ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H502772 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den ska verka för att stöd från EU:s fonder villkoras till medlemsstaternas efterlevnad av miniminivåer för den gemensamma solidariska asylpolitiken, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett framtida ”Schengensystem” bör kopplas till den gemensamma solidariska asylpolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rätten till en förbehållslös individuell asylprövning inte får inskränkas genom EU:s system för s.k. säkra länder och tillkännager detta för regeringen. EU måste ha ett effektivt, rättssäkert och rättvist system för gemensamt europeiskt ansvarstagande, där medlemsstaternas åtagande står i relation till deras förutsättningar, i enlighet med förslag. måste vi förhålla oss till en verklighet då ett stort antal EU-stater, inte minst i , kommer att välja att avstå från att bidra till ett solidariskt europeiskt fördelningssystem. Dessa medlemsstater riskerar därigenom att grovt åsidosätta sina folkrättsliga förpliktelser, som de bidrar till att underminera den värdegemenskap som utgör grund och förutsättning för EU. kan inte stå passivt inför avsaknaden av ett effektivt gemensamt sanktionssystem mot medlemsstater som grovt avviker från unionens kärnvärden. Lojalitet till principerna för Europasamarbetet förutsätter ömsesidighet för att inte urholkas. bör därför verka för att stöd från EUs fonder villkoras till medlemsstaternas efterlevnad av miniminivåer för den gemensamma solidariska asylpolitiken. kan på detta sätt statuera ett positivt exempel och sätta effektiv press för att vända den nuvarande utvecklingen mot ett ”race to the bottom” i motsatt riktning. Det är inte rimligt att vissa medlemsstater, som , undandrar sig ansvar genom att ej omfattas av EU:s skyddsgrundsdirektiv och andra gemensamma miniminivåer. Den fria rörligheten och gemensamma gränspolitiken, som regleras i Schengen-systemet, bör vara sammankopplat med en bindande överenskommelse om solidariskt ansvarstagande för asylpolitiken. Av friheten följer ett ansvar. Inom varje grupp asylsökande från ett visst land kan det tänkas finnas individer som har mycket starka skyddsbehov. Exempelvis hindrar det faktum att av asylsökande från västra befinns sakna skyddsbehov, inte att återstående kan ha mycket starka skäl. I enlighet med folkrätten måste EU-samarbetet kring så kallade säkra-länder-listor därför utformas så att varje enskild asylsökandes rätt till en förbehållslös individuell prövning, oavsett dennes nationalitet, inte riskerar att åsidosättas eller inskränkas. Lawen Redar (S)
mot · H502773 · 2017-09-29 00:00:00 — Ansvaret för ökad kontroll hos gynekolog ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att alla landsting ska erbjuda alla livmoderbärare gynekologisk hälsokontroll och tillkännager detta för regeringen. Det finns en rad sjukdomar och inflammationer som drabbar människor med livmoder, äggstockar och snippa. Cancer, inflammationer och infektioner kan gå oupptäckta om en inte regelbundet gör kontroller hos en gynekolog. Var tionde livmoderbärare har den kroniska sjukdomen endometrios, en infektion i livmodern som även kan sprida sig utanför den. Sjukdomen kan medföra kraftiga premenstruella smärtor och svår värk under mensen. Den kan även innebära svårigheter för att bli gravid, illamående, yrsel, smärta när en sitter eller hukar sig, trötthet och feber och en kan även få ont efter ärrbildningar efter endometriosförändringar. Besvären och symtomen är olika för alla. Det kan även bildas cystor med blod i livmodern. Få verkar veta vad endometrios innebär eller att sjukdomen ens finns. Livmoderbärare avfärdar smärtan som mensvärk och tar sig igenom vardagen ändå. Det är även brist i vården då personal inte alltid har koll på sjukdomen eller på symtomen och skickar hem patienten med utskrivna smärtstillande. Det är en stor problematik och drabbar främst livmoderbärare som inte själva uppsöker vård. Lawen Redar (S)
