mot · H5023752 · 2017-10-05 00:00:00 — En närliggande modell används i . För att möjliggöra detta föreslår Liberalerna ett fördubblat anslag till rådet. Ökade anslag behövs för att rådet, med sin oberoende ställning, fortsatt ska kunna bedriva verksamheten med uthållighet och hög kvalitet. Vi ökar därför anslaget till med . Liberalernas ingång i de diskussioner som har förts kring ett ändrat överskottsmål har varit att säkerställa att ska ha finanspolitisk stabilitet och förmåga att klara av kommande kriser. Det är också centralt att det finansiella sparandet är väl avvägt för att möta en växande demografisk utmaning och för att möjliggöra framtida strukturreformer. Ytterligare en utgångspunkt för Liberalerna är att målet för det finansiella sparandet inte i sig ska kunna medföra utgiftsreformer som medför ökat tryck på transfereringssystemen. En ny skattereform behövs är ett land med stora välfärdsambitioner. Därför behöver vi ha ännu större sysselsättnings- och tillväxtambitioner. Skattesystemets huvudsyfte är att finansiera de offentliga åtagandena, men i sin utformning bör det gynna strävsamhet, flit, ambition och risktagande. motverkas i stället det som bygger välstånd. Det skattesystem vi har tar inte heller i tillräcklig grad hänsyn till det internationella konkurrens- och omvandlingstryck som globaliseringen för med sig. ser vi tecken på att en arbetsmarknad med högre kunskapsintensitet, i kombination med en arbetskraft där alla inte har hög produktivitet, riskerar att driva på tudelningen mellan dem som har ett jobb och dem som inte har det. Skattesystemet måste beakta detta. Fastighetsbeskattningen behöver reformeras i riktning mot ökad rörlighet på bostadsmarknaden som skattepolitiken bör bidra till att dämpa och stabilisera en exceptionell prisutveckling. Klimatkrisen ökar behovet av beskattning av det som bidrar till ett allt varmare jordklot och en allt mer ogästvänlig miljö för djur, växter och människor. Därför behöver nu en ny genomgripande skattereform. Inriktningen på en sådan skattereform ska vara att de skatter som håller jobben och sysselsättningen tillbaka sammantaget tydligt sänks. vill vi som liberalt parti ha ett så lågt skattetryck som möjligt. ser vi inte att det är möjligt att sänka skattetrycket. Därför behöver skattesänkningarna i en reform vara fullt ut finansierade. Sänkt skatt på arbete för att utbildning ska löna sig Jämfört med nästan alla andra länder har både höga marginalskatter redan vid medelhöga inkomster, och de högsta marginalskatterna på de allra högsta inkomsterna. Detta bidrar mycket starkt till att utbildningspremien i är låg. Höga marginalskatter bidrar även tydligt till ett mindre effektivt skattesystem där de arbetade timmarna hålls tillbaka. En del av finansieringen av denna skattereform behöver fasas in . Därför är det rimligt att också delar av sänkningen av den statliga inkomstskatten sker successivt. Marginalskatten vid medelhöga och höga inkomster ska bli lägre. Därför ska värnskatten avskaffas, brytpunkten tydligt höjas och nivån på det första steget i den statliga skatten sänkas. De högsta marginalskatterna bör närma sig snittet i . Sänkt skatt för en breddad arbetsmarknad Sänkt skatt på arbete är ett led i att bryta den svenska arbetslöshetens struktur, med betydande sysselsättningsproblem för ungdomar med låg utbildning, utlandsfödda och personer med funktionsnedsättning. Höga arbetskraftskostnader begränsar särskilt den del av tjänstesektorn som skulle kunna fungera som en språngbräda in på arbetsmarknaden för dessa grupper. Vi bör bygga ut sådana avdrag och riktade skattesänkningar som breddar arbetsmarknaden med fler lågtröskeljobb. Inkomstskatten och den totala beskattningen av de lägsta inkomsterna ska sjunka för att möjliggöra högre sysselsättning. Ytterligare skattesänkningar som breddar arbetsmarknaden ska genomföras. Bolagsbeskattningen behöver sänkas jämfört med Bolagsskatten är en central skatt för svensk konkurrenskraft och för tillväxten hos företag i vårt