mot · H4023620 · 2017-02-15 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:104 En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra generellt goda företagsvillkor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ha effektiva och förutsägbara godkännandeprocesser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge främjandeuppdrag till myndigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svensk livsmedelsproduktion ska styras av konsumenternas efterfrågan och inte av politiskt bestämda kvantitativa mål för konsumtion och produktion kopplade till specifika produktionsformer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det lättare för konsumenter att göra hållbara, medvetna val samt arbeta för att utbudet ska möta konsumenternas efterfrågan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta och främja livsmedelsexporten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om inriktningen för hur målen för livsmedelsstrategin ska uppnås och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med en redogörelse för hur målen för strategin ska mätas och hur måluppföljningen ska ske och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en samordnande funktion bör ha till uppgift att se till hela jordbrukets hållbarhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheterna vid genomförandet av EU-direktiv eller tillämpningen av EU-förordningar ska genomföra dem på ett sätt som ger så goda konkurrensförutsättningar som möjligt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler småskaliga och mobila slakterier ska kunna etableras och att de regler som gäller för dessa därför ska ses över i syfte att ytterligare förenkla dem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheterna för ett svenskt växtförädlingsprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i större utsträckning bör uppmuntra att det vid offentlig upphandling ställs krav på gott djurskydd och god miljöhänsyn och tillkännager detta för regeringen. – det nya matlandet var alliansregeringens satsning för en livskraftig landsbygd med växande företag och fler jobb. Det var en satsning för god mat, god djurhållning och upplevelser i världsklass som skulle främja såväl turism och konsumtion som export. Matlandet syftade till att utveckla och främja hela livsmedelskedjan: primärproduktion, förädlad mat, offentlig mat, matturism och restaurangbranschen. Tydliga mål skapades och följdes upp. som matnation sattes på kartan och satsningen gav resultat. som projektet pågick skapades ca 9 000 jobb, exporten av livsmedel ökade med , livsmedelsföretagen blev fler och efterfrågan på säker och hållbart producerad mat fortsatte att öka. Alliansregeringen minskade företagens administrativa kostnader med och för företag inom de gröna näringarna minskade regelbördan . Regeringens val att ta bort denna framgångsrika satsning anser vi har varit skadlig för den svenska livsmedelsproduktionen och industrin. För oss är en livsmedelsstrategi ett naturligt nästa steg i matlandetvisionen. I en livsmedelsstrategi kan man vidareutveckla och konkretisera vad som behöver göras för att stärka den svenska livsmedelskedjan. Det har varit negativt för livsmedelskedjan att regeringen har dröjt med att presentera ett alternativ. En strategi för hela livsmedelskedjan i lokal och global kontext Alliansen ser att det finns goda förutsättningar att producera och förädla mat i . God tillgång på mark, rent vatten och kunskap gör att den mat som produceras och förädlas i håller hög kvalitet som våra miljökrav gör att produktionen blir mer hållbar och att den ligger i framkant jämfört med andra länder. Dessutom ser alliansen att intresset för närproducerad och hållbar mat ökar hos såväl inhemska konsumenter som turister som besöker . Men vi ser också att och den svenska livsmedelskedjan står inför utmaningar i form av global konkurrens och prispress. För