mot · H5022941 · 2017-10-05 00:00:00 — Grossisterna tar inget ansvar för att medborgare ska kunna få tillgång till rimlig service med dagligvaror även på mindre orter. Det finns behov av ett driftsstöd för lanthandeln som kompenserar för sämre geografiskt läge och mindre volymer av varor. De bensinmackar som finns kvar på landsbygden står inför liknande problem som lanthandeln. De stora bensinbolagen inskränker sin service och ställer allt hårdare krav på volym. har lyckats hejda utvecklingen mot färre mackar i många landsbygdsdistrikt. Vi kan konstatera att marknadskrafterna inte har intresse eller ansvar för en stor del av landsbygdsbefolkningens behov av drivmedel. På landsbygden, där kollektivtrafiken är begränsad, behövs bilen för att människor ska kunna resa till arbete och fritidsaktiviteter och det måste finnas möjlighet att tanka drivmedel inom rimliga avstånd. och regeringen har redan tidigare träffat en överenskommelse om åtgärder för att säkerställa kommersiell service, bl.a. gällande frågor om tillgången till lanthandel och drivmedel för landsbygdens befolkning. Årets budgetproposition innebär dessutom ett utökat stöd till kommersiell service i glesbygd. finns ytterligare åtgärder som kan göras för att underlätta för lanthandlare och andra aktörer i syfte att förbättra servicen på landsbygden. Regeringen bör uppdra åt de statliga bolagen , , Systembolaget och att återkomma med ett förslag på höjd ersättning för de lokala ombuden. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. De fyra statliga bolagen med ombudstjänster bör samordna sig i en paketlösning så att lanthandlare enklare kan ta del av bolagens utbud. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.5 Vård och läkemedel i hela landet Vård ska ges utifrån behov och inte vara beroende av plånbokens storlek. Därför vill vi hålla marknad och vinstintressen utanför. Samhället måste stå som garant för en likvärdig vård och omsorg. För att säkra tillgången på vård och omsorg också i glest befolkade områden krävs att vi solidariskt via skattesystemet tillför nödvändiga resurser. Kommunernas roll inom hälso- och sjukvården måste stärkas. Hela hemsjukvården, även den i ordinärt boende, bör vara ett obligatoriskt kommunalt ansvar. Det är viktigt att det även finns tillgång till distriktssköterskor på landsbygden. 4.5.1 En trygg och tillgänglig förlossningsvård Sedan omkring har barnafödandet ökat och föddes drygt 119 000 barn i . har nio förlossningskliniker stängts. Nedmonteringen följer ett tydligt mönster – de som redan har långt till ett BB får det ännu längre. hade drygt 40 000 svenskar över till närmaste BB. är det fler än 75 000 och många tvingas resa betydligt längre. Allra längst har de som bor i , , och . De ökade avstånden är en direkt följd av nedläggningarna. Bristen på tillgängliga förlossningskliniker är både ett akut och ett långsiktigt problem. Gravida kvinnor drabbas hårt när närhet till kompetent sjukvård saknas. Enligt SCB:s prognoser väntas en ny babyboom , vilket innebär att ännu fler tvingas oroa sig för att hinna fram till BB . De komplikationer som riskerar att uppstå p.g.a. frånvaron av kunnig sjukvårdspersonal kan innebära men för livet för både kvinnan och barnet. Ytterst är det en fråga om liv och död. inleddes en fredlig ockupation av BB i . Ockupanterna vill ha kvar BB på orten och utan den lokala förlossningsvården kommer många att behöva åka 10–för att ta sig till sjukhusen i eller . stöder Sollefteåborna som vill ha kvar sitt BB och en bra akutvård. Det ska gå att få vård i hela . Ingen ska behöva oroa sig för att tvingas föda sitt barn i vägrenen. har med anledning av de uppmärksammade brister som finns inom förlossningsvården fått igenom en förstärkning av den riktade satsningen på förlossningsvård och kvinnors hälsa som pågår 2015–2019. Dessutom en utökad satsning som innebär med start och slutår . I och med dessa satsningar ökar möjligheterna att förbättra förlossningsvården i hela landet. Se även