ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5021376 · 2017-10-03 00:00:00 — Utvisning av kristna konvertiter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en översyn av lagstiftningen mot bakgrund av ärenden om utvisning av kristna konvertiter och tillkännager detta för regeringen. konstaterade att måste göra en bedömning av riskerna innan en konvertit till tro kan utvisas för att inte bryta mot de mänskliga rättigheterna. Hur detta påverkar sätt att utreda liknande ärenden har varit problematiskt för myndigheten att klargöra. När utvisar konvertiter riskerar att bryta mot artikel 3 och artikel 9 om förbud mot tortyr i meningen att ingen får utsättas för tortyr, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Detsamma gäller tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Anledningarna till att asylsökande konverterar till kristendomen är många. Vissa har blivit kristna redan i sina hemländer och flytt för att de riskerar livet på grund av det. Andra har gjort det för att de vill lämna islam. Många som lämnar sin religion och blir kristna kommer från och . Att vara förföljd på grund av sin religion kan ge asylskäl. har det även uppmärksammats att testar religionskunskaperna hos asylsökande från bl.a. som hävdar att de är kristna konvertiter samt att detta påverkar utslaget. Frågorna har beskrivits som komplicerade teologiska och har bl.a. kritiserats av kristna råd. Generaldirektören på myndigheten har utlovat att denna typ av frågor ska upphöra samt att det ska till en särskild utbildning av personalen i tro och religion, vilket i sin tur kräver särskild kvalitetsuppföljning. Det känns uppenbart att kompetensen på myndigheten för att hantera denna typ av frågor behöver förstärkas. Enligt iransk lagstiftning är det förbjudet att lämna islam, vilket bekräftats av det iranska parlamentet 2008. Mot denna bakgrund har anfört att kristna konvertiter som flytt från inte ska skickas tillbaka till sitt ursprungsland. Det rapporteras även om förföljelse av konvertiter i . I finns dock fall där och migrationsdomstolen har beslutat att utvisa kristna konvertiter till och . Detta är en ordning som väcker frågor om huruvida svensk asylpolitik lever upp till de mänskliga rättigheterna. Jag föreslår därför att den svenska migrationslagstiftningen i detta avseende ses över med anledning av att människor som lämnat islam och konverterat till kristendomen uppenbarligen kan få beslut om utvisning till länder som förbjudit konvertering från islam och där det råder förföljelser av konvertiter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H5021378 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över frågan angående personalgåvor och tillkännager detta för regeringen. har, vid en jämförelse med andra länder, en snäv och otidsenlig reglering av förmåner och gåvor i ett företag. Till exempel får en arbetsgivare bara en gång , , ge en gåva till sina anställda för högst (inklusive moms). Om gåvan ges en annan tid , ska den beskattas oavsett beloppet. Förutom jubileumsgåva som är en gåva till en anställd när företaget firar 25-, 50-, 75- eller 100-årsjubileum. Värdet får inte överstiga inklusive moms. Eller minnesgåva som är en gåva av minneskaraktär som lämnas till varaktigt anställda i samband med att den anställde uppnår en viss ålder (till exempel den anställdes 50-årsdag), efter en längre tids anställning () eller när en anställning upphör. Minnesgåvor är skattefria om värdet inte överstiger och inte ges utöver när anställningen upphör. Vi menar att gåvor och uppskattning i vardagen har en stor betydelse för en god personalvård. är det inte det ekonomiska värdet som spelar roll, utan omtanken och gesten. Gåvan eller förmånen blir ett sätt att uppmuntra, skapa motivation och ge ett erkännande. Kan man lätta på regelverket för att skapa bättre förutsättningar för arbetsgivare att visa god personalvård utan att bryta mot regelverket? Vi föreslår att regeringen ser över möjligheterna att anpassa dessa regler, så att våra regler är i harmoni med våra grannländers regelverk – (), (1 ) – samt många länder i med ca 100 € per anställd och år att disponera fritt över året. Det här handlar inte minst om svenska arbetsgivares konkurrenskraft för att behålla bra och värdefull personal inom landet. Den globala konkurrensen om arbetskraft blir allt mer intensiv och då är löner, arbetsmiljö och god personalvård av allra största vikt.