att vi från det offentligas sida än bättre ska kunna ta till vara den potential som finns och även framöver säkerställa att förutsättningar finns för svensk livsmedelsproduktion ser Alliansen en svensk livsmedelsstrategi som ett viktigt verktyg. Det är positivt att en ny nationell livsmedelsstrategi nu tagits fram och att det finns en bred enighet i om målen. Däremot anser vi att regeringens livsmedelsstrategi saknar det fokus på hela livsmedelskedjan som Matlandet innebar. Alliansen vill se en bred strategi där livsmedelsindustrin, exportpotentialen, forskningen, konsumenten och primärproduktionen stärks och där strävan är att uppnå FN:s globala hållbarhetsmål, Agenda 2030-målen. liksom FN:s övriga medlemsländer har ett ansvar utifrån Agenda 2030-målen att verka för att de globala målen nås, och det är respektive regerings ansvar att de nås i det egna landet. Detta är något som uttryckligen är beskrivet för de globala målen, men ändå har regeringen i hög grad utelämnat Agenda 2030-målen i den egna livsmedelsstrategin . Alla 17 mål är relevanta för livsmedelskedjan, framför allt mål 2 som är att avskaffa hunger, uppnå tryggad livsmedelsförsörjning och förbättrad nutrition samt främja ett hållbart jordbruk. Agenda 2030-målen bör därför inkluderas och arbetas för i livsmedelsstrategin. Maten som odlas och förädlas har indirekt bäring på möjligheten att uppnå jämställdhet och egenmakt för kvinnor och flickor i och med att många lantbrukare i fattigare länder är kvinnor, liksom på möjligheten att uppnå goda arbetsvillkor och hållbar tillväxt, säkerställa hållbar produktion och stärka och säkra tillgång på rent vatten. Maten vi äter utgör i sin tur en förutsättning för de flesta andra mål, som exempelvis att uppnå god hälsa och främja ett hälsosamt liv och hållbara konsumtionsmönster, för koncentration att arbeta och utbilda sig, minska ojämlikhet och fattigdom inom och mellan länder genom bättre fördelning av mat och för att säkra ekosystemen i haven och främja god tillgång på resurser. Med hjälp av den svenska livsmedelskedjan kan vi bidra till att uppnå Agenda 2030-målen genom att främja export av säkra och sunda livsmedel, bistå med kompetens om starkt djurskydd, låg antibiotikaanvändning och miljöhänsyn i produktionen, liksom med förädling och forskning för framtidens livsmedel som kan vara resurseffektiva och näringsrika. Den svenska livsmedelsproduktionen ska ha goda förutsättningar där det svenska jordbrukets fördelar tas tillvara. har EU:s bästa djurskydd, låg användning av antibiotika, hög miljöhänsyn och ett smittskydd i världsklass, som ger svenska mervärden som utgör en viktig konkurrensfördel. Livsmedelsindustrin ska ha goda förutsättningar för företagsutveckling, digitalisering, förädling och export. Livsmedelsförädlingen är en sektor med stor geografisk spridning, vilket visar att branschen kan bidra till att skapa arbetstillfällen i hela landet. Export av livsmedel kan främjas genom att utveckla förädlingsarbetet i kombination med forskningsarbete som är inriktat på förädling och framtagande av innovativa produkter som möter konsumenters behov både nationellt och internationellt. Den matbaserade turismen är också en viktig sektor som kan ge möjligheter till fler jobb och stärka position som matnation. Konsumenters efterfrågan på livsmedel behöver tillvaratas bättre som medvetenheten om hållbara, hälsosamma vanor behöver stärkas, exempelvis genom myndigheters arbete. Det är viktigt att innehållet i livsmedelsstrategin utvecklas i nära samarbete med näringen som vet vilka behov som bör tillgodoses för att strategin ska nå framgång och att dessa erfarenheter också omsätts i strategin. Alliansen vill fortsätta att utveckla förutsättningarna för den svenska livsmedelskedjan och landsbygden. Säkra generellt goda företagsvillkor Konkurrenskraften för livsmedelsföretag ska stärkas. Det måste finnas goda