 Prioriterat etappmål till 2020: Myndigheter kopplade till livsmedelskedjan arbetar för livsmedelsstrategins uppfyllnad Många företagare inom livsmedelskedjan upplever att myndighetskontakter ofta snarare är mer hämmande än bidrar till företagens utveckling. Att myndigheter som rör företag i livsmedelskedjan gör sitt för att de livsmedelspolitiska målen ska nås till 2030 är därför mycket viktigt och något som föreslogs i betänkande. Regeringen lyfter detta i sin proposition men ambitionsnivån är tyvärr inte högre än att regeringen ämnar utreda hur myndigheter skulle kunna arbeta mer främjande, vilket den tyvärr sedan inte heller går vidare med i handlingsplanen trots att slog fast att det skulle genomföras. anser dock att det är av högsta vikt att alla myndigheter arbetar främjande, och ser därför myndigheternas arbete som ett prioriterat område för att kunna nå de långsiktiga livsmedelspolitiska målen. Prioriterade åtgärder för att nå etappmålet är: Företag i livsmedelskedjan kommer med regelbundenhet i kontakt med olika myndigheter. Hur dessa myndigheter agerar och bemöter företagarna påverkar således i hög grad företagarnas konkurrenskraft. Det behövs enklare rutiner, regler och processer hos myndigheter som förenklar för livsmedelsföretagare. Myndigheter och tjänstemän ska även ha företagsaspekten i fokus när de fattar beslut eller utformar regler. Vi vill att det i regleringsbrevet till berörda myndigheter skrivs in ett främjandeuppdrag som förtydligar att de inte enbart ska utgöra ett kontrollerande organ. Fokus bör skifta från ett myndighetsperspektiv till ett tydligare brukarperspektiv, vilket tydligt bör framgå av myndighetsinstruktioner och regleringsbrev. Ett mer dialogbaserat agerande kommer att minska risken för misstag och fel och därmed både minska negativa effekter och ge effektivare användning av myndigheternas resurser. Myndigheter som arbetar med livsmedelsföretag bör i högre utsträckning tillhandahålla information samt underlätta och stödja livsmedelsföretagande. ser också ett behov av att berörda myndigheter ska arbeta för både miljömål och generationsmål så att kan behålla ett hållbart lantbruk utan att vår miljöpåverkan exporteras till andra länder. räknas lantbruket som en miljöfarlig verksamhet och en mjölkbonde har samma krav som en miljöfarlig industri. Detta reglerar och hämmar till viss del utveckling av matproduktionen i , bl.a. på grund av de långa tillståndsprocesser som lantbrukaren ska genomgå. Därför vill ändra utformningen av så att jordbruk inte ses som miljöfarlig verksamhet men också att tillståndsprocesser ska påskyndas. Ett mål bör vara att så långt det är möjligt minska regelkrångel för livsmedelsföretag, framför allt den småskaliga som inte har samma förutsättningar som större livsmedelsföretag att hantera olika regelverk. Det är ett arbete som måste ske fortlöpande och även omfatta samordningen av myndigheters arbete för att så långt som möjligt minimera dubbelarbete. Detta regelförenklingsarbete har bl.a. som syfte att just förbättra servicen för den som vill starta företag, oavsett bransch. Det förtjänar också att påpekas att kommunerna spelar en viktig roll i detta arbete då det är på nivå som tillståndsgivning och handläggning av denna typ av ärenden sker. Kontakten med myndigheter ska inte vara något som man som privatperson eller företagare räds över. menar att myndigheter inte bara ska ha en uppgift att kontrollera utan också att stödja. För att fler människor ska vilja starta och driva företag på landsbygden är det viktigt att krånglet och administrationen minskar. Processerna behöver anpassas till företagens verklighet – inte till myndigheternas. På så sätt sparar många företagare både tid och pengar som den onödiga irritationen minskar. Ett led i detta är att grundläggande uppgifter om företaget och dess verksamhet bara ska behöva lämnas en gång och till ett ställe. Syftet är att kraftigt reducera den administrativa bördan för företagen och underlätta kontakten med myndigheterna. I sammanhanget är det viktigt att inte glömma bort att det är den upplevda regelbördan som är viktig, inte den statistik som går att ta fram. Därför kan bemötandet och servicen som myndigheter erbjuder också spela en central roll. Men det handlar också om att man upplever att man blir rättvist behandlad även om det i vissa fall går en emot. Tyvärr känner allt fler företagare att transparensen och i dess förlängning rättssäkerheten minskar. Inte minst gäller detta för djuruppfödare. Det måste finnas sätt att snabbt och enkelt stärka företagarens möjlighet till rättssäker bedömning av tvister med myndigheter. Ett sätt är att låta beslut om djurförbud fattas i tingsrätten på samma sätt som görs vid beslut om näringsförbud. För att den offentliga kontrollen ska vara rättssäker och likvärdig runt om i landet är det viktigt att regelverket är tydligt och att tjänstemän arbetar på liknande sätt.