mot · H5023920 · 2017-11-07 00:00:00 — med anledning av prop. 2017/18:23 Skärpt exportkontroll av krigsmateriel 4Vänsterpartiets syn på krigsmaterielexport 6Kriterium för demokrati och mänskliga rättigheter 8Politik för global utveckling 9Respekt för internationell humanitär rätt 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett förbud mot vapenexport till diktaturer genom att lägga till orden ”ett ovillkorligt” före ”hinder” i riktlinjerna för utförsel och annan utlandssamverkan så att den nya lydelsen blir ”Ifall det förekommer allvarliga och omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter eller grava brister i den demokratiska statusen utgör det ett ovillkorligt hinder för beviljande av tillstånd”, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beskrivningarna av respekt för mänskliga rättigheter som ligger till grund för bedömning av tillstånd bör inkludera kvinnors rättigheter så som de beskrivs i FN:s och uppräkningar över allvarliga brott mot mänskliga rättigheter, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillstånd för export av krigsmateriel eller annan utlandssamverkan endast ska ges om det bedöms vara i linje med politik för global utveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett kriterium som innebär ett ovillkorligt hinder för export av krigsmateriel till eller utlandssamverkan med stater som inte respekterar den humanitära rätten bör införas i riktlinjerna för utförsel och annan utlandssamverkan, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att risken för korruption bör vägas in i bedömningen av tillstånd för export av krigsmateriel eller annan utlandssamverkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följande stycke bör strykas ur riktlinjerna för utförsel och annan utlandssamverkan: ”Utrikespolitiska hinder finns inte i fråga om samverkan med eller export till de nordiska länderna, länderna inom Europeiska unionen eller de traditionellt alliansfria staterna i . Samverkan med dessa länder får i princip anses stå i överensstämmelse med utrikes- och säkerhetspolitik”, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att orden ”med annan stat” bör strykas i formuleringen om export till och annan utlandssamverkan med länder i konflikt i riktlinjerna för utförsel och annan utlandssamverkan och att dessa riktlinjer bör gälla all form av krigsmateriel, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör slå fast att beviljande av krigsmaterielexport till och utlandssamverkan med en stat som har grava brister i sin demokratiska status kan ses som en legitimering av eller politiskt stöd till den sittande regimen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all export av krigsmateriel bör prövas enligt riktlinjerna för utförsel och annan utlandssamverkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riksdagspartierna själva bör få besluta om vilka ledamöter som ska representera dem i () och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla ledamöters ställningstaganden i () bör offentliggöras så länge dessa uppgifter inte strider mot sekretessreglerna, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över hur import av krigsmateriel ska ske i överensstämmelse med regelverket för export och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör göra en grundlig utvärdering av det förändrade regelverket efter att det trätt i kraft för att se om det inneburit den skärpta exportkontroll av krigsmateriel som avsetts och tillkännager detta för regeringen. I proposition 2017/18:23 Skärpt exportkontroll av krigsmateriel lägger regeringen fram förslag till förändringar av regelverket kring export av krigsmateriel. Propositionen grundar sig på den parlamentariska () arbete. Propositionen lämnar förslag angående öppenhet och transparens inom området samt sanktioner för överträdelser av lagen. Huvudfrågan i propositionen och arbetet inom KEX handlar dock om de riktlinjer som ska styra tillståndsgivningen för svensk export av krigsmateriel. beslutade att tillkännage för regeringen att regeringen skulle återkomma till med förslag till en ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen av krigsmateriel gentemot icke-demokratiska stater. Det tog regeringen ett drygt år att tillsätta KEX. lämnade de sitt slutbetänkande. Drygt lade regeringen fram en proposition som i stora drag följer de förslag som KEX presenterat. Det nya regelverket föreslås träda i kraft , efter att gjort sitt tillkännagivande. var drivande bakom beslutet att skärpa regelverket för vapenexporten, och vi välkomnar att ett förslag nu läggs fram. Förslaget innebär vissa positiva förändringar när det gäller att tydliggöra