mot · H4023722 · 2017-04-28 00:00:00 — En diskussion som intensifierats av debatten kring ingångslönernas effekt på marginalgruppers sysselsättning rör anställningsstödens utformning och effekt. Stöden har viss utträngningseffekt men förefaller fungera relativt bra när de väl används, men deras användning är lägre än vad man skulle kunna förvänta sig givet de stora subventioner som de erbjuder. Fyra huvudsakliga förklaringar till stödens oförmåga att göra ett mer substantiellt avtryck på marginalgruppernas sysselsättning har förts fram. För det första upplevs stöden som krångliga. Det stora antalet stödformer och deras varierande krav och utformning gör det troligen svårt för arbetsgivare att få en överblick över vilka stöd som finns tillgängliga. [28] Av företag som anmäler lediga platser till Arbetsförmedlingen uppger att de inte känner till stöden särskilt väl eller att de inte känner till dem alls. av företagen uppger att de känner till stöden mycket väl. För det andra kan krav på godkännande av facket för att anställa med stöd skapa begränsningar, liksom krav som ställs av Arbetsförmedlingen inom flera stödformer på ingångslöner över de lägsta i branschen, mer än vad arbetsgivaren långsiktigt kan åta sig att betala. För det tredje är stöden till sin natur kortsiktiga. När stöden upphör måste individen klara en helt ny lönenivå. Stöden blir i den bemärkelsen mer en hjälp för personer som står långt från arbetsmarknaden att konkurrera om existerande jobb än verktyg för att stimulera framväxten av nya personalkategorier och branscher som på lång sikt kan öka andelen enkla jobb på arbetsmarknaden. uttrycker det som att anställningsstöden ”kan uppfattas som så temporära och specifika att de knappast kan fungera som stimulans för arbetsgivare att skapa särskilda personalkategorier för att anställa personer till låga lönekostnader”. För det fjärde finns det en risk att väldigt fokuserade anställningsstöd leder till en stigmatiseringseffekt, där personer som är berättigade till stöd signalerar till potentiella arbetsgivare att de utmärker sig negativt relativt resten av befolkningen. har därför föreslagit ett antal förändringar i syfte att förbättra stödens effektivitet (se kapitel 6.5). Bland annat föreslås att ett antal av stöden slås ihop samt att deras regler kring vilka lönenivåer som subventioneras harmoniseras. Med färre och enklare stöd kan deras effektivitet antas öka. Anställningsstöden har dock uppenbarligen varit otillräckliga för att lösa problemet med den stora och ökande tudelningen på svensk arbetsmarknad. De bör kompletteras med åtgärder som mer långsiktigt ökar antalet enkla jobb som finns tillgängliga. 6.2 Reformer för fler enkla jobb I föregående avsnitt förklarades varför svensk ekonomi behöver lägre trösklar till arbetsmarknaden och fler enkla jobb, dvs. jobb utan utbildningskrav. I detta avsnitt presenteras ett antal konkreta och ansvarsfulla reformer för att åstadkomma detta. föreslår att ett ingångsavdrag införs. Det innebär att under de två första år som en person gör entré på svensk arbetsmarknad ska ingen arbetsgivaravgift betalas på den del av lönen som understiger . Med ingångsavdraget får såväl ungdomar som nyanlända en enklare väg in på arbetsmarknaden. Bakgrund: Lönekostnader, skatter och nettolön De höga lönekostnaderna för att anställa personer med kort eller obefintlig utbildning och erfarenhet är till stor del resultatet av höga ingångslöner. Även om politiken kan påverka de institutioner som styr arbetsmarknadens funktionssätt, och därmed indirekt påverka lönebildningen, är lönebildningen en process som i normalfallet ägs av arbetsmarknadens parter. Vad politiken däremot enkelt kan göra är att påverka den del av lönekostnaden som består av skatter. Om en genomsnittlig ingångslön uppskattas till ca uppgår lönekostnaden för arbetsgivaren till och nettolönen för den anställde till . Skillnaden mellan dessa två – vad arbetsgivaren betalar och vad den anställde får ut – består av i arbetsgivaravgifter och i inkomstskatt. Diagram 20 Lönekostnad, arbetsgivaravgift, inkomstskatt och nettolön för en anställning med i månadslön Källa: Egna beräkningar. Ett avskaffande av arbetsgivaravgiften motsvarar en sänkning av lönekostnaden med . [31] Givet realistiska antaganden om aktuell elasticitet, hur mycket efterfrågan på arbetskraft ökar om priset sjunker, kan detta väntas leda till stora sysselsättningseffekter. I den svenska debatten är ofta utgångspunkten att förändringar av arbetsgivaravgiften har liten effekt. Anledningen är ett antagande om att sänkta (höjda) arbetsgivaravgifter övervältras på höjda (sänkta) löner, med en oförändrad lönekostnad som följd. [33] finns tecken på att den totala skattekilen på arbete, bestående av inkomstskatter, arbetsgivaravgifter och moms, har en påverkan på sysselsättningen. Generellt antas breda och permanenta förändringar av arbetsgivaravgiften övervältras i högre grad. Riktade sänkningar kan däremot antas övervältras i lägre grad. Det faktum att ingångsavdraget är tidsbegränsat för de berörda individerna samt att det riktar sig mot specifika lönelägen kan antas minska risken för övervältring markant. Problemet som ingångsavdraget är tänkt att mildra är förekomsten av bindande minimilöner som stänger ute stora grupper från arbetsmarknaden. Genom en koncentrerad sänkning riktad mot de grupper som i hög grad kan antas påverkas av dessa minimilöner är det rimligt att vänta sig en förhållandevis låg grad av övervältring och därmed en relativt stor sysselsättningseffekt. Ingångsavdraget innebär att arbetsgivaravgiften tas bort på arbetsmarknaden för de första av månadslönen. Varje person, när hon fyller eller kommer till som nyanländ, ges en lönesumma om som hon tillåts tjäna utan att några arbetsgivaravgifter behöver betalas. Personen i fråga får dock enbart utnyttja från denna pott, vilket innebär att den totala nedsättningen kan nyttjas . Personen i fråga är fri att tjäna mer än , men den del av lönen som överstiger denna summa berättigar inte till ytterligare nedsättning. För personer som tjänar kommer ingångsavdraget att räcka längre än . Med denna utformning blir det inte olönsamt, i bemärkelsen att man förlorar en stor del av sitt ingångsavdrag, att ta ett arbete, exempelvis på deltid, med lägre lön än . föreslår också att arbetsgivaravgiften för alla slopas. Det innebär att ingångsavdraget inte påverkas av om ungdomar feriejobbar före det första inträdet på arbetsmarknaden i myndig ålder. Den enskilt viktigaste faktorn för att göra invandringen till en samhällsekonomisk framgång är svensk arbetsmarknads förmåga att få nyanlända i jobb. Nyanländas problem på arbetsmarknaden förklaras enligt den senaste långtidsutredningen i hög grad av den höga andelen med färre färdigheter. Det positiva är att nyanlända, generellt, inte verkar vara utsatta för diskriminering i en omfattning som signifikant påverkar deras chanser att komma i arbete, även om diskriminering finns och måste bekämpas. [36] Forskningen visar tydligt att lägre ingångslöner, i kombination med andra reformer, kan öka sysselsättningen hos marginalgrupper. uppmanar därför arbetsmarknadens parter att ta sitt ansvar och sänka trösklarna för nyanlända genom att skapa ingångsjobb, med lägre ingångslöner för de nyanlända som inte får arbete, som övergår i vanliga lönenivåer. På så vis får nyanlända med svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden en möjlighet att göra det, och kan därmed undvika bidragsberoende. Givet att parterna tar sitt ansvar är villigt att sänka såväl inkomstskatterna som arbetsgivaravgifterna för samma personer. Ingångsjobben består således av tre delar: lägre ingångslön, lägre inkomstskatter och lägre arbetsgivaravgifter. förslag om ingångsavdrag, där arbetsgivaravgiften slopas på arbetsmarknaden, riktar sig bl.a. till samma grupper som berörs av ingångsjobben och utgör därför en tredjedel av ingångsjobben. Med sänkta inkomstskatter innebär en lägre bruttolön inte nödvändigtvis lägre disponibel inkomst än med vanliga ingångslöner. Värt att ha i åtanke är att flyktingar väntas kunna leva på en etableringsersättning på , att studenter får låna till ett totalt studiemedel på och att garantipensionen uppgår till exklusive bostadstillägg. Ett ingångsjobb, med lägre lön men också lägre skatt, innebär sannolikt en bättre ekonomisk situation för den enskilde än de bidrags- och försäkringssystem som många förpassas till. För att vända utvecklingen och klara utmaningen krävs att såväl politiken som arbetsmarknadens parter vågar pröva nya lösningar. Mer av det som testats räcker inte. Det är också viktigt att ingångsjobben finns tillgängliga för alla de nyanlända flyktingar som kommer in på svenska arbetsmarknaden, likvärdigt och på så bred front som möjligt. Risken finns annars att stora grupper inte ges möjligheten att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Förhoppningen är att arbetsmarknadens parter kan enas om en sådan ny anställningsform. Skulle så inte vara fallet är dock berett att medverka till lagstiftning som fastställer en sådan anställningsform för ingångsjobb. Sommarjobb är för många ungdomar ett sätt att få arbetslivserfarenhet, referenser och en förbättrad privatekonomi. Att göra det lättare för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden är viktigt. Inte minst gäller det för de knappt 16 000 ungdomar mellan som varken arbetar eller studerar. För att underlätta för ungdomar att göra entré på arbetsmarknaden föreslår ett sommarjobbsavdrag. Avdraget innebär att arbetsgivaravgiften slopas helt för personer . RUT-avdraget har tre huvudsakliga fördelar. [40] För det första skapar det arbetstillfällen för människor som har svårt att få in en fot på arbetsmarknaden. För det andra frigör det tid för köparen som hen kan använda för att öka sitt arbetsutbud. [41] För det tredje minskar det svartarbetet, vilket bidrar till en högre skattemoral och ökar tryggheten för de som i stället kan jobba vitt. Hälften av alla RUT-företag är enmansföretag och av företagen är startade efter att RUT-avdraget infördes. [43] Det sistnämnda indikerar att reformen var en förutsättning för den kraftiga ökningen av företagande inom hushållsnära tjänster. av RUT-företagarna är kvinnor och hälften av dessa företagare är utrikes födda. [44] Därtill är var tredje anställd i RUT-företag utrikes född och var fjärde har som mest förgymnasial utbildning. RUT-avdraget är således viktigt för såväl kvinnors som utrikesföddas företagande. Det är dessutom viktigt för personer med kort utbildningsbakgrund. har varit drivande i införandet av . lyckades också säkerställa att RUT-avdraget utvidgades, inom ramen för migrationsöverenskommelsen. Men mer kan och måste göras. Det är anmärkningsvärt att regeringen, i såväl ekonomiska vårproposition som budgetpropositionen , lade förslag som begränsade . Taket halverades, , och tjänster plockades bort. Att regeringen nu har genomfört partiella återställningar av är glädjande, men vittnar också om en bristande förståelse för RUT-avdragets funktion och behovet av att stimulera framväxten av fler jobb i arbetsintensiva branscher. RUT-avdragets förtjänster består inte enbart i en skattelättnad för köparen. Framför allt är det en förutsättning för ökat företagande, fler jobb och mindre svartarbete. Regeringens sänkning av taket var tänkt att vara en fördelningspolitisk förbättring, men drabbade i stället främst företagare och anställda i branschen: människor som tidigare ofta stått långt från arbetsmarknaden. föreslår därför att taket för RUT-avdraget höjs till . Bland annat tvätteritjänster och läxhjälp bör inkluderas i avdraget. Därtill bör RUT-avdraget stärkas ytterligare för de äldre. kommer i framtida budgetmotioner att presentera nya förslag för möjliga breddningar av RUT-avdraget. För många människor, såväl inrikes födda som nyanlända, skulle småskaligt företagande kunna vara en språngbräda till den svenska arbetsmarknaden och det svenska samhället. Att starta företag är dock ofta både dyrt och krångligt. Det gäller särskilt för personer med liten erfarenhet av svenska lagar, regler, myndigheter och ett ofta komplicerat myndighetsspråk. Utomeuropeiskt födda företagare anser i högre grad att lagar och regleringar utgör ett problem än vad inrikes födda företagare gör. [45] I länder med högre administrativa hinder för företagande är också en lägre andel av de utrikes födda egenföretagare. [46] Att minska den lagstadgade administrativa bördan för småskaligt företagande har därför potential att bidra till integrationen. I flera andra länder finns system som ger möjlighet till omfattande regelförenklingar för de absolut minsta företagen. [47] I kan små enmansföretagare t.ex. bli s.k. auto-entrepreneurs och behöver då varken betala inkomstskatt eller sociala avgifter. I stället betalar de en fast andel av sin omsättning i skatt. På liknande sätt har små enmansföretagare i möjlighet att få sina utgifter schablonmässigt bestämda, och skatten betalas då i huvudsak baserat på försäljningen. System med liknande inriktningar finns i , , och . föreslår att en ny företagsform införs för riktigt små företag, med högst i omsättning: ingångsföretag. Ingångsföretag ska fungera som enskild firma gör , men med ordentliga regelförenklingar. Ingångsföretagen ska inte betala vare sig inkomstskatt, egenavgifter eller moms. I stället för vanliga skatter och avgifter betalas en schablonmässigt beräknad skatt, baserad på omsättningen, med en skattesats på . Genom att ingångsföretag endast betalar en sådan omsättningsskatt krävs det inte att de upprätthåller samma omfattande bokföring som vanliga företag åläggs att göra. För att möjliggöra denna nya företagsform i praktiken bör ges i uppdrag att ta fram en plattform som tillåter att skatt dras direkt, via en app, vid elektroniska köp. Kombinationen av arbete och utbildning har visat sig vara ett effektivt sätt att minska ungdomsarbetslösheten. och alliansregeringen införde mot bakgrund av detta YA-jobb (Yrkesintroduktionsanställningar), som låter ungdomar arbeta som de utbildas och handleds på arbetsplatsen. YA-jobben sjösattes dock med omfattande brister. För det första ställdes krav på kollektivavtal, trots att av landets småföretag saknar kollektivavtal. [48] För det andra exkluderades nyanlända, långtidsarbetslösa och andra som har behov av att lära på jobbet. För det tredje blev reglerna för krångliga. Exempelvis krävs en färdig gymnasieutbildning inom handel och administration för att få ta del av YA-jobben inom handeln. [49] Och för det fjärde var informationen otillräcklig. Socialdemokraternas traineejobb är en dåligt utformad variant på samma tema. Deras vallöfte om 32 000 traineejobb är brutet, och Arbetsförmedlingens senaste bedömning, byggd på ganska optimistiska antaganden, är i stället att 5 000 traineejobb kan komma till stånd. [51] Ytterligare nedrevideringar skulle inte förvåna, och hade enbart 436 traineejobb skapats. Traineejobb i offentlig sektor subventioneras , medan privata jobb bara subventioneras . Dessutom får enbart offentliga arbetsgivare handledarstöd. Dessa skillnader bidrar till att göra systemet onödigt krångligt och gynnar godtyckligt jobb inom offentlig sektor. Regeringens traineejobb är också för dyra. För en person som anställs i offentlig sektor betalar den enskilde arbetsgivaren , medan det offentliga spenderar på subventioner. [53] Därtill kommer offentliga utgifter för den anställdes utbildning och studiestöd. Det är ett orimligt dyrt sätt att få människor att framstå som sysselsatta. Traineejobben har också krav på att såväl Arbetsförmedlingen som facket ska godkänna anställningen, vilket gjort systemet stelbent och byråkratiskt. föreslår därför att traineejobben avskaffas och att utvecklade YA-jobb, lärlingsjobb, ska utgöra ett sammanhållet system för att möjliggöra kombinationen av arbete, utbildning och handledning. har redan i förhandlingar med Alliansen och regeringen fått igenom att YA-jobben ska utvidgas och även göras tillgängliga för nyanlända och småföretag utan kollektivavtal. Det är en viktig reform. Men mer kan och måste göras. Det är anmärkningsvärt att regeringen visat prov på saktfärdighet i arbetet med att implementera de överenskomna förbättringarna av YA-jobben. Inte minst slopandet av kravet på kollektivavtal borde ha hunnit genomföras. När man diskuterar enkla jobb och ingångslöner uppkommer ett antal fördelningspolitiska frågor. Det är därför viktigt att påpeka att den stora klyftan i inte går mellan personer med en lägre lön och personer med en högre lön, utan mellan de som har ett jobb och de som inte har det. fanns det i 1,15 miljoner människor som var eller äldre med låg ekonomisk standard, dvs. som tjänar av medianinkomsten. [54] Det motsvarar av befolkningen. Bland de som inte arbetar var andelen , bland de som deltidsarbetar var den och bland de som heltidsarbetar var den . av de med låg ekonomisk standard saknar ett heltidsarbete. Låg ekonomisk standard är alltså i hög grad resultatet av att inte ha ett heltidsjobb. Det är därtill viktigt, som nämnts i föregående avsnitt, att ha i åtanke att flyktingar väntas kunna leva på en etableringsersättning på , att studenter får låna till ett totalt studiemedel på runt och att garantipensionen uppgår till exklusive bostadstillägg. Ett jobb med något lägre ingångslön innebär alltså fortfarande en bättre ekonomisk situation för den enskilde än de bidrags- och försäkringssystem som många förpassas till. Dessutom gör personer som tar sig in på arbetsmarknaden generellt en relativt snabb lönekarriär. [55] Risken för låglönefällor är därför liten. Enligt en underlagsrapport från analysföretaget , framtagen åt , baserad på inkomststatistik från , konstateras att nyanlända som får ett jobb fyrdubblar sin inkomst samt att om inträdet på arbetsmarknaden skulle ske skulle gruppen nyanländas totala inkomster öka . [56] Även om inträdet sker till en lägre ingångslön blir alltså den totala inkomsten väsentligt högre. 6.3 Reformer för fler företag Den svenska jobbskaparpotentialen finns i de små och växande företagen. Dessa jobbskapare måste få rejält sänkta trösklar till att ta steget att anställa. På samma sätt måste det svenska företagandet tillgängliggöras för fler. De första stegen som anställd eller företagare måste vara betydligt enklare och mer tillgängliga än . Lättare att bygga upp företag Ingen arbetsgivaravgift för den första anställda Den på många sätt största utmaningen i ett företags utveckling är när det går från att vara ett enmansföretag utan anställda till att anställa en första person. De företag som tagit sig över den tröskeln har sedan enklare att växa och anställa ytterligare. Höga kostnader för att anställa är vad småföretag själva anser vara ett av de största hindren för tillväxt. I Företagarnas och årliga undersökning Småföretagsbarometern har höga arbetskostnader alltid varit bland de största, eller det enskilt största, hindret för tillväxt bland småföretag. [58] säger runt en fjärdedel av alla enmansföretag att de egentligen skulle vilja börja anställa. föreslår därför att ingen arbetsgivaravgift ska behöva betalas när en enmansföretagare anställer sin första medarbetare. Regeringen föreslog att de skulle kopiera delar av förslag, vilket är bra. Regeringens version innehåller dock ett antal onödiga och oförståeliga begränsningar. Bland annat exkluderas alla aktiebolag, trots att det är den vanligaste bolagsformen för företagare som vill anställa. Inför den kommande budgetpropositionen verkar regeringen dock ha tagit till sig kritik och öppnat upp för att eventuellt bredda reformen till att även gälla aktiebolag. är dock regeringens förslag begränsat och otillräckligt jämfört med modell. införde Alliansen ROT-avdraget, en skattereduktion på av arbetskostnaden för tjänster som innefattar renovering, ombyggnad och tillbyggnad, med ett tak på i skattereduktion. sänkte regeringen detta avdrag till , med bibehållet tak. Det krävs nu en arbetskostnad på strax för att kunna utnyttja ROT-avdraget till