vår motion En jämlik och tillgänglig hälso- och sjukvård (2017/18:2940). Tillgången till läkemedel måste säkras även på landsbygden. var motståndare till att apoteksmonopolet avskaffades. Att tro att marknadskrafterna ska ta ansvar för att landsbygd och glesare landsbygd ska ha tillgång till medicin är att blunda för verkligheten och inte ta sitt politiska ansvar. Statskontorets utvärdering efter privatiseringen av apoteksmarknaden kunde konstatera att av de nya apoteken som hade etablerats hade i princip alla hamnat i städer. som presenterades visar på en snarlik utveckling. Enligt statistik från har antalet apotek ökat i storstäderna som inte ett enda nytt apotek har etablerats i glesbygdskommunerna. av de nya apoteken har etablerats inom från ett redan befintligt apotek. Öppettiderna varierar också stort mellan olika län. bör ge regeringen i uppdrag att skyndsamt ta fram förslag för att garantera hela landets befolkning tillgång till läkemedel. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. finns 643 apoteksombud i landet. Samtliga drivs av statliga . Det saknas dock en reglering av ombuden i lag. har endast ett tidsbegränsat uppdrag att bedriva och behålla befintliga apoteksombud. Den senaste bolagsstämman förlängde uppdraget t.o.m. . Den korta tidsperioden försvårar för att göra nyetableringar. Statskontoret har tidigare uttalat att om inte får ett förlängt uppdrag att behålla befintliga apoteksombud finns det risk för att apoteksombuden kommer att läggas ned. Trots att apotekens distanshandel med läkemedel genom e-handel ökar, finns fortfarande ett behov av lokala ombud. Apoteksombuden behövs för att upprätthålla en god läkemedelsförsörjning i hela landet. lämnade 2014 ett förslag om att alla apoteksaktörer, både privata och statliga, ska få möjlighet att etablera ombud under samma förutsättningar, alltså en privatisering även av apoteksombuden. Det är en hållning som återspeglas i . menar att ytterligare privatiseringar på apoteksmarknaden är fel väg att gå. ska istället fortsatt ha ansvaret för en god läkemedelsförsörjning i hela landet. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag på hur apoteksombudsverksamheten ska regleras med intentionen att verksamheten även fortsatt ska ske i regi. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5 Banker och betalningar på landsbygden Den ekonomiska makten såväl i världen som i är koncentrerad till städerna. sticker ut mer än någon annan stad i . Av de stora börsbolagen har sitt huvudkontor i , alla större banker har sitt huvudkontor där och av alla bankanställda finns där. Av miljardärer är koncentrationen till hög, särskilt till . Det gör att det har bildats ett finansgeografiskt gap mellan städerna och landsbygden. Det finns stora brister med den existerande statistiken. har ingen regional finansmarknadsstatistik. Detta innebär att vi inte vet mycket om regionala variationer och hur de finansiella marknadernas arbete med kapitalförsörjning ser ut. SCB bör ges i uppdrag att ta fram förslag på hur finansmarknadsstatistiken kan redovisas storleksindelat och uppdelat på kommunerna och dessutom bör det säkerställas att aktuella indikatorer över kapitalförsörjningen regelbundet tas fram. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. En levande landsbygd förutsätter att det finns bankkontor över hela landet. menar att de lokala sparbankerna har en central roll att fylla för att garantera tillgången till bankkontor. Det gäller inte minst för företagare och utvecklingen av nya företag. En förutsättning för att de lokala sparbankerna ska kunna utvecklas är dock att de har möjlighet att konkurrera på samma villkor som de stora affärsbankerna. Det har de inte . Ju längre från kreditgivare småföretagaren befinner sig, desto svårare är det att skaffa kredit. Där fyller de lokala sparbankerna en viktig funktion. Deras förankring i lokalsamhället innebär att de har goda kunskaper om det samhälle, de företag och de människor som finns och verkar