företagsvillkor för hela livsmedelskedjan. Därför är det oroande med regeringens politik som innebär högre skatter på jobb och företagande. Regelverk som rör företag i primär- och livsmedelsproduktion är i hög utsträckning gemensamma för EU:s inre marknad. Det gör att alla nationella regler och krav som går utöver den EU-gemensamma lagstiftningen riskerar att försämra konkurrenssituationen för de svenska företagen. Därför ska nationella, mer långtgående regler alltid vara väl motiverade och prövas noga. Effektiva och förutsägbara godkännandeprocesser För att skapa mer långsiktighet och förutsägbarhet för livsmedelsproducenter bör regeringen verka för att myndigheterna i större utsträckning använder sig av ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel. Hänsyn bör tas till hur andra EU-medlemsstater förhåller sig till växtskyddsmedel för att skapa konkurrensneutrala förutsättningar för det svenska jordbruket. Myndigheter har en viktig roll i att stötta företag och underlätta för dem. Detta fungerar på önskvärt sätt. Myndigheter behöver enklare rutiner, regler och processer som förenklar för livsmedelsföretagare. Myndigheter och tjänstemän ska även ha företagsaspekten i fokus när de fattar beslut eller utformar regler. Det kan handla om att genomföra en konsekvensbeskrivning innan datasystem byts ut, så att man förhindrar att utbetalningar av stöd fördröjs. Vi vill att berörda myndigheter ska få ett främjandeuppdrag som förtydligar att de inte enbart ska utgöra ett kontrollerande organ. Fokus bör skifta från ett myndighetsperspektiv till ett tydligare brukarperspektiv, vilket tydligt bör framgå av regeringens regleringsbrev. Myndigheter som arbetar med livsmedelsföretag bör i högre utsträckning tillhandahålla information samt underlätta och stödja livsmedelsföretagande. Konsumenternas efterfrågan ska styra i stället för politiskt bestämda kvantitativa mål för konsumtion och produktion Ekologiskt producerad mat utgör en växande konsumentmarknad, och den svenska ekologiska livsmedelsproduktionen täcker inte efterfrågan. Men i stället för att sätta upp mål för ekologisk konsumtion och produktion bör fokus vara på att stärka konkurrenskraften i hela kedjan. Det handlar exempelvis om att minska de höga kostnaderna för företagande och insatsvaror som gör att svensk ekologisk produktion inte står sig mot konkurrentländerna. Målsättningen bör i stället vara att sträva mot att allt jordbruk blir mer hållbart och att stärka konsumenternas kunskap om livsmedel. Vi vet inte hur livsmedelsproduktionen ser ut , varken i eller i världen, än mindre vilken produktionsform som är mest attraktiv eller vilka varor som konsumenter efterfrågar. Det finns en risk i att låsa in sig i kvantitativa mål för en viss produktionsform. Det bör inte vara politiken som avgör vilka livsmedel vi producerar och konsumerar . Alliansen vill i stället att konsumenters efterfrågan ska styra och skapa förutsättningar för att möta detta behov. Underlätta för konsumenter att göra hållbara, medvetna val samt arbeta för att utbudet ska möta konsumenternas efterfrågan Konsumenters efterfrågan och köpvilja är i stor grad styrande för de livsmedel vi konsumerar och vilka som säljer bäst. Politiken ska inte tvinga konsumenten till särskilda val men däremot säkerställa att information finns tillgänglig för dem som är engagerade och underlätta möjligheten att själv välja mat som är bra för hälsa och miljö. Detta kan exempelvis ske genom tydlig och lättillgänglig information i form av bl.a. miljömärkningar som nyckelhålet och ursprungsmärkningar, konsumentupplysningstjänster, produktinformation i butiker samt webbaserad information. Detta gör det möjligt för konsumenter och andra aktörer att göra ansvarsfulla och hållbara val av produkter och tjänster och att ställa om till hållbarare livsstilar. Utbudet av livsmedel som produceras och förädlas bör motsvara