mot · H5023681 · 2017-10-05 00:00:00 — pekar exempelvis på högt skattetryck, bristande flexibilitet på arbetsmarknaden och problem i utbildningssystemet som stora problemområden för svensk konkurrenskraft. Andra mätningar visar också att en femtedel av svenska företag anser att skattesystemet hämmar anställning av kvalificerade, högutbildade medarbetare. I stället för att stärka svensk konkurrenskraft slår regeringens politik i flera avseenden mot tjänstesektorn, industri och handel. Försenade infrastrukturinvesteringar, höjd skatt på drivmedel, flygskatt, försämrat och hotet om en lastbilsskatt slår mot såväl industrijobben som tjänstesektorn och de gröna näringarna. Höga skatter på jobb försvårar också för kunskapsintensiva företag att rekrytera, och avsaknaden av nödvändiga reformer på bostadsområdet gör det svårare att hitta bostäder för anställda. En skeptisk inställning till arbetskraftsinvandring och utstationering riskerar att ytterligare försvåra för kompetensförsörjningen. Flygskatten är särskilt problematisk i ett avlångt land som med stora avstånd. Regeringens förslag bygger på att straffa avstånd istället för utsläpp. Skatten skapar inga incitament att sänka utsläppen och visa ökad miljöhänsyn. Det är anmärkningsvärt att regeringen går vidare med en skatt som enligt deras egna utredare endast leder till marginella utsläppsminskningar. En bättre väg fram för att hantera flygets utsläpp är att stimulera övergången till miljövänligare flygplan och att få fart på biodrivmedelsinblandningen. Sammantaget krävs fortsatta ansträngningar för att skapa förutsättningar för svenska företag att växa och konkurrera i och utanför . Vi måste säkra att svenska företag möter väl fungerande institutioner och regelverk, minskat krångel, ett gott innovationsklimat, tillgång till arbetskraft och kompetens samt trygga och effektiva system för infrastruktur och energi. Infrastruktur som binder ihop En väl fungerande infrastruktur är en förutsättning för att knyta samman vårt land. När tågen inte går eller när vägarna slits ner blir pendlare försenade till jobbet och företagens leveranser kommer inte fram . Befintlig infrastruktur behöver vårdas som nya smarta satsningar ska stärka transportsystemet. Varje skattekrona ska användas där den ger mest nytta, lönsamhet och effektivitet ska styra valen av investeringar i infrastruktur som hela landets perspektiv ska tas i beaktande. Investeringar i och underhåll av infrastruktur är en förutsättning för fler jobb och tillväxt i . I vår infrastrukturmotion presenterade vi vår ekonomiska ram för nästkommande planperiod, 2018–2029. satsar totalt på vårt transportsystem, vilket är en historiskt hög nivå. Vi satsar totalt mer på vägunderhåll än vad regeringen gör . Vår utgångspunkt är att hela ska leva och att vi inte har råd att ställa olika transportslag mot varandra. Det finns fortsatt stora behov av både utökad kapacitet samt förstärkt underhåll av såväl järnväg som väg. ska ha ett transportsystem som både människor och företag kan lita på. I budgetpropositionen uppger regeringen följande: ”Stadsmiljöavtalen är en del av den ekonomiska ramen för utvecklingen av transportsystemet och beräknas omfatta 2018–2029.” I infrastrukturpropositionen som regeringen presenterade så sent som omnämndes stadsmiljöavtalen ett flertal gånger. Det redogjordes dock aldrig för att regeringens avsikt var att de skulle komma att utgöra en del av den ekonomiska ramen för utvecklingen av transportsystemet . Vår bedömning är att behoven av kapacitetsökningar i andra delar av transportsystemet är mer motiverat. Vi avslår därmed regeringens satsning på stadsmiljöavtal och avser att återkomma i frågan kring våra egna prioriteringar inom den ekonomiska ramen. satsar för att höja anslagen till vägunderhåll. omfördelar från stadsmiljöavtalen till prioriteringar inom den nationella planen. säger nej till avståndsbaserad vägslitageavgift, även kallad lastbilsskatt, som regeringen avser att införa. Svenska företag och svensk industri behöver inte ytterligare pålagor i form av straffskatter; de behöver bättre konkurrensvillkor som vi arbetar för att nå ett hållbart samhälle. Ett steg i rätt riktning är i stället de försök som görs med elektrifierade vägar för den tyngre trafiken. Vi tror på tekniska framsteg i stället för straffskatter. Nej till införande av en nationell flygskatt Flyget är nödvändigt för att ska behålla sin konkurrenskraft i ett internationellt