land. Bolagsskatten är också en av de faktorer som avgör var globala företag väljer att etablera verksamhet. har stegvis sänkt den formella bolagsskattesatsen, men så har också våra konkurrentländer gjort. Medan vi hade en bolagsskattesats som var tydligt lägre än snittet i EU och är vår bolagsskattesats nu på en genomsnittsnivå jämfört med vår omvärld. Det ökar risken för att företag väljer att investera i andra länder än . En lägre bolagsskatt bör bidra till bland annat högre sysselsättning, högre kapitalstock, högre utländska direktinvesteringar och högre BNP. Detta prioriterar vi högre än sänkt kapitalinkomstskatt. Kapitalinkomstskatten bör däremot ta steg mot ökad enhetlighet. Bolagsskatten ska, i syfte att säkra den svenska konkurrenskraften, fortsätta att sänkas. Enhetligheten i kapitalinkomstbeskattningen ska öka. Sänkta flyttskatter för ökad rörlighet på bostadsmarknaden Den svenska fastighetsbeskattningen präglas av mycket höga skatter vid försäljning och inköp av bostäder. har sannolikt den högsta sammanlagda beskattningen på reavinster från bostadsförsäljningar i hela . Det bidrar bland annat till lägre rörlighet på bostadsmarknaden och en större bostadsbrist än vad som annars vore fallet. Flyttskatterna, särskilt i form av uppskovsbegränsning och räntebeläggning på uppskovsbelopp, ska sänkas. Sänkta skatter behöver finansieras Prioriterade skattesänkningar behöver finansieras fullt ut. En relativt hög konsumtionsbeskattning var en central del i den senaste skattereformen. Därefter har flera sänkningar genomförts vilket har urholkat beskattningen av skattebasen. Generella konsumtionsskatter har lägre negativa effekter på BNP-nivå och sysselsättning än andra större typer av skatter. Därför kan det totala uttaget av konsumtionsskatter bli högre när flera andra skattebaser nu framöver bör beskattas lägre. har vidare inte högre miljöskatter än vår omvärld och deras storlek i relation till BNP har sjunkit något . Även om man måste väga enskilda skattehöjningar mot deras inverkan på företagens konkurrenskraft och deras effekter i vardagen, finns det möjlighet att både höja flertalet miljöskatter och bredda miljöskatteunderlaget. Att sänka skatten på jobb och företagande kräver finansiering genom motsvarande skattehöjningar. Mervärdesskatten kan därför öka. Det kan åstadkommas genom att de olika momsnivåerna justeras något uppåt eller genom ökad enhetlighet. Den kommunala fastighetsavgiften kan höjas. Det totala uttaget av miljö- och klimatskatter kan också öka jämfört med . Bland de skattebaser som kan beskattas hårdare finns exempelvis fordon och kemikalier. Åtgärder mot ökad skuldsättning Hushållens skuldsättning kopplat till ökade bostadspriser har fått allt större uppmärksamhet bland oberoende experter. Det önskvärda läget är att bostadspriserna planar ut, ty annars riskerar framtida kraftiga prisfall få stora realekonomiska konsekvenser i form av minskad konsumtion och minskad rörlighet på bostads- och arbetsmarknaden. Såväl och , liksom IMF och , rekommenderar att sänka eller helt fasa ut ränteavdragen. Liberalerna föreslår långsiktigt nedtrappade ränteavdrag från och sänkt tak från till . För att säkerställa att en sådan nedtrappning inte får effekt på inhemsk konsumtion genom ökat skattetryck kopplas den till skattesänkningar på andra områden. Alla behöver bidra och alla behöver se fördelarna behöver en skattereform för att skapa grund för högre sysselsättning och mer företagande. Det är dock avgörande för legitimiteten i en samlad reform att alla både bidrar till finansieringen och får del av fördelarna. Därför är det bland annat centralt att skillnaden i beskattning mellan löntagare och pensionärer inte ökar. Skatteavdrag för barnfamiljer samt ytterligare höjda bostadsbidrag och höjda bostadstillägg kan vidare övervägas för att stärka vissa grupper i ljuset av bland annat höjda konsumtionsskatter. Regeringen misslyckas med jobben och når inte sitt eget arbetslöshetsmål om lägst arbetslöshet i EU 2020. kommer i