det som efterfrågas av konsumenter. Underlätta och främja livsmedelsexporten har stor potential att exportera mer livsmedel. Vi har mervärden såsom högt smittskydd och djurskydd, vilket skapar säkra livsmedel som är attraktiva på den internationella marknaden. Den framgångssaga som alliansregeringen påbörjade vill vi fortsätta. Den svenska livsmedelsindustrin kan växa ytterligare. För att underlätta och främja livsmedelsexporten vill vi förenkla för livsmedelsföretag att exportera och marknadsföra sig i andra länder. Vi vill ge Business ett tydligare främjandeuppdrag för att förenkla för livsmedelssektorn att ta sig in på nya och befintliga marknader. För att lyckas med detta behöver kompetensen på livsmedel förbättras hos myndigheten, och näringen behöver få en tydligare position i marknadsföringen av . Många livsmedelsföretag upplever svårigheter med att exportera varor, och vi vill att Business ska tillhandahålla information till livsmedelsföretag om tillvägagångssätt liksom om potential och mervärdet i att förädla produkter för export. Strategin ska bidra till att uppnå Agenda 2030-målen Den svenska livsmedelskedjan kan och bör bidra till att uppnå FN:s globala Agenda 2030-mål, och detta bör vara en målsättning för alla delar i kedjan. Det är en möjlighet för som matnation och med livsmedel som präglas av hög kvalitet, säkerhet, djurskydd och miljöhänsyn att exportera produkter och kunskap till andra länder. Svenska livsmedel kan bidra till att trygga den inhemska livsmedelsförsörjningen liksom den globala. Med forskning och förädling kan vi utveckla och exportera näringstäta produkter och råvaror som går att odla i områden med sämre odlingsmark och som kräver mindre resurser, såsom vatten. Forskning och förädling bör vara riktade mot att möta framtidens behov av innovationer från lokal till global nivå, liksom att möta konsumenters efterfrågan. Nedan redovisar hur vi anser att målen i livsmedelsstrategin ska uppnås. Livsmedelskedjan är en basnäring – fjärde största näring – med stor potential till högre förädling och som kan bidra till att hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter tas till vara. Genom att öka den svenska livsmedelsproduktionen och dess förädlingsvärde och genom att stärka exporten skapas ekonomisk tillväxt och fler arbetstillfällen. I har vi, trots våra nordliga breddgrader, goda förutsättningar för växtodling och kan i delar av landet producera stora skördar per odlad yta, trots relativt låg användning av exempelvis växtskyddsmedel. Svenskt kött och andra animalieprodukter är förstklassiga, bl.a. tack vare vårt höga djurskydd, vår låga antibiotikaanvändning och stora miljö- och klimathänsyn. Många av våra livsmedelsföretag befinner sig i framkant, när det gäller både produktutveckling och miljöhänsyn. Svensk livsmedelsproduktion är generellt sett miljövänlig. Det skulle vara bättre för miljön om en större andel av de livsmedel som konsumeras i världen kom från svenska livsmedelsföretag. För att det ska vara möjligt måste det svenska jordbrukets och livsmedelsindustrins konkurrenskraft stärkas. Många viktiga förslag finns i (SOU 2015:15). vill att den svenska livsmedelsproduktionen ökar. Vi måste fokusera på hur vi kan förbättra de svenska livsmedelsproducenternas konkurrensvillkor, både i primärledet och i förädlingsledet, att öka möjligheterna till export, lätta på regelbördan, förenkla kontroller och administration samt att uppmuntra fler konsumenter att välja högkvalitativa livsmedel som är producerade under goda villkor. Svensk livsmedelsexport är en av våra mest framgångsrika exportgrenar. ökade svensk livsmedelsexport , medan varuexporten som helhet ökade . uppgick livsmedelsexporten till . Vi ser dock att potentialen är betydligt större än så. För att nå bättre konkurrenskraft inom livsmedelsproduktionen måste vi ta ett samlat grepp kring livsmedelsfrågorna ur flera