sammanhang och binda ihop vårt avlånga land. Regeringen har aviserat att de kommer införa en nationell flygskatt i budgetpropositionen . Flygskatter, utformade som en fast avgift per resenär, har visat sig ha omfattande negativa samhällsekonomiska effekter. I medförde skatten en direkt ekonomisk förlust på under det år den infördes som effekterna på klimat och miljö enbart var marginella. Globala utmaningar kräver globala lösningar och internationellt samarbete. Därför säger nej till införandet av en nationell flygskatt. Istället vill vi minska flygets klimatpåverkan genom att satsa på förnybart flygbränsle. avslår regeringens förslag om flygskatt. satsar 2018, 2019 och 2020 på bättre förutsättningar för förnybart bränsle. Inför ett transportpolitiskt råd vill tillsätta ett transportpolitiskt råd. Förslaget innebär att en ständig kommitté av oberoende experter ska granska hur medlen till infrastrukturen används. Likt ska även utvärdera hur regeringen skött infrastrukturarbetet i stort samt vilka större projekt som valts och på vilka grunder dessa val har gjorts. Samhällsekonomiska nyttokalkyler och de transportpolitiska målen ska vara utgångspunkten för rådets granskning av regeringen. anser att ett transportpolitiskt råd kan leda till en effektivare användning av infrastrukturmedel och bidra till att varje investerad skattekrona gör maximal samhällsnytta. satsar på att tillsätta och finansiera ett transportpolitiskt råd. Fler bostäder och en effektivare bostadsmarknad långvariga bostadsbrist har utvecklats till en akut bostadskris. Bostadskrisen hindrar människor från att flytta till sin första bostad och företag från att anställa och växa, den hämmar tillväxt och bromsar utveckling. I grunden är den svenska bostadsmarknaden dysfunktionell och det behövs en större reform som tar ett helhetsgrepp om bostadspolitikens alla delar. Detta var tyvärr inte möjligt i de bostadssamtal som Alliansen förde med regeringen och 2016. vill se en blocköverskridande och därmed långsiktigt hållbar överenskommelse om bostadsmarknadens funktionssätt som möjliggör en bättre tillgång till bostäder för fler. Enligt senaste prognos behöver det byggas drygt 600 000 bostäder . För att detta ska kunna uppnås behöver en politik som kraftfullt tar sig an såväl det akuta som långsiktiga behovet av fler bostäder. Hinder för byggande behöver rivas och det befintliga bostadsbeståndet användas bättre. Mer mark måste gå att bygga på, och koppling mellan infrastrukturinvesteringar och bostadsbyggande behöver stärkas. Tack vare rådande högkonjunktur och alliansregeringens reformer byggs det mer än vad det gjorts . Trots detta är behovet av fortsatta reformer stort. Med den nuvarande regeringen har dock behovet av reformer fått stå tillbaka till förmån för en återgång till ineffektiv subventionspolitik som inte är efterfrågad. Öka rörligheten i det befintliga bostadsbeståndet Rörligheten på bostadsmarknaden måste öka. Det befintliga fastighetsbeståndet nyttjas inte effektivt och flyttkedjorna är tröga på grund av inlåsningseffekter. Det skapar svårigheter för dem som står utanför bostadsmarknaden att ta sig in och fördröjer planeringsprocesserna. Reavinstbeskattningen gör dessutom människor mindre benägna att flytta från sin bostad. vill att uppskovstaket slopas och att uppskovsräntan sänks. vill vi se över möjligheten att all beskattning ska skjutas upp tills utträde från bostadsrätts- och villamarknaden. vill även se över hur reavinstbeskattningen långsiktigt kan sänkas för att undvika inlåsningseffekter och överväga att ta bort uppskovsräntan helt. satsar 2018, 2019, 2020 på att slopa uppskovstaket och sänka uppskovsräntan till . anser också att det bör byggas fler hyresbostäder. En friare hyressättning vid nybyggnation skulle möjliggöra fler lägenheter utan att det påverkar villkoren för befintliga hyresrätter. Korta tiden från idé till spade i marken genom förenklad planprocess Det behöver gå snabbare från idé till dess att spaden kan sättas i marken. tar det vanligtvis tre till att få bygglov – det är för . Vi vill minska möjligheterna till kravställande i detaljplaner och korta handläggningstiderna. Planprocessen behöver göras om i grunden. vill se en förstärkt översiktsplanering och att detaljplanekravet begränsas. När det finns en gällande detaljplan ska bygglov i normalfallet kunna beviljas utan att en ny detaljplan upprättas, under förutsättning att en byggnad inte skiljer