mot · H4023727 · 2017-05-03 00:00:00 — Förslaget ska i första hand gälla för alternativt skyddsbehövande och anhöriga till f.d. asylsökande. För flyktingar kan sociala förmåner inte begränsas enligt gällande EU-rätt. Att skilja på regelverken för alternativt skyddsbehövande och flyktingar riskerar att leda till gränsdragningsproblem. Därför bör ses över för att harmonisera reglerna för de olika grupperna. föreslår att en tydligare kvalificering in i svenska bidragssystem införs. De offentlig-finansiella effekterna är svårbedömda. Kvalificering till flerbarnstillägg bedöms stärka de offentliga finanserna med ca . Samma kvalificeringsregler för alla i garantipension och sjuk- och aktivitetsersättningen Garantipensionssystemet är en grundtrygghet för dem som haft låg eller ingen inkomst. Systemet har en inbyggd kvalificeringsmodell. För att få full garantipension krävs att man har bott i . Har man bott i minskar garantipensionen med 1/40 som saknas. Om de totala pensionsförmånerna inte räcker till finns äldreförsörjningsstöd. För personer som kommit som flykting eller skyddsbehövande finns en undantagsregel som innebär att bosättningstiden i hemlandet räknas in i försäkringstiden. Därmed skiljer sig ersättningen för olika grupper utrikes födda och kvalificeringsmodellen sätts ur spel. Skillnaden i total ersättning kan uppgå till . Också i sjuk- och aktivitetsersättningen finns en inbyggd kvalificeringsmodell. För personer som kommit som flykting eller skyddsbehövande finns en undantagsregel som innebär att bosättningstiden i hemlandet räknas in i försäkringstiden. Därmed sätts kvalificeringsmodellen ur spel även där. föreslår att undantaget i kvalificeringsregeln för garantipension och sjuk- och aktivitetsersättningen tas bort. Samma kvalificeringsregler ska gälla för alla. föreslår att en tydligare kvalificering införs i garantipension och sjuk- och aktivitetsersättning. Detta bedöms stärka de offentliga finanserna med 2018 och 2019 samt 2020. Kvalificering genom arbete till full föräldrapenning och stärkt förskola Kvinnor födda i eller har en sysselsättningsgrad som är lägre än för inrikes födda kvinnor. Många har aldrig kommit in på arbetsmarknaden eller fått sitt första jobb. Denna fattigdomsfälla kan inte accepteras. För att stärka arbetslinjen för dem som aldrig fått sitt första jobb bör kvalificering genom arbete krävas för full föräldrapenning. För de som saknar sjukpenninggrundande inkomst bör förskolan begränsas . bör förskolan utökas för dem som lever på bidrag. Med en mer generös förskola och kortare föräldrapenning bör också kraven på att göra sig anställningsbar öka, genom exempelvis bredare arbetssökande eller utbildning. föreslår att föräldrapenning på grundnivå, dvs. för den som inte har arbetsinkomst, begränsas . Förslaget bedöms stärka de offentliga finanserna med ca 2018, 2019 och 2020. Sänk trösklarna och förbättra matchningen på arbetsmarknaden En stor och ökande andel av de som är arbetslösa har svag förankring på arbets-marknaden och svårigheter att etablera sig. Det kräver nya vägar in på arbetsmarknaden och ökade drivkrafter för företag att anställa. Kostnaderna för att anställa en person med bristande erfarenhet eller kort utbildning i kombination med ett starkt anställningsskydd leder till att inträdande grupper har en svagare ställning än den etablerade arbetskraften. Att sänka kostnaderna för, och osäkerheten med, att anställa minskar arbetsgivarens risktagande och gör att fler vågar öppna dörren. Bättre möjligheter behövs också för att pröva om en arbetssökande fungerar på arbetsplatsen och för de specifika uppgifter som ska utföras. Inom ramen för den migrationspolitiska överenskommelse som slöts mellan allianspartierna och regeringen återfinns en lång rad moderata förslag för att bredda vägarna in till arbetsmarknaden. Bland annat har yrkesintroduktionsanställningarna breddats till att omfatta nyanlända och långtidsarbetslösa och ett breddat RUT-avdrag för flyttjänster införts. Lättare att lära sig jobbet