mot · H5021379 · 2017-10-03 00:00:00 — Långa betaltider är ett hot mot tillväxt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge företag stöd till kortare betalningstider och tillkännager detta för regeringen. I diskuterar vi hur situationen för våra medborgare ser ut. I många fall så blir det olika problembilder vi får presenterade för oss. Ett sådant problem är sysselsättningsfrågan och vad vi kan göra för att få fler i arbete. Jag vill därför här ta upp frågan om de allt längre betalningstider som finns i (men även i övriga ) och vad de enligt uppgift får för konsekvenser. Enligt Intrum undersökning så säger av de små och medelstora företagen att de skulle kunna anställa fler om de fick betalt snabbare. Det skulle innebära ca 65 000 fler i sysselsättning. säger vart femte företag att deras överlevnad är hotad av att de tvingas lämna stora krediter över . En slutledning som dras är att små och medelstora företag som inte får betalt får en sämre utveckling, vilket i slutänden påverkar hela landets ekonomi.
mot · H5021380 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa momsplikt för ideella båtklubbar och tillkännager detta för regeringen. kommer att börja ta ut 25 procents moms från stadens båtklubbar, enligt ett färskt beslut i . stad vände sig till få reda på om moms skulle kunna tas upp för marken som hyrs ut till de över 80 båtklubbarna, eftersom det finns många undantag till skattefriheten. I och med sitt bindande beslut meddelade att momsplikten omfattar alla markarrenden för vinteruppläggning av båtar och hänvisade bland annat till ett danskt fall i 2005. Förenklat kan man säga att parkeringsplatser är momspliktiga och att en uppställningsplats för en båt eller en hamnanläggning för förtöjning eller ankring är en parkeringsplats i juridisk mening. Vilket fordon som parkeras har ingen betydelse. , tillsammans med en mängd andra kommuner i , gör en annan tolkning. Arrenden av mark är inte momsbelagda. De tar därför inte ut moms på sina arrende- och hyresavtal i hamnområden. Konsekvensen av beslut blir troligen att alla kommuner snart kommer att få lov att momsbelägga båtklubbarna. För en ideell båtklubb i som hyr ägda av staden och markyta för uppställning innebär beslutet att klubben får betala mer i avgift. Momsbeslutet kommer att skada ett allmännyttigt och ideellt föreningsliv samt en hundraårig folkrörelse. Troligen kommer beslutet inte bara att få konsekvenser för båtlivet, utan för hela den ideella och allmännyttiga föreningsverksamheten i landet.
mot · H5021382 · 2017-10-03 00:00:00 — Sätt stopp för övervinster i välfärden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sätta stopp för övervinster i välfärden och tillkännager detta för regeringen. En generell välfärd som fördelas efter behov och på lika villkor är ett av grundfundamenten i den svenska modellen. Denna modell har länge bidragit till en jämn och hög kvalité i välfärden, men har varit utsatt för ett hårt tryck, bland annat på grund av uteblivna satsningar. har välfärden avreglerats kraftigt, och det har möjliggjorts för vinstdrivna företag att på ett unikt sätt bedriva verksamhet med full kostnadstäckning. Detta har resulterat i att den privat drivna välfärden expanderat kraftigt i omfattning . Den största del av denna ökning står större vinstdrivande företag, ofta ägda av riskkapitalbolag, för. (, Konkurrensens konsekvenser, 2011) Detta bidrar till flera problem, varav ett är läckage av skattemedel till bolagsägare. Totalt handlar detta om som försvinner ut i övervinster enligt utredningen och reda i välfärden (2016). I slutändan handlar detta om medborgarnas förtroende för den skattefinansierade välfärden. När människor ser att de pengar de betalt för skola, vård och omsorg försvinner ner i privata plånböcker urholkas också drivkraften att vilja betala skatt. Ett annat problem är att privatiseringarna av välfärden har segregerande effekter, exempelvis inom skolsektorn. Bland annat har det konstaterats att segregationen är större i kommuner där en större andel av eleverna går i fristående skolor än i kommuner där ett mindre antal elever gör detsamma. Vidare visar att olika samhällsklasser går i olika skolor. Det innebär att de som har det sämre ställt socioekonomiskt i större utsträckning går i kommunala skolor än de som har det bättre ställt. Att människor i högre grad väljer olika välfärdsutövare bidrar också till att slå sönder den sociala sammanhållningen i . Ett annat problem är att olika intressen står i kontrast mot varandra. Välfärden är ingen marknad där du gör val baserat på kvalitet kontra kostnad, utan välfärden drivs att tydliga samhällsmål. drivs primärt inte av ett brinnande intresse att utveckla vår gemensamma välfärd utan av att tjäna pengar. Detta innebär en risk att företag drar ner på sådan kvalitet som är svår att möta och följa upp. Undersökningar som gjorts visar exempelvis att friskolor har lägre lärartäthet och en högre grad obehöriga lärare än kommunala skolor – något som blir möjligt eftersom de generellt rekryterar högpresterande elever som kommer från studievana hem. En av anledningarna till att det blev möjligt att driva välfärdstjänster i privat regi var att mångfalden skulle öka. ser vi dock en annan utveckling. De största koncernerna köper upp mindre verksamheter. De tio största huvudmännen driver runt 250 förskolor, och var fjärde elev som valt en privat gymnasieskola går på någon som drivs av . För att bryta den här nedmonteringen av den generella välfärdsmodellen och stoppa läckaget av skattemedel behöver därför vinsterna i välfärden begränsas. Därför bör besluta att införa stopp mot övervinster i välfärden i enlighet med de slutsatser som dragit. i (S)