sig påtagligt från omkringliggande bebyggelse. Detsamma ska gälla om detaljplan saknas. vill också att privat initiativrätt för detaljplaner införs. Färre och kortare överklaganden Överklaganden försvårar och fördyrar byggande. anser att möjligheten till överklagande av bygglov bör begränsas när inga nya omständigheter tillkommit sedan detaljplan överklagats. Instanskedjan vid överklagande bör kortas genom att som instans för överklagande tas bort. Överklaganden bör också avgiftsbeläggas, och kretsen som har rätt att överklaga bör påtagligt begränsas. Tidsgränser för handläggning av överklagande bör införas hos kommuner och myndigheter och kopplas till ekonomiska sanktioner. Frigör mer mark till bostäder genom ett reformerat riksintressesystem Antalet riksintressen har ökat kraftigt . Många riksintressen är i sin nuvarande form inaktuella eller saknar tydligt beskrivna värden, vilket gör att de inte fungerar som underlag för samhällsplanering. När städer växer måste mer mark kunna bebyggas och den osäkerhet som många riksintressen orsakar för bostadsbyggandet behöver därför åtgärdas. Det är rimligt att se över vilka riksintressen som faktiskt uppfyller sitt syfte och vilka som inte gör det, för att fler bostäder ska kunna byggas. Frigör mer mark till bostäder genom ett reformerat system för naturreservat Att säkerställa tillgången till parker, skog och andra grönområden samt att bevara skyddsvärda miljöer är viktigt för både hälsa och natur. måste det alltid finnas en balans mellan olika intressen. Tyvärr finns indikationer på att inrättandet av naturreservat används som ett verktyg för att hindra bostadsbyggande, vilket inte är syftet med lagstiftningen och under rådande bostadsbrist är högst beklagligt. För att undvika att naturreservat bildas på felaktiga grunder bör kommuner bara få inrätta naturreservat med godkännande från regeringen eller av regeringen utsedd myndighet. Dessutom bör tidigare inrättade naturreservat lättare kunna upphävas. Frigör mer mark till bostäder genom ett reformerat system för strandskydd Strandskyddet fyller en viktig funktion i fråga om att värna naturvärden och människans tillgång till dessa naturvärden. Dock upplevs reglerna som oförutsägbara och utgör en betydande markrestriktion som hindrar byggande av fler bostäder. vill reformera strandskyddet i grunden, för att uppnå en mer balanserad och flexibel lagstiftning som skyddar stränder och natur där det är som viktigast som de generella markrestriktionerna lättar. Kommunerna bör ta över beslutanderätten avseende strandskyddet och stärkas i förhållande till länsstyrelserna och . Det generella strandskyddet bör avskaffas och i stället ska kommunerna kunna peka ut sjöar och vattendrag där strandskydd om respektive utvidgat strandskydd om ska gälla. rätt att ompröva kommuners beslut om dispens bör också tas bort. Eventuella beslut som innebär ändring av kommunala strandsskyddsbeslut bör fattas av allmän förvaltningsdomstol. Frigör mer mark till bostäder genom ett reformerat regelverk för buller Med tätare bebyggelse och krav på närhet till goda kommunikationer följer också ökat buller. Tack vare modern byggteknik är det möjligt att nå goda ljudnivåer inomhus även i lägenheter nära källor till omfattande buller, exempelvis tågstationer. Bullerreglerna behöver därför förändras på flera punkter. Källan till bullret bör spela mindre roll genom att alla typer av buller jämställs. bör få det samlade ansvaret för regelverken kring buller, och olika modeller för hur byggnation i bullerutsatta miljöer kan möjliggöras, såsom så kallade bullerservitut, bör utredas. Möjliggör prisvärda bostäder som fler har råd att bo i Byggkostnaderna i ligger långt över EU-snittet, vilket bidrar till att det inte byggs tillräckligt med bostäder. En viktig faktor är att stordriftsfördelar inte tas tillvara. behöver en mer industrialiserad byggprocess. Krav på bostäders utformning, tillgänglighet och energihushållning är grundläggande för att säkerställa en god standard på svensk bostadsmarknad. Dessa regler är dock ofta både föråldrade och mycket högt satta, vilket gör det svårare att bygga prisvärt för till exempel ungdomar och nyanlända. Regelverket bör därför ses över och moderniseras. Det försvårar åtkomsten av hyresrätter för ekonomiskt svaga hushåll. vill att serietillverkade bostäder, med snabb planprocess, ska kunna byggas i större utsträckning i syfte att underlätta industriellt byggande. Byggreglerna