mot · H502774 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att taket i arbetslöshetsförsäkringen ska höjas så att fler får ut en ersättning motsvarande av lönen, och detta tillkännager för regeringen. En frivillig och solidariskt finansierad arbetslöshetsförsäkring är en viktig i den svenska modellen och fyller en central roll i dagens globaliserade värld. I en allt hårdare konkurrens är det viktigt att snabbt kunna ställa om och anpassa sig efter nya förutsättningar. bidrar arbetslöshetsförsäkringen till att hålla lönenivåerna uppe och motverka att en låglönemarknad pressas fram i . Tanken med arbetslöshetsförsäkringen är att den ska ge den som blir av med sitt arbete en ersättning som motsvarar av lönen. Dock begränsas detta av ett tak som avgör hur stor ersättningen kan bli. Eftersom att arbetslöshetsförsäkringen inte har uppdaterats i samma takt som lönerna går det att tala i termer om att systemet har urholkats, och arbetslöshetsförsäkringen har gått från att vara en inkomstbortfallsförsäkring till att bli en grundförsäkring. Det är visserligen positivt att den socialdemokratiskt ledda regeringen har höjt taken i a-kassan så att de som tjänar får i ersättning . Dock behöver mer göras. Även om fler får ut av sin lön, jämfört med de under den tidigare borgerliga regeringen, är det fortfarande för många som står utanför. Resultatet av detta blir att allt fler i stället erbjuds och tecknar särskilda inkomstförsäkringar. Utöver att detta riskerar att urholka förtroendet för arbetslöshetsförsäkringen, bidrar det också till att ojämlikheten på arbetsmarknaden växer eftersom en inkomstförsäkring kan bli dyr för den som arbetar inom en sektor där arbetslösheten är hög. Därför bör ge regeringen i uppdrag att höja taket för arbetslöshetsförsäkringen. i (S)
mot · H502775 · 2017-09-29 00:00:00 — Gränshinder som rör den nordiska arbetsmarknaden ställer sig bakom det som anförs i motionen om gränshinder som rör den nordiska arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. I bor det 27 miljoner invånare. Vi har en gemensam arbetsmarknad som innebär att vi kan arbeta, studera, driva företag och gränspendla mellan våra länder. Det är positivt. Av våra medborgare bor omkring 65 000 personer i ett nordiskt land och arbetar i ett annat. Enligt uppgift från bidrar dessa pendlare med till den nordiska ekonomin, som stora belopp sparas in på arbetslöshetsersättningen. Den gemensamma arbetsmarknaden är viktig för våra länder eftersom den jämnar ut våra konjunkturer tack vare möjligheten för nordbor att söka arbete i andra nordiska länder där det råder arbetskraftsbrist. Företag kan också rekrytera kompetens från ett större område än bara det egna landet. Det är också viktigt att det är lätt för företag att göra affärer mellan våra länder och att det är enkelt att importera och exportera. För att det ska vara enkelt för medborgarna att röra sig fritt inom är det viktigt att arbeta bort gränshinder. Ett gränshinder innebär när lagar, offentliga regler eller praxis hämmar individens rörlighet eller företagens möjlighet att verka över gränserna. Det kan till exempel handla om att en gränspendlare inte får ut en viss ersättning från våra trygghetssystem. En ersättning som hen hade haft rätt till om personen arbetade och bodde i samma land. När det gäller gränshinder som rör företag kan det handla om brist på eller svårtydd information, olika regelverk, standarder samt tull- och momsregler. Inom det nordiska samarbetet har inrättats för att lösa de svårigheter som påverkar rörligheten. Det är bra. Men när nya lagar stiftas uppstår ibland nya gränshinder. Det är viktigt att ta hänsyn till den nordiska mobiliteten redan innan nya lagar inrättas. Därför föreslår den socialdemokratiska gruppen i att ser över möjligheten att granska ny lagstiftning som rör den nordiska arbetsmarknaden och övriga områden som rör den nordiska rörligheten redan innan nya lagar är på plats för att undvika att nya gränshinder uppstår.