där. De kan också antas gynna lokalt förankrade projekt och affärsidéer i högre utsträckning vilkas vinster i förlängningen går tillbaka till bygden och på så vis bidrar till ett mer aktivt lokalsamhälle. vill stärka de lokala sparbankernas möjligheter att konkurrera med storbankerna och bidra till utvecklingen av det lokala näringslivet. Därför behövs lag- och regeländringar och även stöd till uppstart av nya sparbanker. Därutöver behöver sparbankerna ges bättre möjligheter att stärka sin kapitalbas. Som ett led i att bredda bankkonkurrensen och ge människor större möjlighet att välja alternativ till de stora affärsbankerna verkar för utökade möjligheter till statliga kreditgarantier. De lokala sparbankernas möjligheter att konkurrera med storbankerna och bidra till utvecklingen av det lokala näringslivet behöver stärkas. Allt fler banker har helt upphört med kontanthantering eller infört restriktioner för hur man får ta ut och sätta in sina pengar på banken. Det betyder att väldigt många människor har fått rätten till sina egna pengar begränsad. Detta drabbar särskilt människor i glesbygden, där det kan vara långt mellan bankkontoren. Tillgången till kontanter har också blivit en skillnad mellan stad och land. har mer än 130 000 människor mer än till sin närmaste bankomat och av dessa är 40 000 personer . För många är tillgången till kontanter viktig för att kunna ha kontroll över sin ekonomi. Eller så kanske man har problem med tekniken eller vill undvika bankkort av andra skäl. Vissa affärer tar heller inte kort p.g.a. kostnaden. Mot denna bakgrund bör bankerna åläggas att upprätthålla en viss kontanthantering. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. ligger också i EU:s bottenliga vad gäller tillgången till bankomater och möjligheterna att ta ut kontanter har försämrats kraftigt. Detta får konsekvenser. Bankomaterna är organiserade i ett gemensamt bolag mellan de fem största bankerna kallat . Det har lett till en mycket marknadsdominerande ställning för dessa aktörer. Dessa fem storbanker äger också Bankernas depå varifrån all kontanthantering i utgår. Bankerna övertog depån från när de avvecklade sin kontanthantering. Storbankernas ägande omöjliggör för nya aktörer att etablera bankomattjänster i utan mycket höga kostnader. När storbankerna stänger ned bankkontoren på landsbygden har det inneburit att också bankomaten har försvunnit. En utredning bör tillsättas för att ta reda på hur storbankerna kan åläggas krav på att upprätthålla bankomater på landsbygden. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6 Företagande och arbete på landsbygden Jobben är helt avgörande för landsbygdens framtid. Staten måste ta ett övergripande ansvar för en rad åtgärder som säkrar att företag kan starta, växa och leva vidare. På landsbygden kommer t.ex. generationsväxlingen att leda till stora problem om inget görs för att underlätta för företagare att överföra sina verksamheter till unga entreprenörer. 6.1 Landsbygden behöver småföretagen Små och medelstora företag är viktiga för att hela ska leva. vill förbättra möjligheterna för små företag på landsbygden att växa. Det finns ingen anledning att företagare ska ha ett sämre socialt skyddsnät än anställda. politik för små och medelstora företag syftar till att skapa långsiktighet och goda förutsättningar för tillväxt. Men också trygghet för den enskilda företagaren och för hens anställda. Vi förespråkar en aktiv statlig industripolitik som bl.a. ska verka för att svensk industri ska producera samhällsnyttiga varor med riktigt låga utsläpp och exportera dem till världen. På landsbygden finns många platsbundna industrier som skogsindustri och gruvindustri. Sådana näringar kan spela en stor roll i klimatomställningen och har potential att ge oss byggstenar för att skapa ett ekologiskt och socialt hållbart samhälle. Därför är det viktigt att vår industripolitik hänger ihop med vår landsbygdspolitik i . ser en stor potential i åtgärder för att främja lokal