bör ses över i syfte att främja byggande och prisvärt boende. Förändrade bostadsbidrag och statliga hyresgarantier Bostadskrisen innebär att det är mycket svårt för många att hitta en bostad, särskilt för ekonomiskt utsatta hushåll. Det bidrar till trångboddhet och sociala problem och slår direkt mot arbetsmarknadens funktionssätt genom att försvåra för människor att flytta dit jobben finns. Därför behövs reformer för att möjliggöra fler bostäder som är ekonomiskt åtkomliga för personer med låga inkomster, reformer för att stötta fler till att komma i egen försörjning samt åtgärder för att stärka den sociala bostadspolitiken i syfte att hantera bristerna i dagens system. Bostadsbidragens konstruktion behöver ses över för att minska marginaleffekterna för den som erbjuds arbete. Det gäller även inkomst- och hyresnivåer. Det bör också prövas vilka grupper som ska kvalificera sig för bostadsbidrag. Bostadstillägget för pensionärer behöver också ses över. De kommunala hyresgarantierna bör göras om till statliga för att möjliggöra för fler att få tillgång till en bostad. är det enbart ett fåtal kommuner som använder sig av lagstiftningen. Bättre villkor för entreprenörskap och företagande I har vi väl fungerande institutioner, relativt enkla regelverk för att starta och driva företag och en jämförelsevis välutbildad befolkning. ser vi hur andra länder kommer i kapp inom till exempel digitalisering och regelförenkling för företag. har vissa historiska styrkor för försvagats, som till exempel utbildningssystemet och företagens kompetensförsörjning. Svenska företag och entreprenörer behöver bättre villkor för företagande för att klara konkurrensen och fortsätta utvecklas. Kvalificerade personaloptioner för nyckelpersoner i växande företag För att få ett dynamiskt näringsliv måste mindre, snabbväxande företag kunna konkurrera om samma arbetskraft som större och mer etablerade företag. har dock sällan möjlighet att erbjuda marknadsmässiga löner till nyckelpersoner, även när den långsiktiga potentialen är stor. För att underlätta för mindre, snabbväxande företags rekrytering av kompetent arbetskraft vill vi därför göra det enklare och mer konkurrenskraftigt att erbjuda anställda incitamentsprogram och delägarskap. föreslår att företag med maximalt 250 anställda inkluderas i systemet för personaloptioner stället för den nu liggande utredningens förslag om 50 anställda. Vi vill att gränsen för bruttotillgångar ska uppgå till maximalt samt ta bort utredningens förslag om tidsgränser för hur länge företaget har funnits. Sammantaget gör detta personaloptioner till ett kraftfullt verktyg för att få företag att växa, attrahera spetskompetens och vara konkurrenskraftiga på en internationell marknad. satsar 600 miljoner för att fler företag ska inkluderas i systemet för personaloptioner. Gör det enklare och snabbare att anställa utländsk kompetens Internationell rekrytering är ett viktigt verktyg för att hitta rätt kompetens för svensk industri och svenska företag. Alliansens reformering av regelverket för arbetskraftsinvandring var ett viktigt steg, men reformarbetet bör fortsätta. Handläggningstiderna för arbetsmarknadsärenden hos är alldeles för långa och behöver kortas till maximalt . En annan utmaning för att rekrytera inom EU är att många EU-medborgare upplever svårigheter med att erhålla personnummer. Därför är vi beredda att göra det möjligt för experter från andra EU-länder att få personnummer även om deras vistelser i är kortare än . En ”one-stop-shop” för högkvalificerad arbetskraft bör också införas för att underlätta kontakten med myndigheter såsom , , med flera. Sänk kravet på aktiekapital och inför bättre möjlighet till tjänstledighet Att göra det enklare och mer lönsamt att starta och driva företag är en viktig del i att skapa fler och bredare vägar till jobb och etablering i . krav på aktiekapital ligger fortfarande jämförelsevis högt och bör sänkas till . vill också att det ska bli enklare att våga ta steget och bli entreprenör genom att rätten till tjänstledighet för att starta företag förlängs från de som gäller till åtminstone . Det bör också bli enklare att växa och anställa genom att så kallade mikroföretag undantas från en del administration så att de istället kan fokusera mer på att driva verksamheten framåt. Stärk ungas och utrikes föddas företagsamhet Unga och utrikes födda som vill starta eget ska uppmuntras. På så sätt kan de skapa jobb