på jobbet med förstajobbetanställningen vill införa en ny anställningsform i lagen om anställningsskydd: en förstajobbetanställning. Anställningen ska vara tidsbegränsad och innehålla vissa utbildningsinslag där arbetsgivaren och arbetstagaren kommer överens om vad utbildningsinnehållet ska bestå av. Arbetsförmedlingen, dess ersättare, och komvux får i uppdrag att ansvara för stödstrukturer av utbildningsinnehållet. Möjlighet finns till handledarstöd på om det finns en utbildningsplan som godkänts av Arbetsförmedlingen. Krav på kollektivavtal ställs inte för de arbetsgivare som väljer att anställa medarbetare genom förstajobbetanställning. Denna nya anställningsform kommer att komplettera YA-jobben genom att utbildningsinnehållet kan anpassas till arbetsplatsens och den arbetssökandes individuella behov. ges arbetsgivaren en förlängd period för att pröva om den arbetssökande klarar de uppgifter som han eller hon utbildas för. På så sätt kan fler unga och nyanlända få in en fot som arbetsgivarnas kompetensförsörjning underlättas. Sänkta anställningskostnader för dem som behöver det mest Subventionerade anställningar är en viktig väg in för nyanlända och arbetslösa eftersom de sänker arbetsgivarnas kostnader för att anställa. Dagens subventioner fungerar för dåligt och är för krångliga och administrativt tungrodda. För att fler ska kunna få ett första jobb eller komma tillbaka i arbete vill vi ersätta befintliga stöd med ett nytt som är betydligt enklare. Förslaget innebär att åtta stöd – nystartsjobb, särskilt nystartsjobb, särskilt anställningsstöd, förstärkt särskilt anställningsstöd, instegsjobb, extratjänster, traineetjänst i välfärden och traineetjänst för bristyrken – ersätts med en samlad väg in. Vårt förslag är betydligt enklare och bygger på nystartsjobben som Alliansen införde och som är det stöd som fungerar bäst . Den nya vägen in kräver ingen arbetsmarknadspolitisk bedömning utan endast att personen har varit arbetslös eller är nyanländ. Stödet ökar med tiden i arbetslöshet och ska uppgå till en dubbel arbetsgivaravgift och utgår som den anställde varit arbetslös. För nyanlända kan stödet beviljas upp till . Möjlighet till handledarstöd på finns. Handledarstödets storlek bestäms av Arbetsförmedlingen, dess ersättare, och beror på hur långt ifrån arbetsmarknaden individen står. Nyanlända kvalificerar direkt till fullt handledarstöd , därefter baserat på bedömning från Arbetsförmedlingen eller dess ersättare. satsar 2018, 2019 samt 2020 på att sänka anställningskostnaderna för dem som behöver det mest. Lägg ned Arbetsförmedlingen – inför en ny statlig matchningsfunktion vilar ett tungt ansvar på Arbetsförmedlingen när det kommer till att förbättra matchningen och integrationen, men tyvärr fungerar det inte. Arbetsförmedlingen har uppvisat låga förtroendesiffror och alltför dåliga resultat. Det blir också alltmer tydligt att styrningen inte fungerar. Myndigheten har haft på sig att försöka vända utvecklingen utan att lyckas. vill att Arbetsförmedlingen läggs ned till förmån för en struktur där andra aktörer på arbetsmarknaden spelar en betydligt större roll. Vi föreslår en ny statlig myndighet som framför allt ansvarar för funktioner som myndighetsutövning, kontroll och uppföljning. Själva matchningen och rustningen ska i stället huvudsakligen skötas av andra aktörer. Det finns många väl etablerade aktörer som skulle kunna bidra till en mer effektiv matchning, bl.a. genom en ökad specialisering och upparbetade arbetsgivarkontakter. På så sätt kan tiden till jobb kortas och kompetensförsörjningen förbättras. För arbetssökande som är i behov av utbildning, t.ex. många nyanlända eller för dem med enbart förgymnasial utbildning, kommer även kommunerna att behöva vara delaktiga i högre grad. En central del i reformen är en tydlig uppföljning och kontroll samt ett system där den som kan uppvisa goda resultat premieras. Lågpresterande och oseriösa aktörer ska sorteras ut och resurser fördelas så att de ger bästa möjliga effekt. Kvalitet