regeringens ansvar för krigsmaterielexporten och en begräsning av definitionen av följdleveranser samt viss ökad insyn i exporten. Men när det gäller huvudfrågan menar vi att förslaget är otillräckligt och sannolikt kommer att göra liten skillnad när det gäller att begränsa exporten av krigsmateriel till diktaturer och stater som kränker mänskliga rättigheter samt när det gäller exportens negativa inverkan på en rättvis och hållbar utveckling. menar att det är upprörande att regeringen på ett drygt halvår kan genomföra lagändringar som kraftigt begränsar möjligheten för människor att söka skydd undan krig och förtryck i , men behöver närmare på sig för att lämna förslag om att begränsa försäljningen av de vapen som skapar förtrycket och tvingar folk på flykt. Det är förslag som dessutom ser ut att få liten effekt. kommer att ha exporterat krigsmateriel till icke-demokratier för . Ansvaret för detta vilar på både den nuvarande och den förra regeringen. I denna motion lämnar vi flera förslag på hur regelverket kan ändras i en mer restriktiv riktning, men även angående öppenheten och transparensen samt importen av krigsmateriel. vill stoppa exporten av krigsmateriel till diktaturer och människorättskränkare. Vi lägger ett skarpt förslag med den innebörden för att ge möjlighet att leva upp till det beslut den tog . 4 syn på krigsmaterielexport vill att ska vara ett land som konsekvent står upp för demokrati och folkstyre, ett land som aktivt och konsekvent arbetar för fred och nedrustning samt ett land som fördömer varje brott mot de mänskliga rättigheterna, oavsett var, av vem eller med vilka motiv de begås. har alla möjligheter att vara en sådan röst. Utrikesminister kritik gentemot , erkännandet av och inrättandet av en nedrustningsambassadör är välkomna exempel på hur kan gå före och göra skillnad. Men för att med trovärdighet kunna vara en röst för mänskliga rättigheter, hållbar utveckling, nedrustning, fred och jämställdhet krävs att slutar beväpna auktoritära regimer, länder som befinner sig i krig och stater som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. är en stor exportör av krigsmateriel. Bland köparna återfinns en lång rad diktaturer, krigförande stater och länder som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. Dubbelmoralen i svensk vapenexport visade sig inte minst under de folkliga protesterna i och . Folket krävde frihet, demokrati och social rättvisa, som levererade vapen till dessa auktoritära regimer. Behovet av grundläggande reformering av krigsmateriellagstiftningen har dessutom understrukits av Saudiaffären och Projekt som avslöjades av Ekot 2012. Det framkom då att den dåvarande borgerliga regeringen hade gett sitt godkännande till att () inlett ett samarbete med med syfte att bistå saudierna i byggandet av en fabrik för antitankvapen. har ifrågasatt den nuvarande regeringens och föregående regeringars aktiva arbete med att främja export av krigsmateriel till tveksamma stater. har det bl.a. handlat om , och . I har tusentals människor dödats sedan president tillträdde . I vad som av Amnesty beskrivs som en dödandets ekonomi tjänar regeringsstödda dödspatruller pengar på att mörda påstådda narkomaner och knarklangare. Regeringen har gjort flera resor till . Krigsmaterieltillverkare som är så gott som alltid representerade i delegationerna, och saudiernas krigföring i nämns inte vid besöken. Direkt efter att fredsavtalet mellan den colombianska regeringen och Farcgerillan slutits och medan förhandlingar fortfarande pågick med om ett liknande avtal, åkte näringsminister till för att försöka sälja JAS-plan till det krigshärjade landet. är mycket kritiskt till regeringens försök att sälja vapen till stater som begår grova övergrepp mot mänskliga rättigheter, som är diktaturer eller där ytterligare vapen är det sista som behövs. Regeringens ageranden i dessa frågor väcker också tvivel om ambitionerna att förhindra vapenexport till just denna sorts länder. I skrivelse 2016/17:114 Strategisk exportkontroll 2016 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden beskriver regeringen den svenska vapenexporten . Värdet på exporten av krigsmateriel uppgick till strax . Året innan exporterade för ca . Det innebär en ökning jämfört med . Variationen mellan olika år kan vara stor på grund av enskilda större affärer, men har vapenexporten mer än tredubblats enligt en sammanställning från Svenska Freds. De enskilt största mottagarländerna av svensk vapenexport var , , , och . har också exporterat vapen till , , , , , , , och . Samtliga dessa stater klassas, tillsammans med , som diktaturer eller har stora demokratiska brister, enligt . beviljades