ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5021677 · 2017-10-03 00:00:00 — Precisionsjordbruk en intressant teknik ställer sig bakom det som anförs i motionen om precisionsjordbruk och tillkännager detta för regeringen. utskott för ett hållbart , besökte under sitt sommarmöte Wrams gods i . Vi fick se ett kontrollrum varifrån drönare styrdes över de för att samla in fakta om jorden fuktighet, bördighet, temperatur och många andra viktiga parametrar. Dessa användes sedan via databearbetning för att såmaskiner inte sår ett frö i onödan, för att bevattningen inte skall under- eller överdrivas, för att gödselgivan blir den rätta på varje kvadratcentimeter osv. Drönarna samlar in information under hela växtperioden så att varje kvadratcentimeter och varje planta får exakt det den behöver. Inte minst betyder detta att behovet av bekämpningsmedel minskar radikalt. som är ägare till gården berättade att topografin betyder väldigt mycket för vilka möjligheter varje ytenhet har för att producera och att traditionellt jordbruk har mycket svårt att ta hänsyn till det. Med denna metod kan varje liten kvadratcentimeter nyttjas optimalt. Vi i utskottet som besökte gården blev mycket imponerade av metoden precisionsjordbruk, men även av övriga mycket framsynta lösningar på denna gård där exempelvis samtliga gamla byggnader värms med lokalt producerad biogas. Goda exempel får inte stanna vid att vara bara goda exempel de bör både studeras och spridas. bör därför uppmana regeringen att ta del av metoden precisionsjordbruk. Såsom varandes tämligen okunnig i jordbruksfrågor vill jag inte lämna några rekommendationer om och i så fall på vilket sätt kunskaperna på Wrams gods i skulle kunna tas till vara för att effektivisera vårt jordbruk och inte minst minska behovet av bekämpningsmedel.
mot · H5021683 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att LED-lampor inte får ha större modulation än och tillkännager detta för regeringen. Att människor påverkas negativt av blinkande eller flimrande belysning är troligen allmänt känt. Frågan uppmärksammades och lysrören som då var det stora problemet utvecklades och byttes ut i rask takt. De första bildskärmarna gav för många snarlika problem. har vi bildskärmar som i huvudsak löst detta. har vi nya produkter som blinkar eller om man så vill flimrar även om vi inte alltid ser att dom gör det. På marknaden finns det LED-lampor som tänds och släcks 100 gånger . Ljusskillnaden mellan den tända och släckta fasen kallas för modulation. Traditionella glödlampor har en modulation på medan LED-lampor kan ha en modulation på , det vill säga att LED-lampan växlar mellan ljus och totalt mörker. Det går dock att tillverka LED-lampor som har lika liten modulation som glödlampor, det vill säga inte skillnad i ljusflöde vid tänd och släckt fas. Eftersom många får yrsel och andra problem med belysning som flimrar så borde vi lagstifta bort problemet. Det gick att byta lysrör som flimrade av samma anledning till dagens lysrör utan flimmer. Bildskärmarna är på grund av rent kommersiella krav på väg att bli flimmerfria och är det att lagstifta bort flimrande LED-belysning. bör uppdra åt regeringen att initiera ett lagstiftningsarbete med målet att förbjuda LED-belysning med större modulation än .
