ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5022080 · 2017-10-03 00:00:00 — Förtroendevaldas närvaro och arvodessystemet ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder mot förtroendevaldas skolk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett nytt tvådelat arvodessystem för riksdagsledamöter där en del grundar sig på arbetsbelastning och den andra ligger fast, och detta tillkännager för riksdagsstyrelsen. Åtgärder mot skolkande förtroendevalda I är vi lyckligt lottade som har en förhållandevis väl fungerande representativ demokrati, och demokratin ses för de flesta medborgare som en självklarhet. Att upprätthålla förtroendet för demokratin ligger på hela samhället och då inte minst på våra förtroendevalda, som fått ett av de finaste uppdragen man kan få – att företräda sina väljare i viktiga beslut. Dessvärre finns det vissa förtroendevalda som inte tar sitt uppdrag på allvar och som till följd av det har en mycket hög frånvaro trots att de saknar andra uppdrag. Detta är oacceptabelt och kan skada såväl balansen inom de demokratiska församlingarna som förtroendet för våra folkvalda. Regeringen bör av den anledningen återkomma till med förslag på hur förtroendevalda med en orimligt hög frånvaro kan avsättas, så att respektive partis väljare får en mer lämplig företrädare. har alla riksdagsledamöter i grunden samma arvode trots att arbetsbelastningen kan se helt olika ut. En ledamot kanske sitter som talesperson i ett tungt utskott eller i , som en annan ledamot inte ens sitter i någon nämnd. Förvisso bör grunden i vår representativa demokrati ligga i att det viktigaste hos en förtroendevald är att vederbörande främst bryr sig om sitt uppdrag, och att vederbörande också gör sitt bästa för att vara en god representant. Faktum är dock att arbetet för olika ledamöter ser olika ut, och vissa har betydligt fler uppdrag eller ansvar än andra. En förändring av detta system skulle kunna ske och arvodesnämnden skulle kunna göra en översyn av nuvarande system för att istället utvärdera möjligheten till hur ett mer rättvist, tvådelat system skulle kunna vara uppbyggt. Om grundpotten förblev den betydande delen och den del som baseras på arbetsbelastning var förhållandevis låg skulle kanske nivån på den senare påverkas något av respektive politiskt parti. bör få i uppdrag av att se över grundarvoderingen av ledamöter då arvodessystemet förändras och undersöka vilka alternativ på tvådelade arvoderingar i enlighet med vad som föreslagits i motionen.
mot · H5022081 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om gemensamma valsedlar för lika villkor och tillkännager detta för regeringen. Inför och under varje valrörelse talas det om valfusk. Det talas om hur problematiskt det är att lita på att valförrättare sköter sig och håller koll på de som går in i vallokalen. Det talas även om hur viktigt det är med personlig integritet när det är dags att rösta, eftersom få vill att det ska märkas vilken valsedel de har tagit. Valsedlar kan enkelt kastas bort eller täckas över, och i vissa fall då en valsedel saknas kan en väljare tro att just det alternativet inte finns. Kort och gott finns det många demokratiska problem med dagens system där varje parti har en egen valsedel som är skäl nog för att framöver använda gemensamma valsedlar. De som arbetat med beställningen och logistiken inser att detta bara är en del av orsaken till att många efterfrågar gemensamma valsedlar. Partiernas funktionärer måste åka runt för att distribuera olika valsedlar vilket gör att miljön, som följd av onödiga resor, tar stor skada. Dessutom innebär nuvarande system att orimligt mycket papper används, där det mesta i slutändan bara slängs. Genom dagens system skapas givetvis då också en hel del merarbete för både politiska partier och för kommunala tjänstemän. I slutändan är det skattebetalarna som får stå för notan. Varje valsedel kan innehålla namnen på de föranmälda partier som ställer upp för det aktuella valet, med tillhörande partisymbol och eventuellt partiets toppkandidat/partiordförande. Längst ned kan det finnas en blank ruta om det är så att ett parti inte föranmält sig men ändå har rätt att ställa upp i valet. För att det fortsatt ska vara möjligt att personrösta bör det finnas ett område på valsedeln där man kan skriva ett nummer på den person man önskar ge sitt kryss samt eventuellt kryssa i lista A eller lista B om det skulle finnas flera listor. Listorna kan distribueras via partiernas hemsidor, via valmyndigheten eller på valbåsens väggar så att alla enkelt kan se vem de vill kryssa. På detta sätt minimeras likaså risken att personer kryssar en person bara för att kryssa, och istället väljer att aktivt skriva dit ett nummer. Det finns självfallet flera sätt att möjliggöra ett system med en valsedel, varför regeringen bör återkomma med ett förslag på en sådan hantering för att besluta om.
mot · H5022082 · 2017-10-03 00:00:00 — Stöd till jordbrukare som ingår i UNODC:s skördeutbytesprogram i Shanstaten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att hjälpa vissa bönder inom UNODC:s skördeutbytesprogram att lättare kunna sälja sina produkter i och tillkännager detta för regeringen. /har länge varit drabbat av ett inbördeskrig i vilket flera etniska minoriteter kämpat för etablerandet av oberoende republiker. Den absolut viktigaste inkomstkällan för utbrytarrepubliken har varit, och är fortfarande, opium och heroin. Det finns inga tillförlitliga siffror på hur mycket som produceras men beslagtog den burmesiska regeringen opium som man hävdar producerats i området. I tillägg till detta beslagtogs nästan 50 miljoner amfetamintabletter, vilket tyder på att storskalig produktion pågår. Narkotikaproduktionen har varit en viktig finansieringskälla för utbrytarrepublikens arméer, men är också en stoppkloss i fredsprocessen eftersom ett fredsavtal med /skulle innebära ett slut på den mycket lukrativa handeln. Som en del av ett långsiktigt projekt mot inhemsk produktion och handel med narkotika skrev regeringen på ett fyraårigt avtal med mot brott och narkotika (UNODC) som syftar till att hjälpa bönder i Shanstaten att byta ut opium mot kaffe och gummipalmproduktion. Enligt avtalet ska regeringen också stötta utvecklingen av sjukvård, utbildning och infrastruktur i området. Programmet har haft viss framgång men vissa inom den etniska minoriteten i Shanstaten är tveksamma till samarbete med regeringen, med vilken regionen fortfarande ligger i krig. Det finns också rapporter om att narkotikahandlare använt påtryckningar mot bönder för att tvinga dessa att fortsätta med opiumproduktion. ser hoppfullt på utvecklingen i landet och hoppas att den nya regeringen ska kunna slutföra fredsförhandlingarna i samtliga landets oroliga regioner. En viktig pusselbit i detta är att stödja jordbrukare som väljer att sluta med opiumproduktionen, eftersom denna underblåser konflikten. föreslår därför att regeringen, så länge kvarstår som medlem i EU, inom EU tar initiativ till ett projekt för att hjälpa bönder som ingår i skördeutbytesprogrammet att sälja sina produkter i EU. Bönderna befinner sig ofta i otillgängliga bergstrakter med dålig infrastruktur och arbetar dessutom ofta i relativt liten skala, varför lönsamheten uppenbarligen blir ett problem. Ett sätt att stödja dessa bönder skulle kunna vara att införa viss produktmärkning. Vi vill också att regeringen tar initiativ till reform av GSP-systemet för att minska tarifferna på sådana produkter. Möjligheten att slopa momsen bör också ses över. Om metoden slår väl ut bör den kunna expanderas till att omfatta alla UNODC:s skördeutbytesverksamheter.
mot · H5022083 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligt införa en nationell krisplan för att bekämpa sjukdomen tbc och inrätta kontroller i enlighet med WHO:s önskemål och tillkännager detta för regeringen. För inte så länge sedan kunde vi skryta med att var ett land fritt från tbc. Så är det dessvärre inte längre. Sakta men säkert har tbc-fall uppstått som en följd av att människor från framförallt fattigare delar av världen har flyttat till vårt land. Trots detta faktum saknas flertalet kontroller och när så är fallet krävs handling. Faktum är att vi nått en punkt där läget är så allvarligt att aktivt uppmanar att ta fram en nationell krisplan för att bekämpa sjukdomens spridning. Normalt sett brukar WHO rikta in sig på de länder som klassas som högincidentländer, men inkluderas alltså eftersom vi inte bara har bristande kontroll på dem som väljer att flytta till utan även har en ovanligt stor invandring till . Enligt rapporterades 734 fall av tbc . Att ta fram en nationell krisplan för att säkerställa tillgången till adekvat vård och hantering av tuberkulos i hela landet bör därför välkomnas. WHO påtalar i sin uppmaning särskilt vikten av en skärpt epidemiologisk övervakning. Vad de menar med detta är obligatoriska hälsoundersökningar av personer i riskgrupper samt uppföljande kontroller för personer som konstaterats smittade för att säkerställa att påbörjad behandling slutförs. Ansvaret att ta fram en nationell tuberkulosplan, organisera smittspårning, identifiera riskgrupper för sjukdomen och ta fram strategier för att nå dessa grupper faller på . bör ge regeringen tillkänna att möjligt ta fram en lagstiftning som möjliggör önskad tuberkulosplan samt nödvändiga kontroller.
mot · H5022084 · 2017-10-03 00:00:00 — Hot mot och ansvar som förtroendevalda ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen gällande uppmaning till brott av förtroendevalda och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffen för hot mot förtroendevalda politiker genom att låta det klassas som demokratibrott och tillkännager detta för regeringen. har länge stuckit ut som ett land där man respekterar olikheter och värnar människors olika åsikter. Dessvärre har dock den offentliga debatten i mångt och mycket blivit mer polariserad . Förtroendevalda politiker har i vissa fall direkt uppmanat medborgare att riva ned eller förstöra politiska motståndares budskap, och det finns fall då folkvalda politiker själva deltagit i tillståndslösa demonstrationer eller till och med våldsamma upplopp. Som förtroendevald är man inte bara en röst för folket, men bör även vara ett föredöme varför det är orimligt att det inte ska vara extra grovt när en förtroendevald uppmuntrar till att bryta mot lagen. Regeringen bör återkomma med förslag till lagstiftning som syftar till hårda straff för förtroendevalda som uppmanar till skadegörelse, hot, misshandel eller andra brott. Förtroendevalda har en lång rad uppgifter gentemot vårt samhälle, och tack vare demokratin är offentlighetsprincipen kring det politiska arbetet väl förankrat. Att vara en offentlig person i demokratins tjänst medför dessvärre också mindre roliga händelser. De som drabbas hårdast är kontroversiella och särskilt inflytelserika personer, men i skymundan sker också omfattande påhopp på lokalpolitiker (som ofta inte ens är heltidspolitiker). Som följd av dessa hot har ett flertal förtroendevalda valt att avsluta sitt politiska engagemang, och i flera fall har förövaren lyckats tysta politiska budskap. Dessa hot är per definition angrepp mot vår demokrati, när åsikts- och yttrandefriheten inskränks. Dessvärre varierar säkerheten i olika delar av landet och endast ett fåtal av dessa brott upp. För de som döms är straffet i många fall förhållandevis lågt vilket föranleder att flera förövare utan problem kan fortsätta med sitt antidemokratiska beteende, med mer lidande och ett svårare politiskt klimat som följd. För att polisen lättare skulle utreda demokratibrott mot förtroendevalda och journalister inrättades de så kallade demokrati- och hatbrottsgrupperna i våra tre storstadsregioner , och . Verksamheterna är numer permanenta med syftet att utreda hatbrott och demokratibrott mot politiker och journalister. Problemet med utredningen av brott riktat mot lokalpolitiker ligger främst i hanteringen av brottsrubricering. Det finns nämligen ingen brottsrubricering som kallas demokratibrott, trots att det är precis vad det är. Istället förpassas offentliga personer till att lämna in en anmälan om olaga hot, vilket gör att brottet nedprioriteras och nedvärderas. Det gör likaså att svårigheten för att kartlägga antalet demokratibrott blir svårare, då statistik på företeelsen saknas. Regeringen bör inrätta brottsrubriceringen demokratibrott där hot mot politiker inkluderas.
mot · H5022085 · 2017-10-03 00:00:00 — Hänsyn till kvalifikationer i samband med flyktingmottagande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten med ett system där man tar hänsyn till flyktingars kvalifikationer i samband med vidarebosättning för att möjliggöra en snabbare anpassning, och detta tillkännager för regeringen. har varit med i FN:s vidarebosättningssystem och vi är som land internationellt kända för att vara solidariska gentemot medmänniskor som söker skydd och hjälp. Detta ska vi vara stolta över, och det råder en bred enighet om att vi bör fortsätta bistå med att ta emot flyktingar som är i behov av att komma till ett nytt värdland genom FN:s kvotflyktingssystem. som vi kan tycka att detta är en viktig insats kan vi inte bortse ifrån alla de problem som finns i som följd av den förda migrationspolitiken, där asylinvandringen innebär och har inneburit en stor påfrestning för det svenska mottagandet. Detta minskar möjligheten för ett värdigt mottagande. Om vi bortser ifrån det och istället fokuserar på att många, oavsett vilken sorts flyktingar de är, får det svårt att bli en del av det svenska samhället, är det tydligt att det finns mycket att göra. Det finns oändligt många flyktingar som vill få hjälp av FN att bosätta sig i andra länder och många av dessa innehar kvalifikationer, erfarenheter och utbildning som är i behov av. Då ett av de bästa sätten att bli en del av den svenska gemenskapen är att snabbt få in en fot på arbetsmarknaden kan man på detta sätt slå två flugor i en smäll genom att de flyktingar vars yrkeskompetens behövs i premieras i de fall då två i övrigt likvärdiga kandidater står emot varandra. Dessa har en större chans att bli en del av det svenska samhället än slumpvis utvalda personer som kanske har långt att gå för att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Regeringen bör utreda möjligheten till detta.
mot · H5022086 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra uppgift och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. De skattepengar som olika myndigheter handskas med är detsamma som medborgarnas gemensamma tillgångar. Många har hört talas om, och kanske till och med hyllat, som anställt den s.k. slöseriombudsmannen med syfte att granska och kartlägga slöseri av skattemedel i vårt samhälle. Genom att använda en stor portion humor kombinerat med vardagens allvar har slöseriombudsmannen lyckats väcka intresse bland skattebetalare om hur våra pengar egentligen används av beslutsfattare. Människor har kunnat se hur gemensamma tillgångar slösats bort, och dessvärre hur beslutsfattare också kommer undan med det. I vissa fall fortsätter olika myndigheter med att använda våra skattemedel på ett slarvigt och respektlöst sätt, just för att det inte finns någon vidare granskning. har som uppdrag att granska vad statens pengar går till och hur effektivt de används. De bidrar till att stärka den demokratiska insynen genom en oberoende revision. har ett starkt mandat att granska statliga myndigheter och verksamheter. De kan kontrollera om direktiv, regler och föreskrifter följs eller om de når sina mål. För att förbättra effektiviteten kan komma med rekommendationer och är av den anledningen en mycket viktig del av kontrollmakt. Genom att främja en god resursanvändning och en effektiv förvaltning i staten bör användas betydligt flitigare, så att skattebetalare slipper vända sig till en slöseriombudsman för att granska onödig byråkrati. uppdrag att granska och hitta såväl slöseri som byråkrati bör förtydligas, och denna service borde i högre grad erbjudas olika myndigheter.
mot · H5022087 · 2017-10-03 00:00:00 — Rättvist förfarande vid arbetstvister ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av fackliga sympatiåtgärder och tillkännager detta för regeringen. Det finns flera faktorer som påverkar företagens möjlighet att växa och bli framgångsrika i samhället. En sak som definitivt påverkar företagens möjligheter är de beslut som fattas politiskt, samt det arbetssätt som används mellan arbetsmarknadens parter . De förhållningssätt som finns inom nationens gränser kan således också påverka hur god möjligheten för företagare att driva sitt företag är i relation till konkurrensen från andra länder. De företag med störst betydelse för ett lands utveckling och välstånd är också ofta de företag som har mest att förlora på att etablera sig i ett land med dåliga eller mindre lönsamma villkor för företagare. Av den anledningen har alla att vinna på att skapa ett land med goda och helst de bästa förutsättningarna för företagare. Det finns flera exempel under landets historia då arbetsmarknadens parter har kommit överens om villkoren utan några fackliga strejker eller andra stridsåtgärder. Rätten att strejka är central i ett fritt samhälle och en mycket viktig del av den svenska modellen. Den någorlunda konfliktfria arbetsmarknad och goda arbetsvillkoren som finns i kan mycket väl ha skapats som en följd av dessa regler. I vissa fall lever gamla traditioner kvar, som i mångt och mycket inte är gällande . Vi har lämnat den industriella epoken och lever i ett mer serviceinriktat samhälle. Flera av dagens så kallade stridsåtgärder som används av den fackliga rörelsen är i många fall något som inte hör till dagens samhälle och av den anledningen behövs en översyn. Det bör vara en självklarhet att oskyldiga inte ska straffas. Tyvärr är det inte så , på grund av rätten till fackliga sympatiåtgärder. En rätt som säkerligen kan ha bidragit till att företag valt att etablera sig eller flytta sin verksamhet till ett annat land då både privatpersoner och företag som inte alls har med konflikten att göra drabbas. En sympatiåtgärd är en åtgärd från en utomstående part, i syfte att understödja en part i en stridsåtgärd. Svenska industriföretag riskerar därför att drabbas av strejk eller blockad utan att ha det minsta att göra med en aktuell konflikt. kan följaktligen enbart vänta och hoppas att konflikten inte varar alltför länge eftersom de själva inte kan påverka situationen. Detta förfarande kan inte anses vara rättvist i ett fritt och modernt samhälle. Det är inte konstigt att det är en omstridd företeelse, både principiellt och i praktiken vilket är skälet till att regeringsformen måste ses över för att komma till rätta med fackliga sympatiåtgärder.