stället 15 EU-länder att ha lägre arbetslöshet än enligt IMF:s senaste prognos. scenario, som slutar , pekar på liknande sätt mot att 14 länder kommer att ha lägre arbetslöshet. Inte ens med regeringens egen rosaskimrande prognos över arbetslösheten 2020 är vi nära att nå målet: nio andra EU-länder beräknas, enligt IMF, ha lägre arbetslöshet än regeringens egen prognos om 2020. Att regeringen så tydligt misslyckats med att mota utanförskapet riskerar att skapa en permanent underklass i . Skälet till regeringens misslyckande är enkelt: dess politik leder till färre jobb och en sämre fungerande arbetsmarknad. , och har upprepat hävdat att regeringens reformer har en negativ eller obetydlig effekt på sysselsättningen. Jämviktsarbetslösheten – ett mått på den långsiktiga arbetslösheten och arbetsmarknadens funktionssätt – ökar från mellan och 2020. arbetsmarknad blir allt sämre på att skapa jobb och möjligheter för dem som behöver dem mest. Regeringen har inte reformviljan att få arbetsmarknad att fungera. Det speglas inte minst i det mål man satt upp. Det styr fel: bort från fler jobb och mot siffertrixande. En ekonomisk politik som ensidigt formuleras med sikte på arbetslöshetsstatistiken leder till att det räknas som en framgång om människor förtidspensioneras, sjukskrivs eller slutar leta efter arbete. Då sjunker nämligen arbetslösheten. Vi såg ett sådant scenario när tiotusentals människor hamnade i transfereringssystemen som sjukskrivna och förtidspensionerade, som arbetslösheten sjönk. Bland annat därför har regeringens mål vid upprepade tillfällen kritiserats av : skrev rådet: ”Regeringen borde, som rådet tidigare föreslagit, omformulera sitt arbetslöshetsmål till separata sysselsättningsmål för olika grupper, exempelvis asylinvandrare, unga lågutbildade och långtidsarbetslösa.” skrev rådet: ”Vi menar att det vore bättre om regeringen omformulerar sitt arbetslöshetsmål till separata mål för olika grupper. Exempel på sådana är mål för att förbättra arbetsmarknadsintegrationen av asylinvandrare, mål för snabbare inträde på arbetsmarknaden för unga och mål för successivt höjd pensionsålder.” I regeringens senaste prognos för arbetslösheten ser vi tydligt hur denna skiljer sig från alla andra expertorgan. Det tyder på två saker, dels att man överskattar effekten av sin egen politik och dels att man – i sin iver att få ner arbetslöshetstalen – är beredd att göra som gjorde . Utfallet av regeringens politik är skralt. Av 20 000 utlovade extratjänster blev det 4 600. Av 32 000 utlovade traineetjänster blev det 400. Liberalerna föreslog ett sysselsättningsmål för . har arbetsmarknadens funktionssätt försämrats, kritiken mot regeringens mål förstärks och behovet av ny riktning för politik vuxit. Utan ett mål som leder rätt riskerar utanförskapet att bita sig fast. Liberalerna föreslår därför, grundat i Finanspolitiska rådets reformförslag, att inför ett nytt sysselsättningsmål med en tydlig uppföljning. Förslaget innebär att ett huvudmål, tre delmål och två särskilt prioriterade deluppgifter till 2025 läggs fast. Huvudmålet är tydligt: ska ha 70 procents sysselsättning i åldrarna 15–2025. Det innebär att sysselsättningsgraden behöver öka jämfört med . Det kräver att runt 400 000 fler människor är sysselsatta jämfört med , . Cirka 200 000 av de jobben kommer med en växande befolkning, men 200 000 nya jobb behöver skapas genom reformer som trycker tillbaka utanförskapet. För att skapa 200 000 fler jobb krävs att politiken riktar in sig på de grupper där sysselsättningsgraden främst kan öka. Ställs enbart breda mål upp försämras deras styrförmåga, utan målen måste också fånga de stora och riktiga utmaningarna. Därför bryts huvudmålet ner i tre delmål: Sysselsättningen för utrikes födda ska öka till , sysselsättningen för unga ska öka till och sysselsättningen för äldre ska öka till . Samtidig finns behov av att ytterligare peka ut två kategorier där utanförskapet särskilt riskerar att permanentas: utrikes födda med högst förgymnasial