mot · H502776 · 2017-09-29 00:00:00 — Kapaciteten för fordonstrafik över Saltsjö-Mälarsnittet i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen se över behovet av att säkra kapaciteten över Saltsjö-Mälarsnittet i för fordonstrafik och tillkännager detta för regeringen. Under detta riksdagsår kommer att behandla och besluta om en nationell plan för transportinfrastrukturen 2018–2021. Det är ett viktigt och svårt arbete där olika behov och önskemål behöver vägas mot varandra i en samlad helhet. En av de viktigaste aspekterna i sammanhanget är de kapacitets- och sårbarhetsaspekter som finns i dagens transportsystem. Ett robust och tillförlitligt transportsystem förutsätter redundans och en tillräcklig kapacitet. Mot denna bakgrund anser vi att det är anmärkningsvärt att i sitt remissförslag inte har tagit hänsyn till en av de viktigaste och mest sårbara delarna i fordonstrafiksystemet. Nämligen att säkra kapaciteten över Saltsjö-Mälarsnittet i för fordonstrafik. Olyckan på motorvägsbron dagen före midsommarafton illustrerade med all önskvärd tydlighet hur sårbart det svenska vägnätet är över Saltsjö-Mälarsnittet i . Här möts E4 och E20 i en trång passage som utgör den naturliga till- och frånfarten för . När/om denna passage blir helt utslagen kan trafiken ledas om antingen över som går parallellt med motorvägsbron, genom stadskärna över , via /över på och med tillfart norrifrån till eller slutligen över med färja över . Så länge och i är i full funktion kan situationen antas vara hanterbar, även om det skulle uppstå mycket stora störningar för såväl persontransporterna som varuförsörjningen. Att så är fallet visar ju förra sommarens händelse. Men om också dessa broar skulle sättas ur spel blev situationen genast mycket allvarlig. Så allvarlig att den sannolikt skulle lamslå delar av . Vi finner det angeläget att möjligt planera och bygga en ny passage över eller under . Det handlar både om att säkra en god kapacitet för trafikförsörjningen till och från de stora industrier som finns i , men också om att säkra en god kapacitet för all trafik som ska passera i norr- och södergående riktning mot . De senaste årens försämrade säkerhetsläge har åter aktualiserat totalförsvarsplaneringen. Ett robust och redundant trafiksystem är en viktig parameter i detta sammanhang. Saltsjö-Mälarsnittet torde vara en av de mest akuta delar av dagens trafiksystem som behöver åtgärdas ur ett säkerhets- och sårbarhetsperspektiv. Serkan Köse (S)
mot · H502777 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bättre utnyttja Mälarhamnarna vid godstrafik i syfte att avlasta väg och järnväg och tillkännager detta för regeringen. Hamnarna i har en mycket gammal historia. Med sitt strategiska läge vid har de båda städerna tidigt varit viktiga centrum för handel i . Hamnen i är mycket äldre än staden. var platsen där mynnar ut i en välbesökt marknadsplats. skeppades järn från västra främst från hamnarna i och – i viss mån också från – och det dröjde innan blev den mest betydande hamnstaden vid . var tidigt ett centrum för handel och samfärdsel. Detta tack vare sitt läge vid vik och i korsningen av den historiska öst-västliga kungsvägen och den gamla allfarvägen i nord-sydlig riktning från Bergslagen. För hyttornas och smedjornas produkter liksom för jordbruksalster från den bördiga Mälarbygden blev hamnen i den naturliga omlastningsplatsen. ingår hamnarna i och i ett gemensamt bolag: . Bolaget samägs av de båda kommunerna. togs ett beslut om att öka kapaciteten i i och muddra farleden i . Utbyggnaden av farleden i och i medför även ökad säkerhet för sjöfarten på . Hamnarna tar därmed ytterligare ett steg i historien som mycket viktiga knutpunkter för handeln till och från . går däremot det mesta av godstrafiken på lastbil eller med godståg. Järnvägarna i och i är mycket hårt belastade av både person- och godstrafik. Kapaciteten på såväl väg som järnväg skulle dock kunna öka om sjöfartens kapacitet bättre togs tillvara. Sjöfarten är i mångt och mycket ett outnyttjat miljövänligt transportslag som dessutom klarar av att frakta större godsvolymer än alternativen. För att denna potential ska kunna realiseras krävs dock att vi återigen börjar betrakta Mälarsjöfarten som ett reellt alternativ till godstransporter på väg och järnväg.
mot · H502778 · 2017-09-29 00:00:00 — Laddström till elektrifierade båtar i nyttotrafik ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av beskattningen av laddström för elektrifierade båtar och tillkännager detta för regeringen. För skattebefriades elström vid kaj för båtar. Detta för att båtarnas hjälpmotorer inte skulle köras på olja i hamnarna och spy ut avgaser. är det för nästa steg att skattebefria laddströmmen till elektrifierade båtar i nyttotrafik. Detta för att annat drivmedel till dessa båtar är skattebefriat. Detta för att ge konkurrensneutralitet och stimulera övergången till el på båtar, då framförallt färjor bör även ström som drivmedel vara skattebefriad. Jag yrkar på en översyn av ovanstående.
mot · H502779 · 2017-09-29 00:00:00 — Stimulans för ökad renovering och sysselsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad stimulans för renovering av hyresbostäder och tillkännager detta för regeringen. Det befintliga bostadsbeståndet behöver klimatsäkras. Ett allvarligt faktum är att rekordårens bostäder förbrukar mer energi på varje kvadratmeter jämfört med bostäder som har byggts . Med samma jämförelse är energianvändningen per lägenhet högre än för lägenheter byggda under det nya seklet. Enligt 6F:s beräkningar i rapporten bort arbetslösheten behöver 60 000 bostäder renoveras . uppskattas det att bara 20 000 bostäder renoveras . finns det verktyg att ta till för att sänka investeringskostnaden vid renovering för de som bor i privatbostäder. ROT-avdraget skulle därför kunna utvidgas till att omfatta större renoveringar av hyresbostäder. Ett statligt renoverings- och energieffektiviseringsprogram vore också en väg att gå, med bl.a. kreditgarantier och förmånliga lån.
mot · H50278 · 2017-09-18 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en inkomstprövning av barnbidraget och tillkännager detta för regeringen. Barnbidrag är ett statligt ekonomiskt stöd som betalas ut till barnfamiljer i i form av kontantstöd. När barnbidraget infördes var bidraget inkomstprövat, men det ersattes 1948 med ett allmänt bidrag oavsett inkomst. Barnbidragets betydelse är stor för många familjer beroende på inkomst och sammansättning. I en familj bestående av en ensamstående förälder med två barn där föräldern är låg-/medelinkomsttagare är barnbidraget till exempel nödvändigt för att kunna bibehålla den ekonomiska standard som krävs. Detta kan jämföras med en familj där exempelvis båda föräldrarna är höginkomsttagare och då har möjlighet att spara barnbidraget för att ge barnen ett startkapital – en möjlighet som förstnämnda familj inte har. Detta leder till ekonomiska klyftor och bidrar till ökade klasskillnader under barnens uppväxt. Bostadsbidrag, försörjningsstöd m.m. är bidrag som är inkomstprövade och likt dessa ser jag inget hinder för att även barnbidraget skall prövas. Regeringen bör härmed utreda möjligheten att se över barnbidraget i sin helhet där man lämpligen har ett grundarvode på femhundra kronor per barn och sen sätter normer för när man ska vara berättigad till högre bidrag. Detta öppnar upp för en ekonomisk förstärkning för de familjer som har det sämst ställt.
mot · H502780 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om bostadstillägget samt det särskilda bostadstillägget och tillkännager detta för regeringen. Bostadstillägget och det särskilda bostadstillägget är till för att pensionärer och personer med sjukersättning eller aktivitetsersättning med låga inkomster ska ha ett bra boende och kunna leva på sin inkomst. Som ensamstående kan man få maximalt av bostadskostnaden i bostadstillägg, . De med riktigt låga inkomster kan få särskilt bostadstillägg . För sammanboende gäller lägre nivåer per person. I genomsnitt kostade en trea 2016. Men boendekostnaden ser inte likadan ut över landet. I ligger snittet på , i mindre kommuner med färre än 75 000 invånare ligger det i genomsnitt lägre än i . Hyrorna går stadigt upp, vilket gör att särskilt drabbade pensionärer, förtidspensionärer och sjukskrivna (med särskilt låga inkomster och höga boendekostnader) riskerar att få allt svårare att klara sina kostnader. Förutom en bostadspolitik för ökat byggande och rimliga hyror bör regeringen överväga att se över bostadstillägget och det särskilda bostadstillägget för pensionärer och personer med sjukersättning och aktivitetsersättning. En annan viktig fråga gäller behovet av information om att bostadstilläggen finns och hur man söker dem. Bara bland pensionärer är det upp till 140 000 som är berättigade till bostadstillägg/särskilt bostadstillägg som inte sökt det.
mot · H502781 · 2017-09-29 00:00:00 — Krafttag mot nedskräpning vid våra återvinningsstationer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen om sopdumpning/nedskräpning på återvinningsstationer och tillkännager detta för regeringen. En allt grisigare miljö i vår närmiljö har skapats runt våra återvinningsstationer. Det handlar dels om privatpersoner som dumpar allt från soffor till kylskåp och annat som egentligen ska lämnas på kommunala bemannade återvinningscentraler men också om företag och verksamheter som dumpar byggavfall och andra grovsopor. Ungefär häften av all sopdumpning på våra stationer kommer från företag och verksamheter, och resterande från hushåll. Kommunerna upplyser sina medborgare om vad som gäller men trots det är nedskräpningen kraftig. I första hand är det individen som ansvarar för att inte skräpa ner. All nedskräpning i är förbjuden. Förbudet gäller på platser som allmänheten har tillträde till eller insyn till, och det riktar sig till alla – även markägare – men åtgärder saknas när väl nedskräpningen är ett faktum. 15 kapitlet, paragraf 26 : ”Ingen får skräpa ned utomhus på en plats som allmänheten har tillträde till eller insyn till.” Med skräp menas både mindre föremål som glas, papper, engångsgrillar och fimpar såväl som större föremål som exempelvis byggavfall, möbler, bilar och hemelektronik. Den som med flit eller av oaktsamhet skräpar ner på en plats som allmänheten har tillträde till kan dömas för nedskräpningen, och straffet är böter eller fängelse i högst . Den här typen av nedskräpning kallar regeringen ”nedskräpning av normalgraden”, och det handlar om nedskräpning med större föremål eller i stor omfattning. Men trots denna skrivning är det mycket få som lagförs för denna kraftiga nedskräpning. Det här är ett stort problem runt om i landet både vad gäller de stora kostnader som de åsamkar och den grisiga miljön i och runt våra återvinningsstationer. Ökad frekvens på tömningarna av sopcontainrarna och information hjälper föga då det stora problemet är alla de sopor som inte hör hemma på återvinningsplatserna och som dumpas på platsen illegalt.