mot · H5021686 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av mer information kring innemiljön i skolor och dess påverkan på elevernas prestationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att förbättra informationen om det bidrag som finns för upprustning av dåliga skolmiljöer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att se över nivån på det befintliga bidraget för upprustning av innemiljöer i skolor och tillkännager detta för regeringen. Bra luft ger bättre skolresultat. Dansk forskning visar att med bättre inomhusluft så förbättras skolresultaten markant. Genom att öka friskluftsintaget i skollokalerna fick man betydande förbättringar av elevernas resultat. Det är som står bakom dessa forskningsresultat. När forskarna i studien fördubblade friskluftsintaget i skollokalerna förbättrades resultaten i läsförståelse och matematik med . Genom att ytterligare fördubbla intaget av frisk luft i lokalerna fick man en ännu större förbättring. Den största förbättringen i prestation uppmättes hos de svagaste eleverna. Skollokalerna i är ofta i mycket dåligt skick. Luftomsättningen är ofta beräknad för ett färre antal elever än de som i verkligheten vistas i lokalerna. Dessutom har ingen hänsyn tagits till det ökade behov av frisk luft som det stora antalet elektroniska apparater medför. Det växande problemet med kemikalier i kläder och inredning ökar också behovet av ventilation liksom att lokalerna ofta har problem med fukt och mögel. Det finns kommuner där man vid skyddsronder noterar brister som skulle stänga en normal arbetsplats men där skolverksamheten ändå får fortsätta. Att antalet barn som diagnostiserats för astma ökade kan troligen kopplas till undermåliga skollokaler. Det är hög tid att göra något åt detta. finns det möjlighet för kommuner att söka ekonomiskt stöd för att rusta upp skollokaler. Få kommuner har dock sökt stödet och handläggningstiden kring de ansökningar som kommit in har varit lång. Bidraget som kommunerna kan erhålla utgår av kostnaden för upprustningen av skolmiljön. Det vore självklart bra om andelen kunde ökas till . Det skulle säkert öka intresset eftersom det är kostsamma upprustningar det handlar om. Genom en bättre marknadsföring borde man dock kunna öka intresset för bidraget. Att sprida kunskapen om konsekvenserna för både elever och lärare av en bättre innemiljö i skolorna är också ett sätt att öka motivationen. bör därför ge en tydlig signal till regeringen om att mer kunskap om innemiljön i skolorna och mer marknadsföring av det befintliga stödet är viktigt att prioritera. bör även få ett uppdrag att analysera om en ökning av bidragsnivån skulle vara verkningsfull.
mot · H5021688 · 2017-10-03 00:00:00 — Stöd till arkeologiska utgrävningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av regelverket för stöd till arkeologiska utgrävningar och tillkännager detta för regeringen. Vissa samhällen i landet har mer av arkeologiska lämningar i marken än andra. Det utgör ett hinder för byggande. Staten kan ge ett stöd för kostnaden som ibland kan vara betydande. Dock är stödet endast tillgängligt i de fall kostnaden för utgrävningen överstiger av projektets totala kostnad. Det är mycket ovanligt att kostnaden för den arkeologiska delen blir så stor vilket innebär att bidraget endast kan utnyttjas i mycket speciella fall. I Bergslagen finns många samhällen med just denna problematik; ingen markyta kan röras utan att någon är beredd att ta en omfattande kostnad för arkeologiska utgrävningar. har en nybyggnation på en sådan ort inte en så snabb värdestegring att vänta som en nybyggnation i en stor stad. Det gör att investerare är väldigt försiktiga att bygga på dessa orter även om där råder brist på bostäder. Ska vi få fart på bostadsbyggandet utanför de största städerna så är därför frågan om kostnaden för arkeologiska utgrävningar något som bör övervägas. Eftersom anslaget för stöd till arkeologiska utgrävningar nästan inte alls nyttjas på grund av regelverkets höga tröskel så borde en förändring ske. Förslagsvis sätts gränsen till 5 eller möjligen av den totala byggkostnaden för att stöd skall kunna utgå. Då skulle troligen en del byggprojekt som inte blir av kunna startas, särskilt i mindre samhällen med omfattande arkeologiska värden centralt i samhället. Detta bör uppmana regeringen att se över.
mot · H5021689 · 2017-10-03 00:00:00 — Krav på märkning av importerad honung ställer sig bakom det som anförs i motionen om märkning av ursprungsland på konsumentförpackningar av honung och tillkännager detta för regeringen. Honung i butik är inte alltid honung. Det förekommer stora mängder förfalskade produkter på marknaden som inte har någon koppling till bin. Konstgjord honung tillverkad av olika sorters sockerprodukter är ett problem som är svårt att hantera. Det är även vanligt att honung i butik utgörs av en blandning av honung med många olika ursprung. Det kan betyda att honungen i en burk kan komma från väldigt många olika länder utan att det anges på förpackningen. Honung producerad i står för ungefärligen hälften av den honung som säljs, resten är importerad. Den märkningsregel som finns enligt EU-regler om märkning av ursprungsland har ett undantag som gör det möjligt att enbart ange om honungen är producerad inom EU eller i . I tillämpas denna undantagsregel formulerad på följande sätt. Om honungen har sitt ursprung i mer än en medlemsstat inom Europeiska unionen (EU) eller i mer än ett land utanför EU, får dock denna uppgift i förekommande fall ersättas med följande beteckning: blandning av EU-honung, blandning av icke-EU-honung, eller blandning av EU-honung och icke-EU-honung. Det finns dock möjlighet att enligt EU ställa hårdare krav. gör detta på så vis att krav på ursprungsland ställs. På grund av att de produkter som erbjuds på marknaden i så stor utsträckning utförs av blandningar så är det rimligt att som i ställa krav på att även andelen från respektive land anges, exempelvis i fallande volymandel, , , , osv. kanske för de tio största ursprungsländerna i den aktuella produkten. Ett sådant regelverk tvingar grossister att ställa större krav på producenterna genom hela varukedjan och därmed även öka möjligheten att komma till rätta med problemet med falska produkter under beteckningen honung. bör ge detta till känna för regeringen som en rimlig åtgärd för att göra det lättare för kunderna att kunna veta vad det är de köper när de inhandlar honung.