måste vara i fokus. Tredubblat tak i RUT-avdraget och fler tjänster Tjänstenäringen är särskilt viktig för utrikes föddas sysselsättning och företagande. I enlighet med allianspartiernas förslag inom ramen för migrationsöverenskommelsen som slöts med regeringen har RUT-avdraget breddats till flyttjänster, trädgårdstjänster och it-tjänster. För att ta till vara sysselsättningspotentialen i RUT-sektorn bör det nuvarande taket tredubblas till och person. satsar på tredubblat tak i RUT-avdraget. Bygg ut och anpassa yrkesvux och komvux vill göra det möjligt för alla människor att skaffa sig en utbildning som motsvarar arbetsmarknadens efterfrågan för att skapa fler chanser till jobb. Både för dem som saknar en fullständig utbildning och för dem som vill byta yrke eller inriktning spelar den kommunala vuxenutbildningen en viktig roll. Det är nu av största vikt att satsningarna byggs ut i planerad takt och att det säkerställs att utbildningarnas innehåll anpassas till de behov som finns. Särskilt kan utbildningsinnehållet behöva anpassas med anledning av det stora antalet nyanlända som behöver komplettera sin yrkesutbildning för att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Yrkesutbildning i stället för ineffektiva arbetsmarknadsutbildningar En ny yrkesutbildning med starkare koppling till arbetsmarknaden bör införas inom arbetsmarknadspolitiken. Dagens ineffektiva arbetsmarknadsutbildningar är dyra och leder inte till jobb. vill därför fasa ut arbetsmarknadsutbildningen och i stället införa en ny yrkesutbildning som möter delar av den arbetskraftsbrist som råder på arbetsmarknaden. Arbetsgivarna ska ges möjlighet att påverka utformning och genomförande av utbildningen och dessutom finnas med i rekryteringsurvalet. Yrkesutbildningen ska alltså, som huvudregel, vara kopplad till en anställning hos en arbetsgivare så att den som går utbildningen med stor sannolikhet har ett jobb som väntar efter utbildningens genomförande. På så sätt ökar chansen att deltagarna kan tillgodogöra sig utbildningen och vara motiverade. Utbildningen kan bestå av både teori och arbetsplatsförlagd utbildning. satsar på yrkesutbildning kopplad till en anställning hos en arbetsgivare. För den som varit arbetslös är de stöd som finns inte alltid tillräckliga. Osäkerheten för arbetsgivaren gällande hur den som varit utan jobb långvarigt ska fungera på arbetsplatsen är stor. Här behöver nya vägar prövas. vill därför införa s.k. matchningsanställningar. Den arbetssökande får en anställning hos en matchningsaktör, t.ex. ett bemannings- eller rekryteringsföretag, och får stöd genom en kombination av handledning och kompetensutveckling. Den arbetssökande har en trygg anställning hos matchningsaktören, och arbetsgivaren får pröva personen i fråga utan att bära arbetsgivaransvaret, som matchningsaktören, aktivt verkar för att den arbetssökande får anställning hos en annan arbetsgivare. Förläng tiden i provanställning från Den svenska arbetsmarknadsmodellen har tjänat väl. Ansvarstagande parter på arbetsmarknaden leder till stabilitet, vilket skapar långsiktigt trygga villkor för investeringar i . En viktig del i den svenska modellen är att arbetsrätten ger ett starkt skydd mot godtyckliga uppsägningar, vilket bidrar till att skapa trygghet för arbetstagaren. Flexibiliteten på arbetsmarknaden är dock den svenska modellens akilleshäl. Alltför strikta regleringar kan minska rörligheten och ge vissa negativa effekter på arbetsmarknaden. Effekterna på den totala sysselsättningen är små, men en större del av arbetslösheten riskerar att bäras av inträdande grupper såsom unga och utrikes födda. För att underlätta för dessa grupper att komma in på arbetsmarknaden och få sitt första jobb bör tiden för provanställning förlängas från . Bättre integration med fokus på jobben Många utrikes födda arbetar, men andelen är betydligt lägre än bland inrikes födda. Det tar för de som kommit till som asylsökande att komma i arbete och egen försörjning. Det dröjer från det att