fullo. krävdes en arbetskostnad på endast . I och med att det högsta möjliga avdraget är oförändrat påverkar förändringen av ROT-avdraget bara de små ROT-köparna. ROT-avdraget är en kraftfull åtgärd för att skapa fler vita arbetstillfällen som minskat skattekilen på vitt arbete relativt svart. För en hantverkare med en bruttolön på minskade ROT-avdraget skattekilen från per arbetad timme till per arbetad timme. [60] Med sänkningen av ökar skattekilen till . När nu ROT-avdraget försämrats riskerar svartarbetet att växa tillbaka. Hade ROT-avdraget helt avskaffats visar enkätsvar på att den svarta ROT-sektorn hade ökat med i arbetade timmar. Såväl som avstyrkte regeringens förslag om att minska , med hänvisning till att sänkningen skulle öka svartarbetet inom sektorn då skattekilen minskade. [62] Arbetsförmedlingen ansåg också att regeringen troligen underskattade de negativa sysselsättningseffekterna av det minskade avdraget. Sänkt krav på aktiekapital Jämfört med genomsnittet för höginkomstländerna inom är den administrativa proceduren för att starta ett aktiebolag både billigare och snabbare i . [64] utmärker sig dock genom att ha högre minimikrav för nivån av aktiekapital. Som jämförelse har mindre än hälften av höginkomstländerna inom något krav på aktiekapital över huvud taget. Ett högt krav på aktiekapital utgör ett hinder för att starta ett nytt företag. Detta gäller i synnerhet för mindre arbetsintensiva tjänsteföretag där ett större aktiekapital inte krävs för att bedriva verksamheten. I avsaknad av tillräckligt kapital kan sådana företag då inte ta del av de fördelar som bolagisering innebär. Det huvudsakliga syftet med krav på aktiekapital har historiskt varit att skydda fordringsägare och öka förtroendet för aktiebolag. [65] Erfarenheter från andra länder visar dock att marknadsaktörerna klarar av att uppnå detta genom privata avtal eller med hjälp av flexiblare lagar. [66] Med detta som bakgrund var med och sänkte kravet på aktiekapital från till . Denna gräns utgör dock fortfarande en för hög tröskel. föreslår därför att kravet på aktiekapital sänks ytterligare: från till . Att få ett nystartat innovationsföretag att växa är en komplex uppgift. Flera olika aktörer med olika intressen måste samarbeta i en situation präglad av genuin osäkerhet. I bland annat har personaloptioner utvecklats till en lösning på många av de problem som uppstår i denna process. [67] Till exempel kan entreprenören i uppstartsfasen sällan betala löner på de nivåer som är nödvändiga för att kunna attrahera rätt kompetens. Med hjälp av personaloptioner kan nyckelmedarbetare kompenseras genom att göras till delägare, snarare än att ges en hög lön. Det ger små företag med begränsad likviditet möjlighet att attrahera nödvändig nyckelkompetens. I har dock användandet av personaloptioner hämmats av skattereglernas utformning. Den förmån personaloptionen innebär beskattas som inkomst av tjänst, vilket i praktiken innebär en för hög skattenivå för att personaloptioner ska vara användbara. Därtill beskattas denna förmån redan när optionen utnyttjas. Optionsinnehavaren måste därför betala skatt innan värdet på de underliggande aktierna har realiserats, vilket då kan innebära att aktier direkt måste säljas för att kunna bekosta skatteinbetalningen. lyckades i regeringsställning få till stånd en utredning om villkoren för personaloptioner. Denna utredning har lämnat sitt slutbetänkande, och regeringen har valt att gå vidare med det. [68] Förslaget är tyvärr alltför begränsat. Det innebär visserligen att personaloptioner under vissa förutsättningar undantas från förmånsbeskattning, vilket är i linje med vad föreslår, men kriterierna för att undgå förmånsbeskattning är alltför begränsande. Sådana personaloptioner med annorlunda beskattningsregler, s.k. kvalificerade personaloptioner, föreslås endast kunna ges ut av små och unga företag. Företag med låg värdering har möjligheten att använda värdepappersbaserade incitamentsprogram utan alltför stora problem.