mot · H5022088 · 2017-10-03 00:00:00 — Samhällstjänst regel för fängelsedömda ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra samhällstjänst till regel för samtliga fängelsedömda och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkomma med förslag till åtgärder mot de som döms till fängelse men som vägrar utföra samhällstjänst, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ingen fånge ska friges innan eventuella skulder är betalda och tillkännager detta för regeringen. Samhällstjänst regel & åtgärder mot vägran I ett flertal länder är samhällstjänst en vanligare förekommande straffåtgärd än i . Det finns flera faktorer som gör detta till fördelaktigt såväl för den enskilda individen som för samhället. Statistik från kriminalvården har tydligt visat att en mindre andel av de som dömts till samhällstjänst återfaller i brottslighet än om de bara dömts till fängelse. Samhällstjänst är ett bra sätt för att brottslingar ska göra rätt för sig efter att ha skadat samhället genom att själva till viss del sona sitt brott genom arbete. Det är likaså ett sätt för dem att förstå att vi tillsammans bygger vårt samhälle, varför ett brott också ska slå tillbaka mot dem. Hela rättsproceduren kring ett utfört brott kostar samhället stora summor då allt ifrån lön till poliser, åklagare, domare, vakter, advokater och annan personal räknas in, men även fastighetsskötsel, mat- och elförsörjning och vanliga lokalkostnader för intagna. Att de som tvingar samhället till dessa kostnader också på något sätt betalar för detta bör således inte vara något märkvärdigt. finns dessutom en möjlighet för fångar att arbeta i fängelset, dock med en förhållandevis låg timlön. Detta visar på att samhällstjänsten med förmån kan utföras såväl innanför som utanför anstalten, beroende på vilka bedömningar som görs av rättsväsendet i det aktuella fallet och vad som passar den intagne. Intagna som arbetar i fängelset tjänar på detta då det kan betyda ett steg närmare en nystart med nytt yrke och egen försörjning efter avtjänat fängelsestraff. Med andra ord bör det ses som en viktig del av rehabiliteringen, eller återetableringen till livet utanför fängelset. Regeringen bör därför göra samhällstjänst innanför eller utanför kriminalvårdens fastigheter till regel för samtliga fängelsedömda samt återkomma med förslag till åtgärder mot de fängelsedömda som vägrar samhällstjänst. Betalning av skulder vid frigivningen Många av de som döms för grov brottslighet har stora skulder och en del av dessa betalas aldrig av brottslingen. Ett exempel på detta är den så kallade Hagamannen, kanske farligaste sexförbrytare, som vid sin frigivning fortfarande var skyldig Brottsofferfonden . I bästa fall kommer brottslingar som Hagamannen att få ett jobb efter sin frigivning, vilket innebär att skulden kan betalas; dock är detta ett högst osäkert scenario, varför regeringen bör återkomma med förslag för att säkerställa att samtliga fångar betalar sin skuld vid sin frigivning.
mot · H5022089 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ändring i kommunallagen för att säkerställa att folkvalda partier innehar rätt representation i nämnder, styrelser, beredningar och liknande positioner i primär- och sekundärkommuner, och detta tillkännager för regeringen. Demokratin är lyckligtvis någonting de flesta svenskar ser som en självklarhet, men det betyder inte att den inte behöver försvaras eller stärkas. I är demokratin delvis uppbyggd genom primär- och sekundärkommuner. I dessa finns styrelser och nämnder vars medlemmar utses av de politiska partierna baserat på storlek. Det är positivt, även om det också på detta område kan bli bättre för att säkerställa att partier får representation och insyn på lika villkor baserat på folkviljan vid det senaste valet. Ett problem kan vara att en företrädare missköter sitt jobb så pass grovt att förtroendet försvunnit från det parti vederbörande representerar. I dessa fall hindrar kommunallagen att det aktuella partiet får byta ut representanten. Skulle det gå så långt att representanten blir politisk vilde har det helt plötsligt blivit ett allvarligt demokratiskt problem, eftersom tusentals väljare riskerar sakna den representation som de är berättigade till, genom sitt val av parti. För att försvara folkviljan i våra kommuner, landsting och regioner krävs en ändring av kommunallagen. Ändringen bör innebära att partierna kan styra vilka ledamöter och ersättare som ska vara dessa representanter i nämnder, beredningar och styrelser i primär- och sekundärkommuner. Partierna bör med andra ord få möjligheten att byta ut passiva representanter och så kallade politiska vildar då platserna ska ses som partianknutna snarare än personligt anknutna. Detta bör ge regeringen till känna.