ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5023399 · 2017-10-05 00:00:00 — Test- och demoanläggningar för energi ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver iordningställa test- och demoanläggningar för att utveckla effektiviteten hos olika typer av klimatneutral energi och tillkännager detta för regeringen. som går förändras atmosfärens sammansättning och förekomsten av koldioxid ökar stadigt. Att bromsa den utvecklingen är ett gemensamt åtagande för världen och absolut centralt för att kunna minska risken av omvälvande naturkatastrofer. Alla länder måste bidra och för är det därför viktigt att satsa på en ren energiproduktion baserad på kärnkraft, vattenkraft och biobaserade energikällor. En energimix fri från koldioxid kan också bli en framtida exportnäring inte minst för att reducera fossil energiproduktion i grannländer såsom: , och . Vi måste ledas av en politik som inte skadar klimatarbetet. I då elpriser och klimat påverkas stort av världens energiproduktion måste satsa mer på utveckling av test- och demoanläggningar som möjliggör produktionstester av olika slags klimatneutral energi, däribland den fjärde generationens kärnkraft. Då det gäller kärnkraft finns det många intressanta frågor att fördjupa sig i såsom: att använt kärnbränsle skulle kunna återanvändas och ge mångfalt mer energi utan att nya uranfyndigheter behöver tas i anspråk. Att avfallet skulle kunna behandlas så att tiden det är strålningsfarligt minskar till en bråkdel, liksom att driva mindre kärnkraftverk mer kostnadseffektivt. Fler möjligheter står till buds men för att kunskapen ska bli praktiskt användbar måste man också våga prova olika lösningar i praktiken. Därför behövs test- och demoanläggningar som möjliggör att få drifterfarenhet innan man bygger anläggningar för kommersiell drift. Detta vore av största vikt för att stärka svensk teknikutveckling och spetskompetens på området. Med hänvisning till ovanstående anser undertecknad att måste uppvärdera kärnkraftens stora betydelse för såväl klimat som elproduktion och vikten av att stärka svensk teknikutveckling och kompetens. Test- och demoanläggningar är därmed en viktig förutsättning. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H5023400 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuners inflytande över strandskyddet ska stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta åtgärder så att strandskyddsreglerna får avsedd effekt ute i landsbygdskommunerna, och detta tillkännager för regeringen. Strandskyddet har funnits , och har som syfte att trygga allmänhetens friluftsliv och att bevara goda livsvillkor på land och i vatten för djur och växter. Det är förstås viktigt, men strandskyddet har också försvårat för kommuner och fastighetsägare att kunna bygga hus eller etablera verksamhet utmed våra sjöar och vattendrag. Detta trots att har kust och stränder och är ett av mest glesbefolkade länder. Under alliansregeringen ändrades regleringen med syfte att strandskyddet bättre måste anpassas till de lokala förutsättningarna. Tanken var att förbättra möjligheten för landsbygdsutveckling och att stimulera tillväxt i hela landet. Därför infördes också möjligheten att inrätta så kallade LIS-områden, med syfte att bättre tillgodose utvecklingspotentialen med ett strandnära läge. Då den så kallade lämnade sitt slutbetänkande aktualiserade de frågan om nuvarande tillämpning av strandskyddsreglerna, trots att det inte ingick i deras direktiv. Det visar den stora betydelse politiker anser att frågan har för landsbygdens fortlevnad. menade att regeringen måste göra mer för att strandskyddsreglerna ska få avsedd effekt ute i landsbygdskommunerna. De hänvisar också till andra utvärderingar som har gjorts, bland annat av länsstyrelserna och den så kallade Strandskyddsdelegationen, som har kommit till samma slutsats, det vill säga att regeringen måste vidta fler åtgärder för att förenkla och göra strandskyddsreglerna mer flexibla. Strandskyddsdelegationen uppmanar till och med regeringen att se över reglerna. Med hänvisning till ovan anser undertecknad att strandskyddet måste göras mer flexibelt och bättre anpassat till lokala förutsättningar, samt att kommunernas beslutanderätt i strandskyddsärenden bör stärkas på länsstyrelsers bekostnad. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H5023401 · 2017-10-05 00:00:00 — Drönare i skyddsvärda naturområden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda reglerna för flygning med obemannade luftfartyg och tillkännager detta för regeringen. Antalet drönare (obemannade autonoma eller fjärrstyrda luftfarkoster) i det svenska luftrummet har ökat lavinartat i takt med att fler privatpersoner själva får möjlighet att använda tekniken. Detta innebär en rad olika utmaningar kring hur gällande lagstiftning måste anpassas, utvecklas och moderniseras. I har vi många viktiga och skyddsvärda naturområden med känsligt djurliv och natur. Vi som lever och bor i landet tar för givet att vi har möjlighet att besöka och ta del av dessa områden genom allemansrätten men ibland med vissa restriktioner. I naturreservat, nationalparker, fågelskyddsområden m.m. finns vissa restriktioner för hur vi får bete oss och på vilka villkor vi besöker och nyttjar områdena. När gemene man får tillgång till delar av luftrummet genom drönare och annan teknik väcker detta vissa frågor kring vilka regler som ska gälla i våra skyddsvärda naturområden. Detta beskrivs i 2016:678 där det också framkommer att man i flera nationalparker och andra skyddsvärda områden fattar beslut i lokala bestämmelser för att begränsa och styra användningen av drönare i skyddsvärda naturområden. Detta är självfallet inte tillfyllest då det är viktigt för de som ska använda tekniken att det finns tydliga och enhetliga regler för hur man får och inte får framföra obemannade luftfarkoster och var. Av det skälet är det angeläget att tillsätta en utredning med uppgift att föreslå nödvändiga förändringar i lagstiftning, förordningar och regelverk i syfte att skapa ett enhetligt regelverk för flygning med obemannade luftfartyg i skyddsvärda naturområden såsom nationalparker, fågelskyddsområden och naturreservat som tillgodoser djurlivets, naturens, besökares och de som flyger obemannade luftfartygs behov.
mot · H5023402 · 2017-10-05 00:00:00 — Möjligheten för idrottsrörelsen och föreningslivet att använda försvarsmark ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över direktiven till så att samarbetet och dialogen ökar och gör det möjligt för idrottsrörelsen och föreningslivet att använda försvarsmark för träning och tävling och tillkännager detta för regeringen. Att idrottsrörelsen med dess över tre miljoner medlemmar i cirka 20 000 föreningar är viktig för landet och därför är värd ett starkt samhällsstöd råder det politisk enighet om. Just nu pågår också ett omfattande utvecklingsarbete inom rörelsen för att skapa en verksamhet som i än större utsträckning kan välkomna alla, oberoende av ålder och ambitionsnivå. För att kunna utvecklas behöver föreningarna någonstans att vara. I många fall rör det sig om idrottsanläggningar och -hallar. Men flera idrotter bedriver sin verksamhet i naturen. Det gäller exempelvis motorcykel, bilsport (rally), längdskidåkning och orientering. För dem har försvarets mark historiskt varit en viktig idrottsplats. Samarbetet mellan idrottsföreningar och regementen har ofta varit nära och gott. har det dock blivit allt svårare för föreningar att få tillgång till mark. , som har ansvaret för all mark, har i ökande utsträckning avslagit ansökningar från idrottsföreningar eller ställt ekonomiska och andra krav som varit omöjliga för föreningarna att acceptera. Motsvarande tendens tycker sig också brukshundsklubbar och scouter se. hänvisar i diskussioner med föreningarna till det krav de har på sig att ta ut marknadsmässig ersättning vid utlåning av mark. Man kan då fråga sig vad det marknadsmässiga priset är för ett markområde eftermiddag då ingen annan använder det. Och man kan också fråga sig om det är rimligt att ideella föreningar ska tvingas betala samma ersättning som privata vinstdrivande företag. Så är inte fallet i de flesta kommuner när det gäller andra idrottsanläggningar. Att försvarets behov ska prioriteras vad gäller användning av försvarsmark är det självfallet ingen som ifrågasätter. Men övrig tid borde det vara lika självklart för den ansvariga statliga myndigheten att underlätta för idrottsföreningar och friluftsorganisationer. Det är dags att regeringen ger tydliga direktiv till om detta.