perspektiv – primärproducent, livsmedelsföretag, handel, konsument samt stat, kommun och landsting. För är det viktigt att värna frihandel och öppna gränser, det tjänar på. måste vi arbeta för att svenska bönder och livsmedelsföretag i kan verka under lika goda konkurrensförutsättningar som sina europeiska grannar. Vi har ett stort antal förslag på hur de olika frågorna kan adresseras i flera av våra motioner från allmänna motionstiden, bl.a. i vår motion Bättre förutsättningar för svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion (mot. 2016/17:3173), i vår budgetmotion Plan för ett starkare – budgetmotion 2017 (mot. 2016/17:3350) och i utgiftsområdesmotionen Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (mot. 2016/17:3170). Flera av dessa förslag redovisas här i text, medan yrkandena återfinns i respektive motion. I denna motion återfinns således endast yrkanden som inte finns i ovan nämnda motioner. Syftet med en livsmedelsstrategi Ett viktigt syfte med en strategi är att tydliggöra viktiga vägval och att föreslå prioriteringar. En strategi som säger att allt är viktigt och undviker att sätta ned foten i viktiga målkonflikter fyller inte sin funktion. Livsmedelsstrategins övergripande mål fokuserar på konkurrenskraft och på att livsmedelsproduktionen ska öka, men tyvärr lever resten av dokumentet inte upp till de förväntningar, som följer av ett så tydligt mål. Varken livsmedelsstrategin i sig eller den handlingsplan som regeringen presenterade innebär några större konkreta förändringar, och de måste därför omgående följas av skarpa åtgärder som stärker konkurrenskraften. Det finns förslag i rätt riktning i strategin, huvudsakligen från den av alliansregeringen tillsatta (SOU 2015:15), men sedan utredningen presenterades har svensk livsmedelsproduktion förlorat då ingenting har hänt för att stärka konkurrenskraften. Det räcker inte att prata om konkurrenskraft, det krävs politisk handling också. redogör i motionen för vilken inriktning och vilka åtgärder vi anser vara viktigast för att nå livsmedelsstrategins övergripande och strategiska mål. Regeringens proposition, En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet, innehåller ett övergripande mål samt tre strategiska mål. Regeringen har förhandlat om målen med Alliansen. har tillsammans med övriga allianspartier aktivt bidragit till att målen har blivit betydligt bättre. Vi ställer oss bakom det övergripande målet och de tre strategiska målen. Det övergripande målet syftar till ökad produktion och de tre strategiska målen – Regler och villkor, Konsument och marknad samt Kunskap och innovation – syftar till att det övergripande målet ska nås. Målen omfattar bland annat regelförenklingar, ändamålsenliga skatter, konkurrenskraftshöjande insatser, satsningar för ökad export, bättre möjligheter att fylla konsumenternas efterfrågan med svenska livsmedel och goda möjligheter för innovation, produktutveckling och kompetensförsörjning. anser att berörda myndigheter ska få i uppgift att arbeta för att nå målen i livsmedelsstrategin, bl.a. i instruktioner och regleringsbrev från regeringen. Det övergripande målet säger att svensk livsmedelsproduktionen ska öka. Det framgår dock inte hur detta mål ska mätas. Det finns sannolikt olika relevanta variabler för att mäta detta, och det kan dessutom finnas skäl att ha olika mått för olika typer av produktion. Ett exempel på hur vi på ett övergripande och bra sätt kan mäta hur väl vi lyckas stärka vår konkurrenskraft i förhållande till andra kan vara att jämföra med relevanta konkurrentländer. Regeringen bör återkomma till med en redogörelse för hur målen för strategin ska mätas och hur måluppföljningen ska ske. Moderata utgångspunkter för att nå målen i livsmedelsstrategin För att stärka konkurrenskraften i livsmedelskedjan är det enskilt viktigaste att sänka kostnader som är högre i än i jämförbara