uppehållstillstånd har beviljats till att hälften i denna grupp har någon form av arbete. Många fastnar i bidragsberoende. Särskilt utrikes födda kvinnor har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Insatserna för att påskynda vägen in i arbets- och samhällsliv brister betydligt . Bristande samverkan mellan de aktörer som har ansvar för nyanländas etablering, däribland Arbetsförmedlingen och kommunerna, försvårar för flexibla lösningar. Ledtiderna för att bedöma och validera utländsk utbildning och arbetslivserfarenhet är för långa. Språkutbildningen är inte tillräckligt tillgänglig, och möjligheten att delta i målgruppsanpassad eller yrkesinriktad sfi varierar mellan olika län och kommuner. Trots att hälften av alla nyanlända har en utbildning som motsvarar högst grundskola är det en mycket liten andel som studerar i den kommunala vuxenutbildningen . Den i är mycket viktig för hur framtiden här kommer att se ut. Långa tider av väntan riskerar att försena etableringen och låsa fast människor i passivitet. Svenskundervisning och kompetenskartläggning bör ske i . Onödiga hinder som försvårar för asylsökande att ta ett jobb ska tas bort. Tidiga insatser är särskilt viktigt i dagens läge givet de långa väntetiderna. tar det många månader, och i vissa fall , innan ett slutligt beslut fattas. Utbildningsplikt för de som saknar grundläggande färdigheter Hälften av de nyanlända i har endast en utbildning som maximalt motsvarar grundskola i nio eller . En tredjedel har inte ens en färdig grundskoleutbildning från hemlandet. Med så svag utbildningsbakgrund har en person mycket små möjligheter att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. En utbildningsplikt för nyanlända som inte har färdig grundskola och inte klarar sin egen försörjning bör införas. Att utbilda sig för att uppnå grundläggande färdigheter och kompetens ska vara en förutsättning för att få ersättning från offentliga medel. Öka aktivitetskraven under nyanländas etableringsfas anser att aktivitetskraven bör skärpas. Deltagande i insatser ska följas upp . Etableringsersättningen då man utan giltigt skäl inte deltar i etableringsinsatser ska sänkas i större omfattning än vad som är fallet . Aktivt deltagande i insatser som t.ex. språkundervisning ska krävas för att erhålla permanent uppehållstillstånd om man saknar jobb eller egen försörjning. Förläng etableringsplanen för nyanlända med kort utbildningsbakgrund Arbetsförmedlingen har huvudansvaret för nyanländas etablering i . som etableringen pågår ska nyanlända delta i svenskundervisning, samhällsinformation och insatser för att komma i jobb. En särskild ersättning, etableringsersättning, utgår som den nyanlände deltar i aktiviteter. fungerar Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag inte som avsett, vilket är en av anledningarna till att Arbetsförmedlingen bör läggas ner. Samverkan med framför allt kommunerna är bristfällig och behöver förbättras. De insatser som erbjuds inom ramen för etableringen är av skiftande kvalitet. För nyanlända som har kort utbildning från hemlandet är den tvååriga etableringstiden, dvs. den tid som etableringen pågår, ofta för kort. Endast en av tre är i studier eller har ett jobb efter att etableringen har avslutats och endast har ett jobb utan stöd. vill att etableringstiden förlängs från dagens till för nyanlända i åldern med kort utbildningsbakgrund (max grundskola i nio eller ). En förlängning innebär att staten tar ett större ansvar för individens insatser och försörjning. Detta underlättar för kommunerna. Vi avvisar därmed en mindre del av den förändring av ersättningen till kommuner för nyanlända som infördes . satsar 2018, 2019 och 2020 på en förlängning av etableringstiden. Ge kommunerna möjlighet att ta över ansvaret för integration av nyanlända har Arbetsförmedlingen helhetsansvar för integrationsinsatserna, men myndigheten har stora brister och de resultat som visas är inte tillfredsställande. De kommuner som vill bör därför kunna ta över ansvaret för integrationen av nyanlända från Arbetsförmedlingen. Staten och Arbetsförmedlingen, dess ersättare, ska ha kvar ansvaret i de kommuner som inte vill eller har möjlighet. Enklare att starta företag för utrikes födda entreprenörer Om man inte är född i , har begränsade ekonomiska resurser eller inte fullt ut behärskar svenska språket kan steget till att starta företag vara stort. Det gäller även om man har erfarenhet av företagande från hemlandet. För att fler utrikes födda och nyanlända ska ta steget att starta och driva företag vill vi förstärka rådgivning till företagare med utländsk bakgrund, den s.k. IFS-rådgivningen. och andra berörda myndigheter bör få i uppdrag att se till att finns tillgänglig på fler språk än svenska och engelska, och det ska kunna gå att registrera sitt bolag på fler språk än svenska. satsar på att förstärka IFS företagsrådgivning för utrikes födda företagare. En sjukförsäkring som stöder återgång till arbete och stärkt av Alliansens sjukförsäkringsreformer sjönk ohälsotalet kraftigt, och trenden mot ett allt bredare utanförskap kunde brytas. ser vi dock att sjukfrånvaron i återigen stiger. Kostnaderna i statens budget för sjukpenning och rehabilitering beräknas till . var motsvarande kostnader . Långvarig sjukfrånvaro leder till att kontakten med arbetsgemenskapen bryts och privatekonomin försämras. Utanförskapet är både ekonomiskt och socialt. Effekterna kan också vara stora i nästa generation: barn till föräldrar som är långtidssjukskrivna tenderar att själva bli sjukskrivna i större grad än andra. För är det därför självklart att samhällets insatser ska inriktas på att hjälpa människor tillbaka till arbetslivet. Den som är sjuk eller skadad och inte kan arbeta ska självklart ha rätt till ersättning, vård och rehabilitering. Men den som har eller får tillbaka sin arbetsförmåga måste alltid få stöd och hjälp att komma tillbaka i arbete. Att regeringen trots utvecklingen driver en politik som riskerar att öka sjukskrivningarna är oansvarigt. Att avveckla den bortre tidsgränsen och öppna upp för att förtidspensionera unga är fel väg. I stället bör sjukförsäkringssystemet reformeras för att bryta den negativa utvecklingen och skapa en långsiktigt stabil sjukförsäkring som inte uppvisar stora variationer . Möjligheterna och drivkrafterna att agera för att hjälpa människor tillbaka till arbetslivet måste stärkas för samtliga aktörer i sjukförsäkringssystemet – den försäkrade, arbetsgivaren, läkaren och handläggaren på . Inrätta särskild rehabiliteringskedja för lättare psykiska diagnoser Psykiatriska diagnoser är den vanligaste sjukskrivningsorsaken. Depressioner och ångestsyndrom står för . Den nuvarande rehabiliteringskedjan utformades då dessa diagnoser var mindre vanliga och är därför bättre anpassad för andra sjukdomstillstånd. Arbetsförmågan prövas mot andra arbetsuppgifter först vid dag 90 och mot hela arbetsmarknaden vid dag 180. Vid psykisk ohälsa kanske dock långvarig sjukskrivning i hemmet inte förbättrar sjukdomstillståndet, utan viss aktivitet kan ge bättre resultat. Att vänta innan någon prövning görs av huruvida andra arbetsuppgifter kan utföras hos arbetsgivaren är därför inte ändamålsenligt. Det är inte heller rimligt att vänta innan man lyfter frågan om personen över huvud taget ska arbeta kvar på sin nuvarande arbetsplats. Sjukdomen kan t.ex. ha ett samband med en dålig psykosocial arbetsmiljö. föreslår därför att en särskild rehabiliteringskedja införs för vissa lättare psykiska diagnoser. Syftet är att tidigare än skapa förutsättningar för rehabilitering och återgång i arbete och skapa fler vägar tillbaka till jobb. För den som inte har fått en särskild rehabiliteringsplan ska prövning av arbetsförmåga mot andra arbetsuppgifter eller annan arbetsplats hos arbetsgivaren ske dag 45 i stället för dag 90 och prövning av arbetsförmåga mot hela arbetsmarknaden ska ske dag 90 i stället för dag 180. Ett särskilt omställningsspår skapas hos Arbetsförmedlingen, dess ersättare, för att erbjuda stöd till byte