tillstånd för framtida export till bl.a. , , , , , , och . Behovet av en skärpt lagstiftning som förhindrar export av vapen till diktaturer är uppenbart. regelverk för export av krigsmateriel behöver förändras i grunden och mål är tydligt – vi vill se en värld i fred, utan vapen. Därför menar vi att vapenexport helt ska avvecklas. Den svenska kontrollen av krigsmaterielexport utgår från ett förbud mot sådan export. Detta förbud gäller generellt och ska endast kunna överträdas i undantag. Bedömningen av när sådana undantag ska göras är regeringens ansvar. Detta innebär att det inte i något fall finns en juridisk rättighet för företag att exportera krigsmateriel från . Propositionen föreslår att den nuvarande utformningen av den svenska exportkontrollen kvarstår och tydliggör regeringens ansvar för beslut om krigsmaterielexport. Även delegerat beslutsfattande på myndighetsnivå är regeringens ansvar. välkomnar denna del av propositionen och menar att det inte ska vara möjligt för en regering att gömma sig bakom någon annan när det gäller ansvar för de fattade besluten. Att överföra besluten om krigsmaterielexport till domstolar och därmed göra besluten avhängiga en juridisk prövning skulle innebära att lagstiftningen i stället blev ett regelverk där rätten att exportera krigsmateriel i vissa fall skulle avgöras juridiskt. Utformningen med politiska beslut och politiska helhetsbedömningar gör att det alltid kommer att finnas en möjlighet för en regering att fatta beslut som strider mot regelverket eller dess andemening. uppfattning är att denna möjlighet ska finnas kvar för att inte göra krigsmaterielexporten till en juridisk fråga och för att även i fortsättningen kunna hålla regeringen ansvarig för de exportbeslut som tas. Beslut om tillstånd för export eller annan samverkan fattas utifrån ”Riktlinjer för utförsel och annan samverkan”, de s.k. riktlinjerna. Enligt riktlinjerna ska en helhetsbedömning göras utifrån försvars- och säkerhetspolitiska skäl och utrikespolitiska principer som ställs mot varandra. Denna ordning gäller och föreslås fortsatt att gälla enligt regeringens förslag, men riktlinjerna förändras något. Utifrån de nuvarande riktlinjerna har omfattande export av krigsmateriel beviljats till diktaturer, stater som kränker mänskliga rättigheter eller är i väpnad konflikt då de försvars- och säkerhetspolitiska intressena vägt tyngre än de utrikespolitiska principerna. Genom att införa ovillkorliga hinder för export av krigsmateriel till diktaturer och stater som kränker mänskliga rättigheter skulle den nuvarande utformningen av regelverket kunna behållas som exporten av krigsmateriel till nämnda mottagare skulle stoppas. beklagar att varken eller regeringen velat lägga fram ett sådant förslag. Regeringen exemplifierar i propositionen hur de säkerhets- och försvarspolitiska skälen för export kan väga tyngre än det villkorliga hindret – att länderna dit exporten sker ligger i krig – genom export till och under . De säkerhets- och försvarspolitiska skälen för att exportera krigsmateriel till stater som bedrev krig i strid med folkrätten vägde alltså tyngre än det villkorliga hindret att inte exportera till krigförande länder. Detta exempel belyser tydligt hur avvägningarna görs när exporttillstånd ska bedömas. 6 Kriterium för demokrati och mänskliga rättigheter Det mest centrala i beslut om att regeringen skulle återkomma med förslag till en ny krigsmateriellagstiftning var syftet att skärpa exportkontrollen av krigsmateriel gentemot icke-demokratiska stater. Det var framför allt omfattande export till diktaturer i och som demokratikämpar demonstrerade mot diktaturerna och deras förtryck som låg bakom insikten att regelverket behövde skärpas och bakom agerande. , då den s.k. arabiska våren inleddes, exporterade krigsmateriel till vartannat land i regionen. När regeringens förslag nu ligger på bordet kan vi tyvärr konstatera att det sannolikt kommer att ha liten inverkan på framtida export av krigsmateriel till diktaturer. Regeringen har utformat demokratikriteriet enligt samma modell som det nuvarande kriteriet för mänskliga rättigheter som medgett svensk export av krigsmateriel till länder som , , , m.fl. Varför regeringen anser att ett demokratikriterium utformat på samma sätt skulle stoppa export till diktaturer är oklart. I riktlinjerna som ska styra bedömningarna av huruvida export av krigsmateriel ska beviljas eller inte har regeringen valt att slå samman bedömningen av demokratisk status och respekt för mänskliga rättigheter. Utifrån följande riktlinjer ska demokrati och mänskliga rättigheter bedömas vid ärenden om exporttillstånd: ”Respekt för mänskliga