vidareförädling inom industrin. Det skulle både kunna bidra till nya arbetstillfällen, nyföretagande och till att öka exportvärdet. För vidare läsning om småföretagarpolitik, se vår motion Ett hållbart företagande (2017/18:3456). Kapitalförsörjningen är ofta ett stort problem för småföretagare, inte minst vid nystart av företag. Undersökningar visar att särskilt två problem finns när småföretag på landsbygden behöver skaffa kredit. Det ena är att fasta objekt, som fastigheter, har så låga värden att det är svårt att belåna dem för annan verksamhet. Det andra är att ju längre från kreditgivare småföretagaren befinner sig, desto svårare är det att skaffa kredit. För ett dynamiskt näringsliv är en väl fungerande kapitalförsörjning av avgörande betydelse. De statliga aktörerna behöver också bättre än visa var deras investeringar sker, om de främst sker i städerna eller på landsbygden. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Den demografiska utvecklingen på landsbygden kommer att leda till att personalförsörjningen inom de offentliga välfärdstjänsterna på landsbygden sätts under press. TCO har studerat denna fråga närmare i rapporten 2011–2013, Tre demografiska scenarier, som visar att det kommer att råda brist inom flera av välfärdens yrkeskategorier. Framför allt beräknas bristen på omvårdnadspersonal vara stor. Det är främst ökad efterfrågan inom äldreomsorgen, dvs. att andelen äldre ökar, som driver denna utveckling. Kommuner och Landsting (SKL) har i rapporten jobb: Så möter vi rekryteringsutmaningarna inom vården och omsorgen beräknat att 125 000 undersköterskor behöver anställas . Människor från andra länder har stor betydelse för kompetensförsörjningen på landsbygden. Ett väl fungerande mottagande av nyanlända innebär en möjlighet för landsbygdens näringsliv och kommuner att få rätt kompetens. Ett sätt att öka intresset för att bosatta sig på landsbygden är att göra som i och införa avskrivning av studiemedel för personer med högskoleexamen som bor på landsbygden. Regeringen bör uppdra åt berörda myndigheter att utforma en modell där delar av studielånet avskrivs för personer som efter avslutade studier påbörjar arbete i glesa landsbygdskommuner. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 7 Bygg bostäder i hela landet behöver en ny bostadspolitik som kan möta de utmaningar vi står inför i form av bostadsbrist, bostadssegregation och klimatomställning. Bristen på bostäder begränsar människors frihet och i förlängningen samhällets utveckling. Det saknas framför allt hyresrätter med rimliga hyror, något marknaden inte klarar av att bygga på egen hand. vill se en statlig bostadspolitik som tar ansvar för att bygga bort bostadsbristen, bryta bostadssegregationen och minska bostadssektorns klimatpåverkan. kommuner tar väldigt olika stort ansvar för bostadsbyggandet. Enligt senaste bostadsmarknadsenkät , där kommunerna rapporterar om läget på bostadsmarknaden, råder det bostadsbrist i 255 av landets 290 kommuner. Det är en ökning med 72 kommuner på bara . Bara en enda kommun, , uppger att de har ett överskott på bostäder. Bostadsbristen är som mest omfattande i storstadsregioner och högskoleorter, men även många mindre kommuner rapporterar att de har för få bostäder. av landets kommuner bedömer enligt () att de fortfarande kommer att ha ett underskott på bostäder . 7.1 Ett ökat byggande vill att bostadsbyggandet ska öka, även på landsbygden, och vi vill att såväl staten som kommunerna tar ett tydligt ansvar för att så sker. Livskraftiga och ekonomiskt starka allmännyttiga bostadsbolag är grundläggande för att klara bostadsförsörjningen men också för möjligheten att föra en social bostadspolitik. gläds därför åt att vara överens med regeringen om en rad satsningar för att stimulera byggande av bostäder som människor har råd att bo i. Bostadsbristen ska mötas med ett ökat bostadsbyggande och de bostadspolitiska satsningarna som görs är de största som gjorts . Det handlar bl.a. om ett statligt