mot · H5021690 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nationellt register över bisamhällen och tillkännager detta för regeringen. Odling och jordbruk är beroende av insekter för pollinering. I en levande och frisk biotop så finns det naturliga pollinerare. Ungefärligen två tredjedelar av pollineringsarbetet i utförs av dessa gratisarbetare som den levande naturen står för. Många odlare väljer dock att komplettera med humlesamhällen eller biodling för att på så vis hjälpa till med att höja pollineringsgraden. Honungsbin som biodlingsföretagen arbetar med uppskattas bidra med en tredjedel av all pollinering i vårt jordbruk. De svenska honungsbina producerar ungefär honung vilket motsvarar ungefär hälften av den honung som efterfrågas av konsumenterna i . Även i skogslandskapet är pollinering en förutsättning för alla de vilda bär som många älskar att plocka. Pollineringen i skogslandskapet sker huvudsakligen av vilda pollinerare men här skulle fler bisamhällen för honungsproduktion kunna bidra till att möjliggöra en större skörd. Genom en ökad användning av honungsbin för pollinering såväl i jordbruket som i skogen skulle den årliga honungsproduktionen kunna mer än fördubblas och motsvara efterfrågan. I finns drygt 13 000 organiserade biodlare. Många av dem flyttar runt sina bisamhällen dels för pollineringsuppdrag hos olika odlare, exempelvis för fruktträd och i rapsodlingar, och dels för att hitta platser där bina kan hitta lämplig föda. För att underlätta en mer rationell hantering av bisamhällen skulle ett nationellt register över bisamhällen och deras position, egenskaper m.m. underlätta. I finns inget sådant. De tre länen , och har digitala register, resten av landet har enbart register som förs av respektive länsstyrelse. Det är inte rationellt. , och har nationella digitala biregister. MSB har bidragit till projekt för att öka kunskapen och kännedomen om bisamhällen. Motivet för dem är beredskapsmotiv. Vid ett krisläge kan det vara avgörande för försörjningen att en rationell användning ur pollineringssynpunkt är möjlig av de bisamhällen som finns i landet. Ett register skulle även kunna vara användbart om det utformas för det syftet i kampen mot parasiter och olika sjukdomar i bisamhällena. Med bättre kunskap så kan biodlarna lättare flytta sina bisamhällen även för att undvika smittspridning. Ett nationellt biregister över bisamhällen med uppgifter om uppställningsplatser, så kallade bigårdar, information om storlek, eventuella skador, arter, sjukdomar m.m. som finns tillgängligt digitalt för alla biodlare skulle förbättra mycket. borde ha ett stort intresse av att driva detta eftersom jordbruket är den stora vinnaren på fungerande honungsproduktion med honungsbin. Detta bör uppmärksamma regeringen på som en viktig fråga för att arbeta med.
mot · H5021694 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur , och kan samlokaliseras och tillkännager detta för regeringen. , och kronofogden är några av de viktigaste och mest välbesökta myndigheter av privatpersoner i . Uppdragsfördelningen mellan myndigheterna är skild men baseras ofta på uppgifter hämtade från varandra, där står för skatteindrivning, kronofogden för skuldindrivning och för socialförsäkringen. Detta leder till att man i ärenden som exempelvis långvarig sjukskrivning eller skuldsanering kommer i kontakt med flera av ovan nämnda myndigheter. Eftersom myndigheterna inte följer några riktlinjer kring samlokalisering av regionala huvudkontor så kan det leda till att individer med ärenden hos flera myndigheter tvingas färdas kilometerlånga avstånd för att komplettera sitt ärende med uppgifter. Detta blir påtagligt för äldre pensionärer då de kan ha fysiska svårigheter såväl som ekonomiska hinder för att ta sig fram samt för personer i behov av assistanshjälp. För att göra omfattande ärenden mera tidseffektiva och fysiskt tillgängliga så bör myndigheternas regionala huvudkontor samlokaliseras. Förutom tillgängligheten för individer skulle även myndigheterna gynnas av att sättas i ett tätt sammanbundet kluster. Detta då korta fysiska avstånd skulle bidra till en ökad interaktion mellan diverse myndighetsanställda samt möjliggöra en snabbare och enklare kommunikation och därmed leda till en produktivitetshöjning. Med ovan nämna motivering så bör regeringen tillsätta en utredning med riktlinjer kring samlokalisering och lämpliga avstånd för ovan nämnda myndigheter.
mot · H5021697 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den självreglering som skett när det gäller e-cigaretter även bör bli lagfäst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av kunskap kring e-cigaretter och folkhälsofrågor och tillkännager detta för regeringen. När e-cigaretterna gjorde sitt inträde så var personalen på flygplanen osäkra på om de var tillåtna eller inte. På restauranger har det också rått osäkerhet om hur e-cigaretter skall hanteras. Ganska snabbt har dock de flesta näringar tagit beslut om att hantera e-cigaretten som tobaksvara som röks och som därmed hanteras som vanliga cigaretter, cigarrer och piprökning. Det är mycket uppmuntrande att näringarna snabbt agerade som de gjorde. Rent teoretiskt kan e-cigaretten vara betydligt farligare både för rökaren och miljön runt rökaren än traditionell tobaksrökning. Även om tobaksindustrin har erkänt att de blandar in totalt 599 olika kemikalier i tobaken vid tillverkning av cigaretter så finns det inget som hindrar att de vätskor som e-cigaretten tankas med skulle innehålla färre kemikalier eller samma i lägre doser. Tvärt om är det ganska stor risk att det experimenteras friskt med vad man kan använda i dessa finurliga brännkammare. Som vanligt när nya produkter dyker upp så tar det tid innan eventuella hälsokonsekvenser visar sig i en sådan omfattning att de går att härleda till just en ny produkt eller vana. Dock är det rimligt att håller ett vakande öga på handeln med de varor som används i e-cigaretterna så att viss kunskap ändå byggs upp för eventuella framtida behov. Lagstiftaren bör inte ligga för långt från de värderingar i samhället som resulterar i självreglering. Därför bör uppmana regeringen att återkomma till med förslag om att e-cigaretter skall behandlas som övrig tobaksrökning. bör även uppmana regeringen att exempelvis genom ett uppdrag till se till att det byggs upp kunskap kring de produkter som försäljs såväl lagligt som olagligt med avsikt att förbrännas i så kallade e-cigaretter.
mot · H5021698 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om problemet med brist på ledarhundar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ledarhundar ska ha rätt att följa med sin ledsagade person i butiker och på restauranger och tillkännager detta för regeringen. Svårt synskadade och helt blinda individer har behov av stöd för att klara sitt vardagliga liv. Vilka metoder för stöd individen väljer kan ha flera orsaker. För att klara sig utomhus, exempelvis på väg till jobbet eller affären och åter till bostaden är käppen ett vanligt hjälpmedel. En del föredrar att ha en ledarhund som de anser ger större trygghet. Behovet av ledarhundar är väldigt högt men tillgången inte lika stor. Det leder till lång väntan och behov av svåra prioriteringar. Det förekommer dock att den som använder ledarhund ibland kan få problem med att uträtta sina ärenden på grund av att ledarhunden inte är välkommen. Det finns butiker, kaféer och restauranger som inte låter ledarhundar vistas i lokalerna. Det tar tid att utbilda lämpliga hundar till ledarhundar vilket innebär att brukartiden inte blir så lång. Synskadade med ledarhund behöver därför med jämna mellanrum få möjlighet till en ny hund. Även om det är en hög kostnad att ta fram en sådan hund så ger det individen så mycket större möjlighet att klara sitt liv utan övrig hjälp att det med stor sannolikhet ändå är en ren vinst för samhället när brukare väljer att söka om att få ledarhund. Utan hunden skulle dessa individer troligen kräva betydligt mer stöd från personal i många situationer. Ledarhundarna måste självklart kunna följa sin brukare in i många lokaler som exempelvis butiker, apotek, , kaféer och restauranger. I dagligvaruhandelns branschriktlinjer 4.9.7 står exempelvis att ägaren till en restaurang bör släppa in ledarhundar och att ledarhundar får vistas i alla utrymmen i en affär, utom där opaketerade varor saluförs. Det händer dock att kunder med ledarhundar blir avvisade exempelvis med motiveringen att andra kunder med allergier kan drabbas om hundar finns i lokalerna. Behovet av ledarhundar växer och bör därför ge en tydlig signal till regeringen att det är rimligt med åtgärder så att tillgången på hundar med tiden kan bli bättre. En ökad tillgång på hundar innebär troligen en ren besparing för samhället som helhet. Att brukare ibland blir avvisade och därmed diskriminerade när de behöver ta ledarhunden med sig in i olika lokaler är inte en situation vi vill se. Det går för det mesta att lösa konflikter mellan olika grupper av personer med funktionsvariationer så att alla kan ges tillgänglighet. Branschorganisationer och andra aktörer har en vilja att hitta lösningar men kanske krävs det även förtydliganden i form av lagstiftning. bör därför ge regeringen i uppdrag att exempelvis med stöd av en samordnare eller liknande funktion se till att konflikter mellan olika grupper, exempelvis allergiker och hundförare, kan få en rimlig lösning.
mot · H5021703 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett för patientsäkerhet och tillkännager detta för regeringen. I svensk sjukvård drabbas enligt beräkningar som gjort nästan var tionde patient av en vårdrelaterad skada, en så kallad vårdskada. I varje sådant fall drabbas den enskilde och eventuella anhöriga som tilltron till vården tar skada. Förhållandena har endast marginellt förändrats sedan mätningar 2008. Att detta även kostar samhället enorma summor är uppenbart. Även för vårdpersonal är det ett faktum som gör arbetssituationen svår, vilket kan vara ett av flera skäl som bidrar till att försvåra rekryteringen av vårdpersonal . har tidigare lyft frågan om behov av ett nationellt för patientsäkerhet. Vi anser att det är orimligt att landets landsting, regioner och kommuner ska driva säkerhetsfrågorna var för sig. Det är viktigt att en fristående aktör kan öka kunskapen, ge stöd och driva på utvecklingen av det säkerhetsrelaterade arbetet i vården. Ett sådant centrum var också ett av förslagen från den så kallade , något den dåvarande regeringen valde att inte gå vidare med. presenterade en rapport om patientsäkerhet som visar på stora brister, och de menar att staten inte har gett tillräckliga förutsättningar för en hög patientsäkerhet. Bland flera rekommendationer föreslås att regeringen ska säkerställa att kan bygga upp den kompetens som krävs för det framtida arbetet inom patientsäkerhetsområdet. Men man skriver också att en viktig förutsättning dock är att kan hantera dessa frågor på ett verkningsfullt sätt. Att får utökade resurser är inte heller det tillräckligt. En förändrad klagomålshantering löser inte heller problemet. Det krävs ett center där professionen kan arbeta med utveckling av patientsäkerhetsfrågorna. Det finns även ett strukturellt tänkande som tillämpas inom industrin för att hålla en hög säkerhet som kan vara intressant att ta lärdomar. Min uppfattning är att har ett så brett och tungt uppdrag att det finns skäl att i stället gå vidare med en fristående funktion, i likhet med den tidigare utredningens förslag. bör därför be regeringen återkomma med förslag om hur patientsäkerhetsarbetet kan förbättras.
mot · H5021705 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att avskaffa den statliga inkomstskatten och tillkännager detta för regeringen. Värnskatten har kommit och gått i från det att den först infördes. Trots att värnskatten infördes som en temporärskatt och alltid har motiverats som just temporär finns den de facto kvar. Värnskatten motsvarar av statens totala skatteintäkter. finns det forskning som visar att värnskatten skulle kunna avvecklas utan att statens skatteintäkter skulle minska, exempelvis , rapporter från , utvärdering och Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi. är fortfarande ett av de länder som beskattar inkomster högst i världen och det omfattar också inkomster som ligger något över genomsnittet. utgår den statliga inkomstskatten om vid inkomster och den extra statliga inkomstskatten, den så kallade värnskatten, utgår vid inkomster . Lönenivåerna är inklusive alla former av tillägg såsom exempelvis semesterersättning, ersättning för beredskaps- och jourtid samt semester. behöver fler personer som erlägger akademisk examen, vill arbeta mer och är beredda att satsa av sin tid och kapital för att nå framgång. Ett starkt bidragande incitament för att satsa det där lilla extra som behövs för att nå framgång i yrkeslivet är just möjligheten till högre inkomst. I länder med en hållbar och stabil ekonomi uppfattar medborgarna bland annat att staten uppfyller de två kriterierna att hushålla med de offentliga resurserna samt att skatten är rättvis. Med anledning av ovanstående bör ett avskaffande av den statliga inkomstskatten (värnskatten) övervägas.