mot · H5021386 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se till att myndigheterna inväntar inrättandet av det vetenskapliga rådets bedömning innan ett beslut om tidigare avvänjning av smågrisar får lov att träda i kraft, och detta tillkännager för regeringen. har accepterat grisföretagens krav om att griskultingarna ska få tas ifrån sin mamma tidigare . får de stanna men man är i full färd med att ändra regelverket , alltså till att de bara får vara hos suggan . Att inte låta smågrisarna vara trygga och dia hos sin mamma leder till oro och stress hos de små. Det leder också i många fall till fler sjukdomar med ökad antibiotikabehandling än tidigare, något vi måste arbeta aktivt med att minska på alla sätt. Skälet till att man vill genomföra detta från producenternas sida är att man vill låta suggan betäckas allt oftare så att hon får fler griskultingar att försälja. I beslutade livsmedelsstrategi står det tydligt att en ökad produktion inte får ske på bekostnad av djurens hälsa. har fattat ett beslut om att införa ett vetenskapligt råd som ska granska alla förslag till förändringar i djurskyddslagen, mycket bra men detta råd har ännu inte hunnit träda i kraft, vilket gör att borde invänta detta innan de fattar ett beslut som enligt många strider mot ett bra djurskydd. Detta beslut går tvärs emot en god djuretik och strider mot djurens rättigheter i en bra djurskyddslag.
mot · H5021387 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den israeliska bosättarpolitiken måste upphöra och delade status respekteras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i säkerhetsrådet måste ta nya initiativ i Palestinafrågan och tillkännager detta för regeringen. Illegala bosättningar avser samhällen och jordbruksenheter på mark som är ockuperad av staten och befolkad av judar. De strider mot fjärde , som förbjuder en ockupationsmakt att förflytta det egna landets befolkning till ockuperat territorium. På , förutom östra , fanns det ca 430 000 bosättare i 140 illegala bosättningar vilka omfattar stora delar av . I östra finns över 200 000 bosättare. av invånare lever på mark som annekterades 1967 (av dem är judar och palestinier). Israelerna har försökt öka antalet judar och minska antalet palestinier. fördömde den illegala bosättarpolitiken. Resolutionen godkändes till applåder med 14 röster för, och nedlagda röst. FN:s resolution fördömer de illegala bosättningarna hårdare än . Enligt resolutionen är det förbjudet för att bygga på ockuperad mark, och den slår fast att genom sin bosättningspolitik flagrant bryter mot folkrätten. politik har ingen laglig giltighet och FN kräver att upphör med allt byggande på ockuperad palestinsk mark och i östra . Den israeliska bosättningspolitiken är ett stort hinder för alla fredssträvanden i området. ger ständigt klartecken för nya illegala bosättningar på . De illegala bosättningarna är till stor del sammanbundna med eller varandra genom vägar (”by pass roads”) som palestinierna inte får använda eller passera. Ett av de problem som bosättningarna skapar är att dessa vägar skär av i separata delar och därmed försvårar palestiniernas transporter av människor och varor. Barriären mot är till byggd inom palestinskt territorium, där dess utbredning isolerar av landområdena på från dess befolkning. 25 000 palestinier bor i området mellan barriären och den ”gröna linje” som utgör officiella gränser, och de skärs sålunda av från resten av de palestinska samhällena. Det finns 66 mer eller mindre tillgängliga passager genom barriären. Palestinier får bara undantagsvis tillstånd att passera genom dessa. Vad gäller palestinska jordbrukare vars jordbruksmark ligger på fel sida om barriären ges bara tillstånd att passera i samband med olivskördarna, vilket är förödande för andra näringsgrenar inom jordbruk. Det blir svårt att åstadkomma fred i om inte den illegala bosättarpolitiken upphör. Den är en del i det som driver fram extremism bland palestinierna och bildar bakgrunden till protester som resulterar i ömsesidigt våld. Risken är stor att bosättarpolitiken förr eller senare kommer att resultera i att palestinierna kommer att förlora hoppet om tvåstatslösningen. riksdag måste ställa sig bakom det som anförs i motionen om att den israeliska bosättarpolitiken ska upphöra och delade status respekteras. måste också ta nya initiativ för att försöka lösa konflikten via sin plats i säkerhetsrådet.