mot · H5023414 · 2017-10-05 00:00:00 — Stoppa bidrag till religiösa förbund ställer sig bakom det som anförs i motionen om ekonomiska bidrag från staten till religiösa förbund och tillkännager detta för regeringen. är ett sekulärt land där stat och kyrka är skilda från varandra. Vi har religionsfrihet vilket innebär att var och en är fri att utöva sin tro och vara medlem av en församling efter egna preferenser. Men tron är en fråga för individen och staten bör därför inte finansiera religiösa förbund. Det finns även andra aspekter. Statligt stöd har vid ett flertal tillfällen utbetalats till religiösa samfund med problematisk syn på demokrati, jämställdhet och alla människors lika värde oavsett kön, etnicitet eller sexuell läggning. Det är även problematiskt att staten ska avgöra vilka som ska få bidrag och vilka som ska vara utan. Det står givetvis den som vill fritt att volontärarbeta eller donera pengar till valfri församling, men skattepengar bör inte gå till att finansiera religiös verksamhet. Boriana (M)
mot · H5023415 · 2017-10-05 00:00:00 — Lägg ned myndigheten för statligt stöd till trossamfund ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över en nedläggning av myndigheten för statligt stöd till trossamfund och tillkännager detta för regeringen. Huvuduppdraget för Myndigheten för stöd till trossamfund är att ge ekonomiskt och allmänt stöd till trossamfund verksamma i . Enligt myndighetens hemsida är syftet med stödet ”att skapa förutsättningar för trossamfund att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg”. Det är regeringen som bestämmer vilka trossamfund som ska få stöd, och delade myndigheten ut till olika samfund i landet. Myndigheten delar inte ut några pengar till . är ett sekulärt land där stat och kyrka är skilda från varandra. Vi har religionsfrihet vilket innebär att var och en är fri att utöva sin tro, och vara medlem av en församling efter egna preferenser. Tron är en fråga för individen och staten bör därför inte finansiera religiösa samfund. Utöver ovan redovisade principiella syn på stöd till trossamfund kan det konstateras att det finns andra aspekter som talar mot sådant stöd. Statligt stöd har vid ett flertal tillfällen utbetalats till religiösa samfund med en syn på demokrati, jämställdhet och alla människors lika värde oavsett kön, etnicitet eller sexuell läggning som inte är förenlig med de värderingar vårt öppna och toleranta svenska samhälle står för. Detta är självklart helt oacceptabelt. Det är vidare problematiskt att staten ska avgöra vilka trossamfund som ska få bidrag, och vilka som ska vara utan. Det står givetvis var och en som vill fritt att volontärarbeta eller donera pengar till valfri församling, men skattepengar bör inte gå till att finansiera religiös verksamhet. Boriana (M)
mot · H5023422 · 2017-10-05 00:00:00 — Avslag på asylansökan för personer som begår brott ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att avslå asylansökan för personer som begår brott, och detta tillkännager för regeringen. För att en utländsk medborgare som begår brott i ska kunna utvisas krävs det dels ett brott med fängelse i straffskalan, dels att straffvärdet för brottet uppgår till fängelse eller att det finns en återfallsrisk. Om det är en person som är flykting som har begått brott är kraven ännu strängare, vilket innebär ett krav på ett synnerligen grovt brott samt allvarlig fara för säkerhet. Effekten av det är att personer kan dömas för allvarliga brott utan risk att utvisas efter avtjänat straff. Personer som flyr från krig och förföljelser ska kunna söka asyl och få stanna i om asylansökan beviljas. Men det måste innebära att svensk lag respekteras och följs. Om en asylsökande döms för ett brott med fängelse i straffskalan bör asylansökan avslås i större utsträckning eftersom det ger en indikation om att personen i fråga inte är lämplig att vistas i landet. Boriana (M)
mot · H5023427 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda behovet av avlastnings- och omledningsmöjligheter i det svenska järnvägsnätet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att särskilt analysera strategiska betydelse i det nationella transportsystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge uppdraget att tillsammans med utreda alternativ finansiering för en nödvändig framtidsinvestering av och tillkännager detta för regeringen. är ett vidsträckt land där infrastrukturen med framförallt vägar och järnvägar har avgörande betydelse för att hela ska leva. En viktig pulsåder för inlandet har varit som i sin fulla längd sträcker sig från i norr till vid . äger 19 kommuner längs banans ursprungliga sträckning (Ibab) som har statens uppdrag av förvalta för den sträckan –. har ett strategiskt läge både för den reguljära persontrafiken, turismen och för godstrafiken i inland. trafikeras sträckan –av ”Snötåget” som via Röjan och tar vinterturister upp till fjällvärlden. Investeringar för att öka bärigheten är gjorda längs banan och klarar av STAX, som är den europeiska standarden för största tillåtna axellast. Återstående sträcka –klarar STAX. I och med ökade bärighet har också kunnat användas för omledning av godstrafik. Bland annat har den s.k. Stålpilen kunnat gå via när det blivit ett längre stopp på Norra stambanan. Den viktiga gruvnäringen i vårt land, framför allt i norra , kommer att kräva utökad kapacitet av järnvägsnätet med hög bärighet, ökad teknisk standard och vid behov möjligheter till omledning. För att göra det svenska järnvägsnätet mer robust och med större redundans behöver kapacitetshöjande åtgärder komma till stånd med flera tvärbanor och ökade möjligheter till omledning av järnvägstrafiken. utgör i det sammanhanget en allt viktigare resurs, som ett tredje spår genom landet för att komplettera stambana och kustbana. För att öka kapacitet behöver större investeringar göras både vad gäller banans skick där viss räls behöver bytas ut, men man behöver även kunna erbjuda snabbare godstransporter och en modern kollektivtrafik. En upprustning av skulle förutom snabbare godstransporter förbättra förutsättningarna att erbjuda jobb och samhällsservice i hela inlandet. Både besöksnäring och möjligheter till modern kollektivtrafik skulle få ett ordentligt lyft av en modernisering. är inte elektrifierad men har som mål att deras egen verksamhet skall vara helt koldioxidneutral . En elektrifiering av bör utredas som alternativ till att driva tågen med bioenergi. Privata intressenter är beredda att tillsammans med den offentliga sektorn och kommunerna göra miljardinvesteringar i , vilket skulle betyda mycket för mer person- och godstrafik och även vara vitalt för råvarunäringarna i som skogs-, stål- och gruvindustrin. Regeringen bör ge i uppdrag att tillsammans med utreda och hitta former för alternativ finansieringslösning för att finansiera en nödvändig framtidsinvestering i .
mot · H5023428 · 2017-10-05 00:00:00 — Översyn av villkoren för svenskt medborgarskap ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ser över villkoren för att erhålla svenskt medborgarskap och tillkännager detta för regeringen. Medborgarskapet är inte vad som helst. Det innebär rättigheter och skyldigheter. Medborgarskapet har såväl en reell som en symbolisk betydelse. Genom medborgarskapet erhålls rösträtt i riksdagsval men även rätten att söka vissa typer av tjänster inom polis, domstol och militär, den ovillkorliga rätten att vistas i landet samt konsulär hjälp vid problem i utlandet. Den mer symboliska betydelsen är att medborgaren genom medborgarskapet blir en del av något gemensamt, med skyldigheter och rättigheter gentemot andra. Genom medborgarskapet stärks känslan av delaktighet, samhörighet och identitet. Nuvarande regler för att kunna söka svenskt medborgarskap som vuxen är att du ska kunna styrka din identitet, har fyllt , har permanent uppehållstillstånd, uppehållsrätt eller uppehållskort samt har bott i . Tiden kan variera, i de flesta fall ska du ha varit bosatt i du har fått uppehållstillstånd, men för den som är statslös eller flykting enligt gäller . Kortare tid gäller för nordiska medborgare eller om man är gift med en svensk medborgare. För att få svenskt medborgarskap ska man också ha levt ett skötsamt liv i . Om man har begått ett brott kan man ändå bli svensk medborgare, men först efter en karenstid. Hur lång den är beror på vilket straff man har fått. Jag vill stärka och uppvärdera det svenska medborgarskapet. Därför anser jag att en utredning bör tillsättas för att se över nuvarande krav för att erhålla svenskt medborgarskap. I det sammanhanget bör olika frågor genomlysas såsom att införa flera bosättningsår innan man kan komma ifråga för medborgarskap liksom att införa någon sorts samhälls- eller språkkrav. Ännu en fråga som har aktualiserats är huruvida kraven på en fastställd identitet för att kunna få ett svenskt medborgarskap bör skärpas ytterligare. Frågan om vandelskriterierna samt eventuella skäl att förlora sitt medborgarskap bör också utredas.
mot · H5023430 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra till att utreda en spårväg mellan och och tillkännager detta för regeringen. Kapacitetsbristen i kollektivtrafiken i kostar samhället enligt myndigheten . Förseningar och annat haveri påverkar den ekonomiska tillväxten i regionen och i landet. Såväl som riket i stort får allt fler invånare, och kollektivtrafiken behöver byggas ut för att möta den kraftiga ökningen av resandet i . har två av landets största exportföretag och är fjärde största kommun med 95 000 invånare. pendlar över 20 000 till för att jobba och minst lika många Södertäljebor pendlar till övriga för att arbeta eller studera. Dagens kapacitet på den regionala pendeltågstrafiken räcker inte och det är trångt både på tågen och på spåren och med stora förseningar och trafikavbrott till följd. Av denna anledning väljer många resenärer att köra bil –i stället för att nyttja den mer miljövänliga kollektivtrafiken. När tågtrafiken ställs in, vilket sker ofta, ökar bilresandet ytterligare vilket skapar enorma bilköer på väg till och från . Jag föreslår att det undersöks möjlighet till en ny förbindelse mellan och via , som är den tunnelbanestation som ligger närmast . Med en spårvagnsförbindelse mellan och skulle många resenärer välja detta alternativ istället för bilen. Regeringen bör uppdra till att utreda en infrastruktursatsning med spårväg mellan och .
mot · H5023431 · 2017-10-05 00:00:00 — Kriminalvården och privata företag ställer sig bakom det som anförs i motionen om Kriminalvården och privata företag och tillkännager detta för regeringen. reviderades konkurrenslagen med syftet att förhindra osund konkurrens från myndigheter, landsting och kommuner. Nuvarande lagstiftning lyder som följer: 27 § Staten, en kommun eller ett landsting får förbjudas att i en säljverksamhet som omfattas av 1 kap. 5 § första stycket tillämpa ett visst förfarande, om detta 1. snedvrider, eller är ägnat att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden, eller 2. hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens. Förbud får inte meddelas för förfaranden som är försvarbara från allmän synpunkt. Svenska myndigheter får genom konkurrenslagen inte konkurrera på en fri marknad om de hämmar eller snedvrider konkurrensen. Bakgrunden till att lagen reformerades tog bland annat sin utgångspunkt i att enskilda och privata företag ska ha ett tydligare och bättre skydd gentemot konkurrens ifrån myndigheter som konkurrerar genom orimligt låga priser. Dock omfattas inte Kriminalvården av nuvarande lagstiftning. Kriminalvårdens tvätterier vid anstalterna och deltar ofta i upphandlingar i konkurrens med privata aktörer på marknaden. Eftersom Kriminalvården har låga personalkostnader på /timme kan inget seriöst företag med anställda som får marknadsmässig lön konkurrera med deras priser. ägnade sig exempelvis kriminalvårdsanstalten i åt intern tvättverksamhet men är man med och konkurrerar om att sköta tvättservicen hos hotell och andra privata aktörer. Upphandlingar som man också ofta vinner genom sin orimligt låga prissättning. Kriminalvårdens agerande leder till att privata företag riskerar att drabbas av konkurs och därmed försvinner det arbetstillfällen för människor som redan har svårt att hävda sig på arbetsmarknaden (på grund av låg utbildning, brist på erfarenhet, språksvårigheter etc.). Vidare kan Kriminalvårdens agerande leda till skapandet av en svart sektor, där aktörerna låter bli att betala arbetsgivaravgifter och skatter för att kunna konkurrera med Kriminalvårdens priser. Kriminalvården, vars uppgift är att förhindra återfall i brott. skapar på det sättet istället ekonomiska brottslingar. Konkurrensen från Kriminalvårdens sida är osund och bygger på en aggressiv marknadsföring där man ägnar sig åt en verksamhet som strider mot konkurrenslagens principer om en fri och öppen marknad. Regeringen bör därför ta initiativ till en översyn av konkurrenslagen i syfte att motverka den snedvridna och osunda konkurrens som Kriminalvården ägnar sig åt. Boriana (M)
mot · H5023435 · 2017-10-05 00:00:00 — Motion till 2017/18:3435
mot · H5023436 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försörjningskravet för anhöriginvandring ska omfatta samtliga svenska medborgare och de som har uppehållsrätt i och tillkännager detta för regeringen. bör alltjämt vara ett öppet land med ett av västvärldens mest generösa asylmottaganden. För detta har vi ett moraliskt ansvar. Inte minst är i stort behov av en ökad migration för att möta framtida demografiska utmaningar. Upprätthållandet av samma ordning förutsätter dock en reglerad och ordnad migrationspolitik. När asylmottagandet sätts på prov i samband med flyktingkriser kommer allmänhetens stöd för en generös linje kräva detta. Den som kommer hit och hoppas bygga en ny och bättre framtid för sig och sin familj måste lära sig språket, arbeta och göra rätt för sig. Att komma till och bo i måste i högre utsträckning vara förenat med eget ansvar för den som kommer hit. Nästan all migration medför samhällsfriktion. Att som nyanländ integreras in i ett samhälle där man inte kan språket och kulturen är sällan oproblematiskt. Tar samhället inte detta på allvar och klyftan mellan inrikes och utrikes födda växer, kommer vi stå inför allvarliga utmaningar. Mot denna bakgrund är det rimligt att skärper försörjningskraven vid anhöriginvandring. Nuvarande ordning är problematisk ur särskilt två perspektiv. För det första institutionaliserar dagens regelverk utanförskap. har världens kanske högsta ersättningsnivåer i bidragssystemen för människor som inte kommit in på arbetsmarknaden. Detta gäller i synnerhet familjer. Det gör att incitamenten att komma i arbete kraftigt försvagas när egen försörjning inte är ett krav för att ta hit närstående. Att göra den tuffa ansträngningen att lära sig språket, att flytta dit jobben finns och inte fastna i utanförskapsområden som erbjuder en trygghet i samvaron med landsmän är inte enkelt. I de flesta länder är det dock en förutsättning för att låta sin familj invandra. Det skapar tydligare drivkrafter för att komma i arbete och egenförsörjning. För det andra skapar en oreglerad anhöriginvandring en humanitär orättvisa när den som har en närstående i får förtur att komma hit. framför den som flyr från krig och förföljelse. Inte minst är det en märklig resursallokering för våra samhällsresurser.