konkurrentländer. Det handlar dels om direkta kostnader i form av skatter och avgifter, dels om indirekta kostnader genom regelkrångel, administration och kostsamma särkrav. Regeringens livsmedelsstrategi och handlingsplan ekar tomma på sådana åtgärder och fokuserar i stället på nya utredningar. Regeringen påstår sig, i den handlingsplan som presenterades , satsa 1 miljard på livsmedelsstrategin. Men mer än hälften av pengarna kommer från landsbygdsprogrammet. Det är således inga nya pengar utan en omfördelning av medel som redan var öronmärkta för landsbygden. Regeringens påstådda satsning bör också ses i ljuset av att regeringen har höjt skatterna på jobb och tillväxt med 40 miljarder, och därmed avsevärt har försämrat konkurrenskraften för alla näringar, även för livsmedelskedjan. I grupperar vi våra förslag i sju strategiskt viktiga huvudområden, vilka vi anser att man behöver adressera på rätt sätt för att målen för livsmedelssektorn ska kunna uppfyllas. stärkt kompetensförsörjning i hela kedjan. Ökad efterfrågan på svensk kvalitet genom ökad medvetenhet hos konsumenter. har i ovan nämnda motioner lagt fram förslag till viktiga åtgärder för att nå målen i livsmedelsstrategin. Här presenterar förslag på hur livsmedelsstrategin bör följas upp i handling samt nya förslag som livsmedelsstrategin behöver kompletteras med. Vår syn på livsmedelsproduktion, hållbarhet och ekologisk produktion Hållbarhet handlar om att sträva efter balans mellan miljöhänsyn, ekonomi och sociala frågor. Ensidigt fokus på endera delen riskerar att skapa problem både . Vi ska därför värna om fortsatt god miljöhänsyn i svensk livsmedelsproduktion på ett sätt som säkerställer att produktionen även fortsättningsvis är konkurrenskraftig. Det är bra för miljön och leder dessutom till tillväxt och arbetstillfällen. Den svenska livsmedelsproduktionen är genom både regelkrav och producenternas grundläggande inställning miljövänlig. riskerar alltför långtgående miljökrav att leda till att svensk produktion blir för dyr och därmed riskerar att slås ut. Det innebär att produkterna i stället produceras någon annanstans, och eftersom svensk livsmedelsproduktion är världsledande sett till miljöhänsyn innebär det att miljöpåverkan ökar. Det betyder att ett ensidigt fokus på att skärpa svenska miljökrav kan vara sämre för miljön. Av detta skäl, men också eftersom miljöpåverkan tenderar att röra sig över nationsgränserna, anser vi att det viktigaste miljöarbetet, och det som har förutsättningar att ge bäst resultat, handlar om att försöka nå internationella överenskommelser. Miljökrav som exempelvis gäller inom hela EU har effekt på 12 miljoner jordbrukare, medan svenska krav endast påverkar 64 000 jordbrukare. Regeringen lyfter upp inriktningsmål för ekologisk konsumtion och produktion som prioriterade delar i handlingsplanen. Det anser vi är dåligt av flera skäl. Principiellt anser vi att det är konsumenternas efterfrågan och inte politiska beslut som ska styra produktionen. Enligt vår mening blir uppdelningen mellan ekologisk och konventionell produktion alltmer irrelevant . Svensk konventionell livsmedelsproduktion är mycket långt framme på miljöområdet och med ny teknik blir den successivt ännu bättre. Vi ställer oss därför tveksamma till att politiskt försöka styra mer produktion mot ekologisk, som oftast innebär lägre volymer till högre kostnad. Ett problem med ekologisk produktion är just att volymerna generellt sett är lägre. Det innebär att en ökad andel ekologisk produktion medför minskad svensk produktion totalt, vilket strider mot de övergripande målen för livsmedelsstrategin. Det vore bättre för miljön om en större del av den globala livsmedelskonsumtionen kom från svenska förhållanden, eftersom den då tränger undan annan livsmedelsproduktion som är sämre för miljön. Men med ökad ekologisk produktion går utvecklingen i stället åt motsatt håll.