mot · H5021388 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att stimulera anläggandet av gäddfabriker och tillkännager detta för regeringen. simmar tyvärr allt färre gäddor i vårt innanhav. Minskningen av gäddorna i tros till stor del bero på att antalet kustnära våtmarker blivit allt färre av torrläggningar och utdikningar av våtmarker. Uppemot hälften av Östersjögäddorna söker sig till våtmarker med sötvatten för att leka om våren. Då det nu finns alldeles för få ställen där gäddorna kan leka leder det till en svagare gäddstam. Kustnära våtmarker fyller emellertid inte bara en funktion som gäddornas lekplats. Vatten som samlas i våtmarker är ofta rikt på näringsämnen som fosfat och kväve. Våtmarkerna tar till stor del hand om dessa ämnen genom att binda dem i marken. Men när våtmarkerna utdikas och dräneras når avrinningsvattnet istället fram till havet innan näringsämnena hunnit tas upp. Den ökade mängden av näringsämnen som rinner ut i havet bidrar kraftigt till övergödningen av . Gäddorna fyller även en viktig funktion för ekosystemet i havet. När de större rovfiskarna i minskar ökar beståndet av småfisk som äter djurplankton. Djurplankton hjälper till att motverka övergödning genom att i sin tur äta växtplankton. Färre gäddor ger färre djurplankton och ett ökat antal växtplankton som bidrar till övergödningen av havet. En viktig åtgärd för att öka gäddbeståndet är anläggandet av fler så kallade gäddfabriker. En gäddfabrik är en återställd våtmark och de som skapats har visat goda resultat för gäddornas reproduktion. På har till exempel en myr återställts som redan första våren gav tio tusen gäddyngel. Ett stärkt gäddbestånd är dock inte bara positivt för ur ett miljöperspektiv. är redan ett sportfiskeparadis men med ännu fler gäddor i våra vatten kan länets sportfiske utvecklas till ett riktigt gäddfiskeeldorado och därigenom stärka turistnäringen och skapa fler lokala arbetstillfällen. För dem som vill anlägga gäddfabriker går det att få ett visst ekonomiskt stöd från . Det är bra att detta ekonomiska stöd finns men situationen i är så allvarlig att större satsningar behöver göras. Därför bör regeringen undersöka möjligheterna att på andra sätt stimulera anläggande av gäddfabriker. Det vinner vi alla på. Såväl Blekingebor som gäddor och .
mot · H5021390 · 2017-10-03 00:00:00 — Farliga ämnen i livsmedelsförpackningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av skärpta regler för vilka ämnen som tillåts i livsmedelsförpackningar och tillkännager detta för regeringen. En stor källa till de farliga ämnen som vi får i oss är det vi äter. Därför finns det EU-regler för vad livsmedel får innehålla. Ett område som däremot ännu inte är tillräckligt reglerat på EU-nivå och där nationella regler inte heller är tillräckliga är livsmedelsförpackningar. Detta trots att risken för att ämnen överförs från förpackningar till livsmedel är påtaglig. har bisfenol A särskilt uppmärksammats, men det finns skäl att uppmärksamma att det kan finnas betydligt fler skadliga ämnen i livsmedelsförpackningar som vi ofta använder. När Krav gjorde en studie kom man fram till att det i livsmedelsförpackningar tillåts ämnen som finns upptagna på SIN-listan (ca 50 st.), kandidatlistan (ca 20 st.) och även på tillståndslistan (6 st.). Detta är oroande. Regeringen bör därför skyndsamt engagera sig ytterligare i att få bättre EU-regler på plats och påbörja arbetet med att införa nationella regler om man inte når framgång på EU-nivån. Nationella regler för livsmedelsförpackningar finns i ett flertal EU-länder. Att har ett eget förbud mot bisfenol A i matförpackningar för barn är bra men inte tillräckligt. Vad som ovan anförs om behovet av skärpta regler för vilka ämnen som tillåts i livsmedelsförpackningar bör ge regeringen tillkänna.
mot · H5021391 · 2017-10-03 00:00:00 — Minskad användning av antibiotika i djuruppfödningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att minska användningen av antibiotika i djuruppfödningen och tillkännager detta för regeringen. Antibiotika i djuruppfödningen har använts och ny statistik visar att användningen ökar trots larmen om ökade risker för resistenta bakterier. Rutinmässig användning av antibiotika i djuruppfödning ökar risken för att resistenta bakterier utvecklas, vilket kan få stora konsekvenser för både djur och människor. , och är de europeiska länder som använder i särklass mest antibiotika i sin djuruppfödning. Där används runt 40 gånger så mycket som i . Minst antibiotika används i de nordiska länderna där använder minst med per kilo djurkropp. Det kan jämföras med . Till de länder som ökat sin användning hör . Där används per kilo. importerar mer än hälften av det kött som konsumeras, och har den polska importen ökat kraftigt. är det tredje största importlandet efter och när det gäller fläskkött och på fjärde plats när det gäller import av nöt och fågel. Med anledning av detta uppmanar jag regeringen att undersöka möjligheterna att stävja användningen av antibiotika i djuruppfödningen i och inom EU.
mot · H5021392 · 2017-10-03 00:00:00 — Kraftsamling för att rädda ålen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna för en kraftsamling för att rädda ålen och tillkännager detta för regeringen. Det finns i historien många exempel på hur människans rovdrift och exploatering av naturen har utrotat både djur- och växtarter. Av detta verkar människan ha lärt lite. Än utplånas arter runt om i världen, och är högst delaktigt i detta. I är ålen en av de mest akut hotade arterna, och kan den europeiska ålen mycket väl vara fullständigt utrotad. Ålarna blir till i och kommer sedan till och i form av små, genomskinliga glasålar. Antalet glasålar som når är bara cirka en procent av vad som vandrade in . Orsaken till den drastiska minskningen är inte helt klarlagd. Tänkbara orsaker antas vara förändrade havsströmmar i , alltför hårt fiske, att ålens vandring i åar och älvar hindras av bland annat vattenkraftverk, minskande tillgängliga uppväxtarealer, sjukdomar, parasiter och miljögifter. År har de europeiska länderna fiskat upp tusentals ton ål för konsumtion utan att bekymra sig över den europeiska ålens chanser att överleva som art. har det byggts vattenkraftverk i stora delar av . Floderna, som är ålens naturliga vandringsvägar, stängs därmed av för ålen. Efter att ha levt tio till i sjöar och andra sötvattendrag uppnår ålen könsmogen ålder och börjar sin vandring nedströms för att fortplanta sig i , men istället för att nå havet möter nu ofta ålen döden i kraftverkens turbiner. Även det senaste århundradets vårdslösa hantering av gifter och kemikalier har drabbat ålen hårt. Forskare har kommit fram till att ål som exponerats mycket för miljögifter som dioxin och dioxinliknande PCB:er, vilket ålen gör i svenska vatten, skadar sin förmåga till reproduktion allvarligt. Resultaten av fisket, kraftverken och miljögifterna har inte låtit vänta på sig. är antalet ålyngel som når Europas kuster av vad de var för 30–. Faktum är att det krävs kraftfulla åtgärder om den europeiska ålen överhuvudtaget ska ha en chans att överleva som art. behöver också sätta ordentlig press på elbolagen så att vattenkraftverken anpassas så att ålens vandring återigen görs möjlig. Det är även viktigt att arbetar för att vattenkraftverk i samtliga EU-länder tvingas konstruera fiskvandringsleder. Med anledning av den här bakgrunden vill jag lyfta det akuta behovet av att undersöka möjligheten för att genom berörda myndigheter göra en gemensam kraftsamling för att rädda ålen och säkerställa att ålen överlever som art.
mot · H5021393 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten att förbjuda engångsbestick i plast och tillkännager detta för regeringen. Plastskräp orsakar stor skada på djur och natur. Stora delar av världens hav och skogar är redan nedskräpade av plast, vilket utgör ett allvarligt hot mot jordens ekosystem. För att komma till rätta med dessa miljöproblem behövs många insatser framöver. Ett steg på vägen skulle vara om förbjöd engångsbestick i plast. Det finns redan flera nedbrytbara alternativ att använda istället. Med anledning av den här bakgrunden vill jag lyfta behovet av att överväga möjligheten att införa ett förbud mot engångsbestick i plast i eller på EU-nivå.