rättigheter och den mottagande statens demokratiska status utgör centrala villkor vid tillståndsprövningen. Ju sämre den demokratiska statusen är desto mindre utrymme finns för att tillstånd beviljas. Ifall det förekommer allvarliga och omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter eller grava brister i den demokratiska statusen utgör det hinder för beviljande av tillstånd.” vill se ett verkligt stopp för exporten av krigsmateriel till diktaturer. Därför kräver vi att demokratikriteriet utformas som ett ovillkorligt hinder. innebar en historisk möjlighet att göra upp med dubbelmoralen i den svenska vapenexporten. Att regeringspartierna, Liberalerna och inte tog den möjligheten och inte klarar av att leva upp till sina respektive kongressbeslut om att stoppa vapenexporten till diktaturer är beklämmande. , när fattade beslut om att regelverket skulle skärpas, skrev ledande representanter för Socialdemokraterna, tillsammans på att de åtog sig att verka för ett regelverk som i praktiken inte ska tillåta export av krigsmateriel till diktaturer. Det är nu tydligt att är ensamt om att stå kvar vid den ståndpunkten. vill en bred majoritet av det svenska folket se ett förbud mot vapenexport till diktaturer. står fast vid sin ståndpunkt att vapenexport till diktaturer ska förbjudas. När det gäller mänskliga rättigheter har regeringen följt förslag och ändrat den nu gällande formuleringen att ”grova och omfattande” kränkningar av mänskliga rättigheter utgör hinder för beviljande av export av krigsmateriel till att ”allvarliga och omfattande” kränkningar ska räcka. () – den myndighet som har till uppdrag att göra bedömningarna om beviljande av krigsmaterielexport utifrån riktlinjerna – skriver i sitt remissvar till : ”Det är svårt att se att detta förslag skulle innebära någon skärpning i förhållande till formuleringen i dagens riktlinjer.” Detta har regeringen valt att bortse ifrån när den går vidare med dessa formuleringar. Sammantaget är det uppenbart att de förslag som regeringen lämnar i denna proposition kommer att ha liten inverkan på den svenska exporten av krigsmateriel till diktaturer och människorättskränkare. menar att kriteriet om mänskliga rättigheter och demokrati ska utformas som ett ovillkorligt hinder för att bli ett verkligt förbud mot denna typ av export. Det bör införas ett förbud mot vapenexport till diktaturer genom att lägga till orden ”ett ovillkorligt” före ”hinder” i riktlinjerna för utförsel och annan utlandssamverkan så att den nya lydelsen blir: ”Ifall det förekommer allvarliga och omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter eller grava brister i den demokratiska statusen utgör det ett ovillkorligt hinder för beviljande av tillstånd.” Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Regeringen lyfter ofta fram att den är den första i världen att bedriva en feministisk utrikespolitik. har berömt regeringens ansträngningar för att stärka kvinnors rättigheter i världen. I den svenska politiken för export av krigsmateriel saknas dock det feministiska perspektivet. Så är det även i regeringens förslag. I de uppräkningar över vad som enligt praxis ska uppfattas som allvarliga brott nämns inte brott mot kvinnors rättigheter. I både FN:s och uppräkningar över allvarliga brott mot mänskliga rättigheter finns flera brott mot kvinnor listade, både brott där staten direkt är involverad och där det handlar om straffrihet. Beslut om exporttillstånd ska enligt regelverket fattas utifrån en helhetsbedömning där det ska bedömas om tillstånd står i strid med principerna och målen för den svenska utrikespolitiken. Principerna för den svenska utrikespolitiken förtydligas genom de kriterier för export och samverkan som presenteras i propositionen. Att regeringen i propositionen inte tydliggör att brott mot kvinnors rättigheter strider mot principerna för den feministiska utrikespolitiken är enligt en märklig svaghet i förslaget. I beskrivningarna av respekt för mänskliga rättigheter som ligger till grund för bedömning av tillstånd bör kvinnors rättigheter inkluderas så som de beskrivs i FN:s och uppräkningar över allvarliga brott mot mänskliga rättigheter. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8 Politik för global utveckling I regeringens förslag på uppdaterade riktlinjer som ska vägleda beslut om krigsmaterielexport finns ett nytt kriterium som sätter exporten i förhållande till uppfyllandet av målen för politik för global utveckling (PGU). Detta kriterium har utformats på följande vis: ”I tillståndsprövningen ska det också beaktas om utförseln eller utlandssamverkan motverkar en rättvis och hållbar utveckling i mottagarlandet.” välkomnar att tillägget görs, men ifrågasätter vilken betydelse det kommer att ha med en så vag formulering. ISP menar också i sitt remissvar att det inte är tillräckligt precist formulerat för att utgöra grund för tillståndsbedömning. I propositionen skriver regeringen att ”det bör noteras att i princip inte har haft någon export av krigsmateriel till låginkomstländer samt att även exporten till lägre medelinkomstländer har varit begränsad”. Regeringen gör i sin nystart av PGU en tydlig koppling till hållbarhetsmålen inom Agenda 2030 där en av de bärande principerna är universalitet, dvs. att målen ska gälla alla världens stater och deras invånare. Mot denna bakgrund bör det inte anses vara relevant att export av krigsmateriel till låg- och medelinkomstländer är ovanligt. anser som , Concord och Svenska Freds m.fl. att regelverket för export av krigsmateriel bör underordnas PGU. Det är också den bärande principen bakom PGU så som den formulerades , att alla politikområden ska bidra till en rättvis och hållbar global utveckling där ett rättighetsperspektiv och de fattigas perspektiv sätts i centrum. Att så inte sker bör ses som ett misslyckande för PGU. Tillstånd för export av krigsmateriel eller annan utlandssamverkan ska endast ges om det bedöms vara i linje med politik för global utveckling. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 9 Respekt för internationell humanitär rätt instämmer i kritiken mot både det nuvarande regelverket och regeringens förslag som bl.a. kommer från Svenska Röda Korset och pekar på svagheter när det gäller regelverkets hänsyn till internationell humanitär rätt. Regeringen hävdar att nuvarande regler räcker för att stoppa export av krigsmateriel om det finns risk att den kan användas för krigsförbrytelser och hänvisar till EU:s gemensamma ståndpunkt och . I propositionen skriver regeringen också: ”Avsaknaden av ett sådant nationellt kriterium måste ses i ljuset av traditionellt starka restriktivitet när det gäller export till länder som befinner sig i väpnad konflikt, som kan befaras hamna i väpnad konflikt eller som har inre väpnade oroligheter.” Trots att regeringen hävdar att nuvarande reglering är tillräcklig fick tillstånd att 2016 sälja en flygande stridsledningscentral till – ett land som deltar i den saudiledda koalition som enligt FN gjort sig skyldig till omfattande och grova krigsförbrytelser genom sina bombningar i . Skolor, sjukhus, begravningar och marknadsplatser finns bland målen för koalitionens bombanfall. Såväl internationell fackpress som fredsforskningsinstitutet säger att Saabs flygande stridsledningssystem är mycket användbart för krigföring i . Det är uppenbart att det nuvarande regelverket inte innebär ett stopp för export när det finns uppenbara risker för stöd till krigsförbrytelser. menar att denna brist måste åtgärdas. Vid prövning av tillstånd för utförsel och annan utlandssamverkan bör en analys göras av den potentiella mottagarens respekt för internationell humanitär rätt. Vid allvarliga brister bör ett ovillkorligt hinder föreligga. Analysen bör inkludera huruvida mottagaren begått något brott mot den humanitära rätten, vad som gjorts för att förhindra brott mot den humanitära rätten, ratificerade humanitärrättsliga instrument, rättssystem där misstänkta krigsförbrytare kan lagföras samt utbildningar och kunskapshöjande insatser i synnerhet bland militär. Ett kriterium som innebär ett ovillkorligt hinder för export av krigsmateriel till eller utlandssamverkan med stater som inte respekterar den humanitära rätten, utifrån beskrivningen ovan, bör införas i riktlinjerna för utförsel och annan utlandssamverkan. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Enligt fredsforskningsinstitutet utgör korruptionen inom vapenhandeln av all korruption som sker i globala transaktioner. lyfter i sin granskning av exportkontrollen av krigsmateriel upp brister i ISP:s arbete med att motverka korruption inom myndigheten. Regeringen har svarat att det pågår ett arbete för att komma till rätta med detta inom ISP, vilket välkomnar. Vid export av krigsmateriel säger regelverket ingenting om risken för korruption, som svensk export av krigsmateriel kantats av korruptionsanklagelser. har nya avslöjanden om korruption i samband med Saabs export av JAS 39 till presenterats. menar, precis som , att detta är en brist i det nuvarande regelverket och i regeringens förslag. exporterar krigsmateriel till länder i vilka korruptionen är utbredd, exempelvis . Risken för korruption bör vägas in i bedömningen av tillstånd för export av krigsmateriel och annan utlandssamverkan. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna.