mot · H5023041 · 2017-10-05 00:00:00 — Forskning för mer kunskap och fler innovationer i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det övergripande målet för utbildnings- och forskningspolitiken bör vara att ska vara en framstående kunskapsnation, där utbildning, forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och effektivitet samt bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta mätbara delmål som systematiskt ska utvärderas samt ingå i regeringens resultatredovisning för berörda utgiftsområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalitet och samverkan i forskning även fortsättningsvis bör premieras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppdraget att lämna förslag om hur statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation kan utvärderas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att ska öka sin andel av beviljade medel från EU:s forsknings- och partnerskapsprogram, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att forskningsprogram ska anpassas till EU:s och bli sjuåriga, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att alla meriteringsanställningar ska ge rätt till prövning för tillsvidareanställning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka lärosätenas ledarskap och tydliggöra rollen för lärosätenas styrelser och tillkännager detta för regeringen. är och ska vara en kunskapsnation är en kunskapsnation. Vår befolkning är välutbildad, vården är modern och vår industri är högteknologisk. Detta är resultatet av en lång svensk tradition när det gäller att satsa på både bildning och god utbildning, som är tillgänglig för alla. Vi vet att utbildning, forskning och entreprenörskap lägger grunden för att möta olika samhällsutmaningar och att det bidrar. behöver därför en långsiktigt hållbar strategi för forskning och innovation för att bibehålla en stark position i den internationella konkurrensen. Det kräver tydliga mål som kan följas upp och starkt ledarskap. Allianspartierna anser därför att det övergripande målet för högre utbildning, forskning och innovationspolitik bör vara: ska vara en framstående kunskapsnation, där utbildning, forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och effektivitet samt bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Målet ska följas upp och utvärderas systematiskt enligt följande sju delmål: Att andel av beviljade medel från EU:s forsknings- och partnerskapsprogram ska vara 2020. Att offentliga och privata investeringar i FoU ska överstiga EU:s mål. Att svensk forskning och innovation fortsatt ska vara ledande jämfört med andra europeiska länder mätt som citeringsgenomslag () och samlat innovationsindex (European Innovation Scoreboard). Att jämställdheten ska öka såväl inom grundutbildningar som bland meriteringsanställningar. Att stimulera en bredare användning och utveckling av etablerad svensk forskningsinfrastruktur såsom , ESS och MAX-labb IV. Att mobiliteten bland svenska forskare ska öka såväl mellan lärosäten som mellan lärosäten och näringsliv samt offentliga verksamheter. Att fördelningen av resurser från forskningsfinansiärerna ska ske effektivt. Stärk förutsättningarna för högre kvalitet i forskningen Resurstilldelningen till universitet och högskolor är ett viktigt styrinstrument för politiken. uppgår lärosätenas s.k. basanslag till medan externa intäkter utgör . För att premiera vetenskaplig kvalitet införde alliansregeringen en modell där av nya resurser omfördelades mellan lärosätena baserat på indikatorerna externa anslag för forskning samt publiceringar och citeringar. För att fortsätta att stärka kvaliteten i forskningen och excellensen i forskningen är det viktigt att denna omfördelningsmodell får finnas kvar och förfinas. Ett viktigt steg i denna utveckling är att höja omfördelningen från dagens till . Vi anser också att alla statliga lärosäten vid omfördelningen ska konkurrera i samma grupp, inklusive samt . Kvalitetsanalys av svensk forskning och innovation saknar ett system för en samlad och oberoende analys av vilka resultat och effekter som statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation har. Det finns i de flesta jämförbara länder. För att säkerställa att investeringar i forskning, utveckling och innovation är effektiva krävs bättre uppföljning. Allianspartierna föreslår därför att en utredning tillsätts för att lämna förslag på hur ett sådant system kan inrättas. Utredningen bör bland annat ta vara på erfarenheterna från studien som Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning (Nifu) utförde på uppdrag av (Iva) och som tittade på hur olika europeiska länder har organiserat sin analys av investeringar i forskning och innovation. Bättre EU-samordning och mer EU-medel till svensk forskning 2014 lanserade EU sitt största ramprogram för forskning och innovation, Horizon 2020. Programmet löper och består av tre delar: spetskompetens, industriellt ledarskap och samhällets utmaningar. För att optimera och ge möjlighet att koordinera forskningssatsningar med satsningar inom EU, anser allianspartierna att löptiden för de svenska forskningsprogrammen bör gå om lott med EU:s program och därmed ha samma längd. Vi menar att det finns fördelar med viss samordning mellan forskningsprogram inom EU då resurser och kompetens kan utnyttjas bättre. Långsiktighet är av stort värde men måste vägas mot den konstanta utveckling som ändrar förutsättningarna för forskning och innovation. Alliansen anser därför att forskningsprogram bör bli sjuåriga. Alliansen anser vidare att regeringen ska arbeta fram en handlingsplan inför nästa programperiod i EU med syfte att i högre grad påverka inriktningen på EU:s forskningsprogram samt öka hemtagandet av resurser för forskning, innovation och infrastruktur kopplad till forskning och innovation. har lärosätenas förmåga att ansöka och få externa medel från EU:s forsknings- och partnerskapsprogram försämrats. Det är en oroväckande utveckling som måste brytas. Statistik visar att har tappat i andel beviljade medel, jämfört med EU:s tidigare forskningsprogram (FP7). Statistiken visar dessvärre också att svenska forskare inte når upp till tidigare nivåer då det gäller Europeiska forskningsrådets anslag (ERC-anslaget) som beviljar bidrag till enskilda forskare baserat på deras grad av vetenskaplig excellens. Likaså visar statistiken att de större lärosätena har tappat förhållandevis kraftigt jämfört . I jämförelse med det tidigare ramprogrammet (FP7) har på aggregerad nivå () tappat från till av tillgängliga medel. Utvecklingen måste brytas, därför krävs ett strategiskt arbete samt tydliga och mätbara mål. Förbättra möjligheterna till meriteringsanställningar vid lärosätena En viktig del i autonomireformen var att ge universitet och högskolor en stor frihet i att utforma sina egna interna organisationer. Även om denna frihet är en förutsättning för lärosätenas autonomi finns det stora behov av att se över och stärka meriteringsanställningarna som det råder både otydlighet och osäkerhet kring. saknar ett sammanhållet system för meritering av unga forskare tidigt i karriären. Detta innebär osäkra anställningsförhållanden och utgör en stor risk att framstående forskare lämnar den akademiska banan för en annan karriär. Allianspartierna föreslår därför att högskoleförordningen ska ses över med målsättningen att ge alla meriteringsanställningar rätt till prövning för tillsvidareanställning. Rätten till prövning bör ske mot i förväg uppställda krav. Meritering ska kunna förtjänas vetenskapligt och pedagogiskt. Även mobilitet bör vara meriterande. Alliansen anser också att ett enhetligt system för meriteringsanställningar vid svenska lärosäten bör övervägas. Stärkt ledarskap vid landets lärosäten högskolor och universitet har en viktig roll att spela som samhällets kritiska spegel, men också som motor i den kunskapsdrivna tillväxten. I en globaliserad och föränderlig värld ställs stora krav på ett strategiskt ledarskap. Det gäller också för universitet och högskolor. Det finns flera studier som visar att ett välfungerande och akademiskt ledarskap har stor betydelse för den vetenskapliga kvaliteten i utbildning och forskning. Det är också av vikt att styrelser vid universitet och högskolor har den kompetens som krävs för att svenska lärosäten ska kunna hålla en internationellt sett hög kvalitet. Kompetens och sammansättning spelar stor roll för hur en styrelse fungerar. (Iva) har presenterat en rapport som behandlar just utmaningar och utvecklingspotential avseende universitets- och högskolestyrelser. föreslås bland annat att rekryteringen av nya ledamöter till en styrelse ska vara grundad på definierade kompetensprofiler och att hänsyn ska tas till lärosätets sammantagna Alliansregeringen tillsatte (2015). Utredningens slutsatser bör följas upp för att fortsatt stärka lärosätenas ledarskap och tydliggöra universitetsstyrelsernas roll. i (C)