av arbetsplats eller arbetsgivare. insatser för denna grupp ska utföras av erfarna handläggare specialiserade på psykisk ohälsa, och samarbetet med Arbetsförmedlingen, dess ersättare, ska stärkas. föreslår att en särskild rehabiliteringskedja införs för lättare psykiska diagnoser. satsar på och på Arbetsförmedlingen, dess ersättare, för inrättande av den nya rehabiliteringskedjan. Stärk dagens rehabiliteringskedja med tidsgränser och regelbunden uppföljning Forskningen visar att kontrollinsatser av olika slag, inklusive tidsgränser, minskar användningen av försäkringen, både direkt via kontrollerna i sig och indirekt via drivkrafter att inte vilja bli kontrollerad. För en långsiktigt stabil sjukfrånvaro är en bortre tidsgräns också en central komponent. Genom den skickas en signal om att en sjukskrivning inte kan pågå för evigt, vilket skapar drivkrafter för alla inblandade aktörer att agera för att hitta en lösning innan tidsgränsen nås. Inspektionen för socialförsäkringen har funnit att införandet av tidsgränser inte haft någon negativ inverkan på hälsan. finns två tidsgränser där kontroll och prövning av arbetsförmågan sker, vid dag 90 och dag 180. Ingen bortre tidsgräns finns. anser att rehabiliteringskedjan bör förstärkas. Dels bör uppdrag om ökad kontroll kompletteras med att handläggarnas sjukskrivningsmönster ska följas upp systematiskt för att identifiera felaktiga bedömningar och eventuella utbildningsbehov. Dels bör den bortre tidsgränsen återinföras och regelbunden uppföljning ske av den försäkrades arbetsförmåga fram till denna tidsgräns. satsar på för ökad uppföljning. Införandet av en bortre tidsgräns bedöms stärka de offentliga finanserna med ca . Skärp tillsyn, krav och sanktioner för arbetsgivare med hög sjukfrånvaro Arbetsgivaren har en nyckelroll i arbetet med att minska sjukfrånvaron vid psykisk sjukdom. Brister i den psykosociala arbetsmiljön finns särskilt i vissa yrkesgrupper inom offentligfinansierad verksamhet. Sjuksköterskor, barnmorskor, specialistsjuksköterskor, vård- och omsorgspersonal, grundskol- och gymnasielärare är särskilt utsatta. Sammanlagt finns det över 800 000 anställda i dessa grupper. För att komma till rätta med den höga sjukfrånvaro som finns i vissa sektorer och hos vissa arbetsgivare behöver tillsynen och kontrollen öka bland de arbetsgivare som inte håller nere sjuktalen. föreslår att får i uppdrag att genomföra en särskild tillsyn av den psykosociala arbetsmiljön inom yrkesgrupper och hos arbetsgivare med särskilt hög sjukfrånvaro. satsar för att införa särskild tillsyn av den psykosociala arbetsmiljön i riskmiljöer av . Stärk och förtydliga hälso- och sjukvårdens ansvar Hälso- och sjukvården har en central roll för att bryta långvarig sjukfrånvaro, men samspelet med sjukförsäkringen behöver förstärkas. Den brist på samverkan som följer av att sjukvården och sjukförsäkringen finansiellt och organisatoriskt inte har några starka gemensamma intressen och mål måste balanseras bättre. Kalmarmodellen är ett förslag som innebär att ska bära hela eller delar av det ekonomiska ansvaret för sjukförsäkringen. Modellen är intressant då den skapar incitament för fler aktörer att hjälpa den sjukskrivne tillbaka i arbete och arbeta förebyggande. föreslår att hälso- och sjukvårdslagen ska innefatta krav på behandlings- och rehabiliteringsplanering för att återgå i arbete och krav på samverkan med arbetsgivare, och , alternativt dess ersättare. föreslår även att Kalmarmodellen genomförs som ett pilotprojekt. satsar på Kalmarmodellen –2022. Öka tillsynen av läkarnas arbete med sjukskrivningsfrågor Läkaren har en nyckelroll i sjukskrivningsprocessen. Detta arbete är komplext, vilket bl.a. har att göra med svårigheterna kring begreppen sjukdom och arbetsförmåga. Till sin hjälp har läkaren det försäkringsmedicinska beslutsstödet. Trots beslutsstöd kan läkaren och patienten vara oense om vad som egentligen vore bäst för patienten. Dessutom finns målkonflikter för en läkare som agerar inom ett fritt vårdval.