mot · H502782 · 2017-09-29 00:00:00 — Avskaffande av allmän visstid ställer sig bakom det som anförs i motionen om allmän visstid och tillkännager detta för regeringen. är alldeles för många jobb kortvariga och osäkra. Vikariat staplas på varandra år , sms-jobb, delade turer och påtvingade deltider skapar ohållbara arbetsvillkor och svårigheter för människor att försörja sig. infördes allmänvisstid av den dåvarande borgerliga regeringen. Allmänvisstid är en anställningsform som inte kräver att arbetsgivaren redovisar skäl till att anställa med tidsbegränsning. är det inte längre möjligt att stapla visstidsanställningar på varandra i all evighet. En allmän visstidsanställning omvandlas till en tillsvidareanställning om arbetstagaren varit anställd på allmän visstid . Detta gäller inte bara om det sker inom en tidsram , utan också om det sker än så om tidsbegränsade anställningar följt på varandra utan uppehåll eller med mindre än sex månaders mellanrum. Den nya begränsningsregeln sätter visserligen stopp för eviga visstider, men den löser inte det grundläggande problemet med att arbetsgivare som saknar objektiva skäl ändå ger sina anställda tidsbegränsade anställningar. Att tid i vikariatsanställning inte räknas in vid beräkning av anställningstid öppnar dessutom för ett staplande av olika anställningsformer. Allmän visstid leder till underbemanning och stress och ett stort behov av extrapersonal. Visstidsanställda lever i en osäker tillvaro med svårigheter att planera sina liv eftersom de måste vara beredda på att hoppa in med kort varsel för att få ihop pengar till mat och hyra. tvingas de tillsvidareanställda som är kvar att ägna en stor del av sin tid åt att lära upp nya kollegor och bekymra sig över om det finns personal så att det räcker. Situationen är inte hållbar vare sig för den kärna av fast anställda som ensamma ska upprätthålla kontinuiteten eller för den stora grupp som hänvisas till otrygga jobb. Stressen och otryggheten leder till att många mår dåligt och i värsta fall blir sjuka. Tillsvidareanställningar måste vara den rådande på arbetsmarknaden, där arbetsgivare inte systematiskt kan låta tillfällig personal utföra ordinarie arbetsuppgifter. Det måste ändras, och härvid måste vi som lagstiftare ta vårt ansvar. Lawen Redar (S)
mot · H502783 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten för staten att ta ett större samordningsansvar för problematiken med övergivna gruvor för att säkerställa en hållbar hantering och tillkännager detta för regeringen. och Bergslagen har en lång och framgångsrik historia som gruvnation. Under århundraden har bland annat järn-, silver- och guldmalm och förädlade varor av dessa produkter varit bland våra viktigaste exportprodukter. har många gruvor också lagts ner på grund av minskad lönsamhet eller att malmen helt enkelt tagit slut. Översiktligt finns i Bergslagen 11 000 gruvor, och många ligger ofta i och i närheten av våra samhällen. reglerar minerallagen hur områden i vilka gruvdrift bedrivits skall återställas och vilka ersättningsregler som gäller för dem som upplåter mark för gruvdrift. Detta finns att läsa om ansvarsfördelningen kring nedlagda gruvor: Att gruvrättigheter upphört innebär att marken återgått till markens ägare. Ett visst förstahandsansvar lär alltid markägaren ha. Det gäller för sådana faror för människor eller djur på hans eller hennes mark som människor åstadkommit. Det här ansvaret följer av allmänna rättsprinciper oavsett om farorna orsakas av gamla gruvhål eller av något annat. Kommunerna har en allmän skyldighet att verka för att åstadkomma skydd mot olyckor inom den egna kommunen. Kommunen har dock inte skyldighet att överta någon annans ansvar. Staten har också ett ansvar beträffande gamla gruvhål. Det ansvaret ligger hos och polisen. Om ett övergivet gruvhål är en uppenbar fara för människor eller husdjur är det tillåtet att på statsverkets bekostnad anordna stängsel kring gruvhålet. Den lösningen består i att markägaren, kommunen, polismyndigheten och tar var sin del av ansvaret. Då det är många olika aktörer som har ansvar för övergivna gruvhål så faller ofta detta mellan stolarna. Staten kan behöva ta ett större ansvar för att samordna olika aktörers insatser.