investeringsstöd för att stimulera ett ökat byggande av miljövänliga hyresrätter med rimliga hyror och om en byggbonus till kommuner som genom ett ökat byggande bidrar till att minska bostadsbristen. ser positivt på ett ökat byggande av flerfamiljshus i trä. Det finns många miljömässiga fördelar och byggkostnaderna är generellt lägre. Dessutom har goda tillgångar till skog. Att råvaran finns på den svenska landsbygden ger goda möjligheter att skapa fler arbetstillfällen. Parallellt med bostadsbristen finns kommuner där befolkningen minskar. I vissa av dessa har en avveckling av bostäder varit nödvändig, något som har fått många negativa konsekvenser, inklusive hårda ekonomiska smällar för de enskilda kommunerna. En samordnad bostadspolitisk strategi för landsbygd och mindre orter är nödvändig för att komma till rätta med problem som specifikt drabbar glest befolkade regioner. I många landsbygdskommuner leder de höga byggpriserna till att produktionskostnaderna är högre än det marknadsvärde som nya hus får. Detta leder till krav på omfattande nedskrivningar, vilket påverkar bostadsföretagets ekonomi negativt. Nedskrivningsreglerna måste förändras så att fler hyresbostäder byggs i landsbygdskommuner. I motionen Bra bostäder åt alla (2017/18:2344) yrkar vi därför på detta. Regeringen har tillsatt en särskild utredare för att se över en förbättrad bostadsfinansiering på landsbygden. Utredningen presenterar sitt förslag och ska bl.a. se över förslag om s.k. landsbygdslån. menar att förbättrade möjligheter till finansiering på landsbygden är viktigt för att stärka byggandet och avvaktar kommande förslag. Det är tydligt att det behövs åtgärder för att öka produktiviteten. vill se ett statligt byggbolag med uppgift att bygga lägenheter, främst hyresrätter, som alla ska ha råd att efterfråga. Ett statligt byggbolag skulle både ge en bättre möjlighet till politisk styrning och säkra långsiktigheten i samhällsbyggandet. Ett sådant kan också ta regionala hänsyn och agera på ett sätt som gynnar hela landet. Det skulle t.ex. kunna satsa på områden som andra byggbolag bedömer som riskabla, exempelvis mindre landsbygdskommuner. Regeringen bör ta fram en samordnad bostadspolitisk strategi för landsbygd och mindre orter. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. För vidare läsning om bostadspolitik, se vår motion Bra bostäder åt alla (2017/18:2344). Bilden av landsbygden måste nyanseras. Precis som övriga samhället är inte landsbygden jämställd. Män och kvinnor har olika normer och möjligheter att förhålla sig till. Tradition och gammaldags könsroller riskerar att cementera ojämställda strukturer. Länsstyrelsernas statistik På tal om kvinnor och män 2016 visar t.ex. att mäns uttag av föräldrapenning i landsbygdskommuner varierar, men att den på en del håll är väldigt låg. Statistik visar att fler kvinnor än män flyttar från landsbygden. finns det undersökningar som visar att fler kvinnor skulle vilja bo på landsbygden och att samhällsklimatet i bygden kan vara avgörande. En förlegad bild av landsbygden som bygger på traditionella könsroller kan vara en bidragande orsak till att människor drar sig för att flytta dit. Tidigare studier av landsbygdsprogrammet har visat att det, trots intentioner att bidra till ökad jämställdhet, tvärtom i vissa delar befäst rådande könsnormer. Det kan bero på utformningen av stödsystem som gynnar män, vilka på ett generellt plan ofta vill göra större satsningar, medan kvinnor generellt väljer stegvisa investeringar. Därför bör regeringen ta fram förslag för en jämställd landsbygdspolitik. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 9 Gröna näringar ger jobb Många av de framtida jobben finns inom de gröna näringarna. Utveckling av de gröna näringarna ger förutsättningar för inflyttning och utveckling av landsbygden. För är miljö- och klimatpolitiken samt turismen intimt förbundna med möjligheten till utveckling av svensk lands- och skogsbygd. Ökad användning av bioenergi, förädling av skogsråvaran, ekoturism och attraktiva boendemiljöer ger förutsättningar för inflyttning och utveckling av landsbygden. energipolitik bygger på att kärnkraften ska avvecklas och ersättas av förnybar energi i stor skala. En politik som främjar ökad användning av bl.a. bioenergi och förädling av skogsråvaran gynnar landsbygden i allmänhet och skogsbygderna i synnerhet. Möjligheten till landsbygdsutveckling i strandnära lägen () bör utnyttjas för utveckling i områden med mycket stränder och lågt exploateringstryck. Detta måste ske på ett sådant sätt att det inte hindrar det rörliga friluftslivet, den biologiska mångfalden och allmänheten från att ha tillgång till hela sjön och hela strandremsan. vill underlätta för människor att få tillgång till närproducerad, hälsosam och miljövänligt producerad mat. Vi vill att ska vara mer självförsörjande på livsmedel. Vi ser en stor potential inom lokal livsmedelsförädling och småskaligt mathantverk. En miljöanpassad upphandling i offentlig sektor gynnar lokalproducerade och ekologiska livsmedel och skapar jobb lokalt. En förenkling av regelverket för småskalig livsmedelsproduktion och servering skulle underlätta för landsbygdens småföretag. 9.1 Satsa på turismen Turismen har stor betydelse för hela landet. Branschen har under ett flertal år växt och fått allt större betydelse som en av flera tillväxtmotorer. är ett land som lockar besökare från när och fjärran. Landsbygden erbjuder särskilt goda förutsättningar för ekoturism. Detta är positivt och vi kan med glädje se att nya nischade satsningar inom ekoturism, som t.ex. att bo på lantgård, är framgångsrika och detta gynnar landsbygden. Kopplingen till lokalproducerad mat ser vi också i allt större utsträckning. Enligt har våra 29 nationalparker nästan 2,5 miljoner besök, varav ungefär hälften är utländska besökare. I har man arbetat aktivt för att utveckla ekoturismen kopplad till nationalparkerna och enligt uppgift omsätter turismen enbart i de finska parkernas närområde och bidrar med 1 256 årsarbeten. Liknande siffror från saknas. Visit har dock kunnat konstatera att ”Naturguidningar/Besöka Nationalparker” är den aktivitet det finns störst intresse för bland resenärer som besöker med huvudsyfte att uppleva utomhusaktiviteter vår/sommar/höst. vill satsa på besöksnäringen. Speciellt måste fjäll- och landsbygdsturismen uppvärderas. Den ska ses som en viktig näring ur ett regionalpolitiskt perspektiv och bör få en större del av de framtida infrastruktursatsningarna. Staten bör i samarbete med kommuner, föreningar och företag ta ett ökat ansvar för att locka besökare till hela . Regeringen bör därför lägga fram förslag till samverkansprogram för turistnäringen för att stärka näringen och bidra till säsongsförlängning. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Många kommuner, särskilt landsbygdskommuner, gör stora ekonomiska satsningar för att få fler turister till sin kommun. Även om turismen ökar till kommunen blir inte alltid det ekonomiska utfallet för den enskilda kommunen positivt. I stället hamnar vinsterna av den ökade turismnäringen hos privata aktörer som äger boendeanläggningar och andra verksamheter. så faller flera av turismens kostnader på kommunen som t.ex. sophantering och va. På många håll i och resten av världen utfärdar kommunen en lokal avgift för den som övernattar där. Det innebär att man som gäst förutom att betala hotellägaren för sängplatsen, också avger en liten avgift till kommunen för den allmänna servicen man är där som besökare. På många platser i är avgiften 1 € per gästnatt, alltså . Genom att kommunerna själva ges möjlighet att besluta om en sådan s.k. bäddavgift och hur stor den i så fall ska vara, läggs makten över den lokala turismnäringens utveckling hos lokala beslutsfattare. Regeringen bör utreda möjligheten att införa lokala bäddavgifter. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 10 Ett rikt kulturliv Kulturen har en given roll även för landsbygden.