utbildning och unga, här räknat som 20–, med högst förgymnasial utbildning. Att öka sysselsättningen där till görs därför till två prioriterade uppgifter. Det innebär att sysselsättningen i dessa grupper ska öka med jämfört med . Dessa prioriterade uppgifter ansluter sig därmed till de krav som och (2015) räknat fram för att invandring från länder utanför inte ska ha en negativ effekt på offentliga finanser. Där visas att om sysselsättningen i gruppen nyanlända från ökar ger gruppen en neutral effekt på de offentliga finanserna. Gruppen nyanlända från överlappar självfallet i hög grad gruppen utrikes födda med högst förgymnasial utbildning. Men det handlar självklart inte enbart om effekter på offentliga finanser. Ska klyftorna i minska måste sysselsättningen i dessa grupper öka. Ska vi hantera efterdyningarna av flyktingkris på ett sätt så att bidragsberoendet bryts och inte går i arv måste fokus riktas på att skapa fler möjligheter på den svenska arbetsmarknaden för de med lägre utbildningsnivå. Vi kan inte acceptera att det Arbetsförmedlingen kallar gruppen arbetslösa med utsatt ställning, och där grupperna som är utomeuropeiskt födda eller har låg utbildningsnivå dominerar, fortsätter att växa till nästan 300 000 personer. Liberalerna har redan föreslagit en lång rad reformer för att öka sysselsättningen bland grupper med högst förgymnasial utbildning: vi vill se inträdesjobb med lägre ingångslön och avskaffade arbetsgivaravgifter, vi vill öka jobbstimulansen i försörjningsstödet så det alltid lönar sig att arbeta och införa ett obligatoriskt krav på motprestation, vi vill se en snabbare nedtrappning av ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen och vi vill se moderna turordningsregler baserade på kompetens, i stället för dagens turordningsregler som ökar arbetslösheten hos grupper med svag förankring på arbetsmarknaden. Fler reformer kommer att behövas fram . Regeringens misslyckande med sitt arbetslöshetsmål visar att mål inte kan sättas utan en tydlig uppföljning. Som en del i det nya sysselsättningsmålet föreslår Liberalerna därför att och tillsammans får i uppgift att bedöma om huvudmålet, delmålen och de två prioriterade uppgifterna kommer att nås. Om myndigheterna bedömer att målen och uppgifterna inte kommer att nås ska de föreslå åtgärder som kan bidra till måluppfyllelsen. För att övervinna miljöproblemen och hejda klimatförändringarna samt för att klara jobben och tillväxten behövs en liberal klimatpolitik som bygger på globalt samarbete, kunskap, innovation, ny teknik och tydliga styrmedel för en långsiktigt hållbar ekonomi. Liberalernas politik utgår från försiktighetsprincipen och principen att förorenaren ska betala. Ekonomiska styrmedel, såsom koldioxidskatt och handel med utsläppsrätter, ska vara generella och teknikneutrala. Liberalerna föreslår en grön skatteväxling. Vi vill se lägre skatt på jobb medan olika former av miljö- och klimatpåverkande skatter och avgifter höjs. Med beaktande av jobben och konkurrenskraften ska ekonomiska styrmedel därför användas för att möta klimatkrisen och föra närmare klimatmålen. Vi vill ta viktiga steg mot ett fossilfritt . Miljöpåverkan från transportsektorn måste minska och åtgärder krävs för att nå målet om en fossilfri fordonsflotta. Det krävs ökad ekonomisk styrning men det måste ske på ett kostnadseffektivt och långsiktigt sätt. Fordonsskatt ska betalas för personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar bl.a. utifrån fordonets koldioxidutsläpp per kilometer. Vi föreslår en omvänd miljöbonus där bilar som inte skulle vara berättigade för en miljöbilspremie, enligt gällande regelverk, får en förhöjd fordonsskatt med . Reseavdraget behöver göras mer generöst där kollektivtrafiken är mindre väl utbyggd och stramas åt där möjligheten att använda kollektivtrafiken är större. Vi satsar på laddinfrastruktur. Successivt bör olika former av subventioner för användandet av fossila bränslen fasas ut. Liberalerna står upp för det strävsamma är ett land där