mot · H5022440 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att långsiktigt säkerställa och utveckla Vänersjöfarten samt om åtgärder för slussar i och tillkännager detta för regeringen. är med en yta största insjö. är via förbunden med , och via i väster samt i norr möjliggörs båttrafik till och från sjösystemen i och . När sjöfarten utvecklas är det positivt för näringsliv, människa och miljö. Med konkurrenskraftiga inre vattenvägar finns grundläggande förutsättningar för samhällsekonomiskt lönsamma investeringar och företagande. Handelssjöfarten i Vänerstråket–är en tusenårig tradition och har på ett betydande sätt medverkat till den regionala utvecklingen. har tillsammans med Region och , och genomfört en trafikslagsövergripande stråkstudie och åtgärdsvalsanalys av och Vänerstråket. Utredningen utgör underlag inför åtgärdsplanering och inför beslut om investering i nya slussar i . Godsvolymerna inom handelssjöfarten var som störst under 1970- , då frakterna uppgick till närmare . har godsvolymerna stegvis avtagit och transporteras ca med Vänersjöfarten. De branscher som utgör underlaget till nuvarande sjögods bedöms ha en stabil framtid och ökar enligt prognos med , vilket även gäller för Vänersjöfarten. Utredningen visar att det går att utveckla Vänersjöfarten och att det finns flera industrier som är helt beroende av sjöfarten. Ökade godsmängder inom Vänersjöfarten kan uppnås genom branschsamverkan, effektiva transportkedjor och väl fungerande hamnar och terminaler, vilket i sin tur ger underlag som motiverar att göra investeringar i infrastruktur. Utvecklingen i är att sjötrafik på floder och längs kusterna ökar. Nya kanaler byggs vilket utvecklar det europeiska kanalnätverket. föreskriver att vägtransporter på sträckor kortare än successivt skall minska till förmån för järnvägs- och sjötransporter. Med tanke på framtida kapacitetsbegränsningar i järnvägsnätet och ökade miljöbelastningar i vägtrafiken är denna minskning nödvändig. När godsvolymerna blir större ger det lägre marginalkostnader och sjötransporten blir mer konkurrenskraftig, vilket möjliggörs med nya och större slussar i , anpassade till dagens fartyg i . Konkurrenskraften gynnas också av att sjöfarten framöver kommer få mer miljövänliga bränslen. sträcker sig från till och har en längd av varav är grävd och sprängd. Hastigheten i farleden är maximalt och gångtiden är 15–mellan och . Totalt har kanalen sex slussar, som kompenserar för de 44 meters nivåskillnad som råder mellan och . Utan speciell prövning tillåts maximalt ett djupgående hos passerande fartyg på grund av slussarna. Även fartygens bredd och längd begränsas av slussarnas mått. Nuvarande slussar i togs i drift 1916 och beräknas vara uttjänta , vilket är fastslaget i . Främsta orsaken till att den tekniska livslängden snart är passerad är den naturliga urlakningsprocessen som sker av cement i betong. Det finns således risker med en fortsatt drift. Att inte investera innebär att leden stängs för handelssjöfart . Detta skulle vara ett hårt slag för den regionala utvecklingen, för industriföretag och verksamheter som är beroende av sjöfarten. Landtransporter och miljöbelastning skulle öka med omkring 140 000 lastbilar och 1 500 tåg , som tillkommer i väg- respektive järnvägssystem. Nya slussar är alltså avgörande för att utveckla sjöfarten och näringslivet i regionerna runt och i inland. Det ökar dessutom redundansen och minskar samhällets sårbarhet i totalförsvarsplaneringen. Vi anser det vara mycket angeläget att frågan om nya slussar i får hög prioritet i kommande nationella beslut om infrastrukturinvesteringar.