alla människor ska ha utrymme att välja sin egen väg i livet. För att ge alla samma möjligheter krävs stora välfärdsambitioner. Dessa kräver i sin tur ännu större ambitioner när det gäller sysselsättning och tillväxt. Skattesystemets huvudsyfte är att finansiera de offentliga åtagandena, men genom sin utformning bör det gynna strävsamhet, flit, ambition och risktagande. motverkas i stället det som bygger välstånd. Därför behöver en ny skattereform. Det skattesystem vi har tar inte i tillräcklig grad hänsyn till det internationella konkurrens- och omvandlingstryck som globaliseringen för med sig. växer klyftorna på arbetsmarknaden. Skillnaderna mellan dem som har jobb och dem som står långt från arbetsmarknaden ökar. Många av dem som står utanför arbetsmarknaden är utrikes födda med låg utbildning. Det är uppenbart att arbetsmarknaden inte är anpassad för den som har låg utbildning och låga kvalifikationer. Skattesystemet måste motverka framväxten av en ny underklass. Det måste bli billigare och enklare att anställa och vi måste öppna upp arbetsmarknaden även för dem med låg utbildning. Fastighetsbeskattningen behöver reformeras i riktning mot ökad rörlighet på bostadsmarknaden som skattepolitiken måste bidra till att dämpa och stabilisera en exceptionell prisutveckling. Klimatkrisen ökar behovet av att öka kostnaderna för utsläpp och miljöskadlig verksamhet, enligt principen förorenaren betalar. Liberalerna ser behovet av en skattereform där inriktningen ska vara att skatter på jobb och sysselsättning sammantaget tydligt sänks. vill vi som liberalt parti ha ett så lågt skattetryck som möjligt. anser vi inte att det är möjligt att påtagligt sänka skattetrycket. Därför behöver skattesänkningarna i en reform vara fullt ut finansierade. Det ska löna sig att jobba och utbilda sig Liberalernas viktigaste skattepolitiska prioritering är att skatterna på arbete, både , ska sänkas. Det är centralt för att utveckla arbetslinjen, öka antalet arbetade timmar i den svenska ekonomin och stärka den svenska konkurrenskraften. Fler måste få jobb och egen försörjning och vi måste agera utifrån den verklighet som råder. En ny arbetslöshet växer fram där de arbetslösa i huvudsak är människor som överhuvudtaget inte lyckas etablera sig på arbetsmarknaden. Det är uppenbart att arbetsmarknaden inte är anpassad för den som har låg utbildning och låga kvalifikationer. Många av dem som står utanför arbetsmarknaden är utrikes födda med låg utbildning. Och denna grupp kommer med stor sannolikhet att öka allteftersom fler som finns inom system får uppehållstillstånd och därmed tas in i jobbstatistiken. Snabba och kraftfulla åtgärder krävs för att göra arbetsmarknaden tillgänglig för nyanlända med både låg och hög utbildningsbakgrund. Dessvärre blundar regeringen för integrationsutmaningen. I stället för strukturreformer för fler jobb är det breda skattehöjningar och återställare som regeringen är inriktad på. Regeringens utbyggnad av olika program bidrar främst till att den öppna arbetslösheten ersätts av en dold. Regeringen talar om fler jobb men gör det mindre lönsamt att arbeta och bidrar därmed till att utanförskapet slår rot. Det är fel väg att gå. I stället måste ambitionerna för sysselsättning och tillväxt höjas. När fler jobbar kan vi finansiera de satsningar på välfärden som behövs för att alla i vårt land ska ha samma livschanser. Liberalerna tar ansvar för ett öppet som breddar sin konkurrenskraft i den globaliserade världen. När regeringen lånar i högkonjunktur presenterar vi en budget som skapar arbete, betonar välfärdens kärna och tar ansvar för statsfinanserna. Jämfört med nästan alla andra länder har höga marginalskatter redan vid medelhöga inkomster och de högsta marginalskatterna på de allra högsta inkomsterna. Det bidrar mycket starkt till att utbildningspremien i är låg. Det lönar sig för dåligt att utbilda sig. Höga marginalskatter bidrar även tydligt till ett mindre effektivt skattesystem där de arbetade timmarna hålls tillbaka. Marginalskatten vid medelhöga och höga inkomster måste bli lägre. Därför ska brytpunkten för statlig inkomstskatt tydligt höjas och nivån på det första steget i den statliga skatten sänkas. Värnskatten ska avskaffas och de högsta marginalskatterna bör närma sig snittet i . Höjd brytpunkt för statlig skatt utmärker sig genom att andelen av BNP som tas ut i skatt på arbetsinkomster är högre än snittet i , som den högsta marginalskatten på arbetsinkomster är högre än i nästan alla jämförbara länder. skiljer dessutom ut sig genom att de höga marginalskatterna träder in tidigt i inkomstskalan. Exempelvis och har sina högsta marginalskattesatser på skattenivåer som är i närheten av de svenska, men de högsta marginalskatterna träder i dessa länder in vid ungefär den dubbla inkomsten jämfört med i . Att statlig skatt börjar tas ut tidigt i inkomstskalan höjer marginalskatten kraftigt för många kvinnodominerade akademikergrupper och gör att det lönar sig sämre att utbilda sig. Liberalerna föreslår därför en kraftig höjning av brytpunkten från dagens till . Därmed återställs principen års skattereform att max av löntagarna ska betala statlig skatt. Liberalernas förslag innebär att en genomsnittlig lokförare, apotekare, specialistsjuksköterska, barnmorska, veterinär, psykolog eller präst helt slipper betala statlig inkomstskatt. Förändringen beräknas 2018 sänka inkomsterna på titel med . Liberalerna föreslår att det andra steget i den statliga inkomstskatten, den så kallade värnskatten, avskaffas. Det är en prioriterad reform för att öka utbytet av att utbilda sig och ta ansvar. Det är också en central reform för att möjliggöra ökad internationell konkurrenskraft i det svenska näringslivet. Liberalerna finansierar i denna motion hela den direkta kostnaden av att avskaffa värnskatten, krona för krona. Det finns dock skäl att anta att de långsiktiga kostnaderna av att avskaffa värnskatten är betydligt mindre än de kortsiktiga och direkta. Genom beräkningar i FASit utförda av kan de långsiktiga effekterna kvantifieras. Beräkningarna avser innevarande budgetår. FASit skattar ett ökat arbetsutbud till följd av att värnskatten avskaffas. Om detta förändrade utbud får fullt genomslag på antalet arbetade timmar innebär det att dessa, i ekonomin som helhet, ökar . Den ökningen innebär i sin tur ökade löneinkomster, vilket får effekten att inbetalningar av och statlig inkomstskatt, arbetsgivaravgifter och moms stiger. Det senare är den långsiktiga effekt som uppstår i samband med att beteendet anpassas på det sätt modellen skattat. När beteendeanpassningen har fått fullt genomslag väntas skatteintäkterna ha ökat så att självfinansieringsgraden uppgår till . Förändringen i antalet arbetade timmar består i stort sett av ett förändrat arbetsutbud för dem som redan arbetar, alltså förändringar längs den intensiva marginalen. Resultatet är ett punktestimat och bör tolkas med försiktighet. För att värna de offentliga finanserna räknar vi därför inte in dessa dynamiska effekter i denna budgetmotion. Liberalerna finansierar hela den direkta kostnaden av att avskaffa värnskatten, krona för krona. Det beräknas minska inkomsterna under inkomsttitel Statlig inkomstskatt med . Liberalerna återställer den avtrappning av jobbskatteavdraget för månadsinkomster som trädde i kraft . Avtrappningen är ännu ett led i den socialdemokratiska politiken att göra det dyrare att arbeta och leder, tillsammans med den statliga inkomstskatten och värnskatten, till mycket höga faktiska marginaleffekter. Ett återställande av avtrappningen av jobbskatteavdraget innebär att statens finanser försvagas med för under inkomsttitel Skattereduktioner. Lägre skatt på personaloptioner Liberalerna vill ha skatteregler som underlättar för nystartade och snabbväxande företag – och . står inför en mycket hård internationell konkurrens där vi inte har råd att sätta hinder i vägen för människor som bär på nya idéer. Dagens skatteregler kring personaloptioner är inte tillräckligt moderna och attraktiva.