både åt sig själva och åt andra. vill därför satsa på verksamheter som stödjer dessa grupper att starta eget och som framgångsrikt visat på goda och varaktiga resultat. Vi vill att Ung Företagsamhet (UF) ska erbjudas på alla gymnasieprogram i hela samt att ett kvalitetslyft genomförs inom gymnasiets yrkesprogram som bland annat innebär att kopplingen till arbetslivet stärks med hjälp av UF. Därtill vill vi att Drivhuset ska få ett utökat uppdrag att etablera sin verksamhet på yrkeshögskolor för att på plats kunna hjälpa unga entreprenörer att starta och bedriva företag. avsätter för satsningar på Ung Företagsamhet samt 5 miljoner för att utöka Drivhusets verksamhet. Nej till beskattning av investeringssparkonton (ISK) Att kunna spara på investeringssparkonton har varit en viktig reform för att människor ska kunna spara . Att spara långsiktigt förutsätter stabila och gynnsamma skatteregler. avslår regeringens förslag om att beskatta investeringssparkonton. e. Stärk forskningen och den högre utbildningen För att den svenska konkurrenskraften ska stärkas behöver en utbildningskedja av hög kvalitet och som håller ihop, från förskola till högskola och tillämpad forskning och innovation. En väl fungerande högskola behövs också för att ska fortsätta vara ett land som präglas av tillväxt och hög livskvalitet. Möjligheten att studera vidare oberoende av dina uppväxtförhållanden ska finnas för alla. Stärk kvaliteten på utbildningarna Kvaliteten på många av landets högskoleutbildningar brister. Det finns flera rapporter som vittnar om att studier som räknas som heltid, det vill säga , ibland har en mycket låg andel lärarledda timmar och en hög andel självstudier. vill därför inrätta ett särskilt kvalitetsstöd för att stärka kvaliteten och öka den lärarledda tiden på högskolan. satsar för att höja kvaliteten på utbildningarna på landets universitet och högskolor. Forskning av hög kvalitet är avgörande för att ska vara internationellt konkurrenskraftigt. och högskolor har många, ofta spretande, uppdrag att klara av som den statliga styrningen är otydlig och skiftande. Dessutom har varje lärosäte sina egna prioriterade forskningsprojekt som i vissa fall går emot de övergripande visionerna för svensk forskning. Lärosätenas styrkedja, från styrelse till rektor, prefekt och dekanus, behöver präglas mer av linjestyrning så att de nationella prioriteringarna får genomslag i forskningen. Därför behöver antalet forskningsfinansiärer konsolideras. Det innebär färre, men större, forskningsprogram som möjliggör mer omfattande finansiering till ett mindre antal prioriterade projekt. Det finns ett behov av en ny formell klassificering – Forskningsuniversitet – som våra mer forskningsintensiva lärosäten kan få. De skulle skapa bättre förutsättningar och ett regelverk som får dem att bli internationellt konkurrenskraftiga. anser vidare att det är rimligt att höja basanslagen för att stärka kvaliteten och möjliggöra för lärosätena att genomföra sitt uppdrag. Vi behandlar dessa frågor mer i kommittémotion om forskning. satsar mer än regeringen för att stärka basanslagen. För att stärka forskningsprojekt inom , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och () satsar . f. Utnyttja kraften i delningsekonomi och digitalisering Den snabbt växande delningsekonomin innebär att resurser kan användas mer effektivt och komma fler till del. bör välkomna delningsekonomin, men för att delningsekonomin ska kunna växa krävs en anpassning av lagstiftningen. Delningsekonomin har potential att skapa fler enkla jobb i den vita ekonomin. Vi föreslår därför en åtgärdsplan för en växande delningsekonomi. En kartläggning bör göras av hur berörda myndigheter kan tillmötesgå den digitala ekonomins krav och behov. Målet ska vara att alla offentliga tjänster som går att digitalisera ska digitaliseras. En översyn av och andra berörda myndigheter bör ske för att genom it-stöd och administrativt stöd förenkla administrationen för köpare och säljare inom delningsekonomin och säkerställa att skatteinbetalning fungerar. bör få i uppdrag att ta fram digitala lösningar som möjliggör en enklare redovisning av småskaliga inkomster i näringsverksamhet och som förenklar och möjliggör för delningsplattformarna att rapportera till på ett effektivt sätt. bör även se över möjligheten att inkludera delningsekonomin i bnp-måttet. Möjligheten för delningsplattformar att certifiera sig gällande beskattning samt grundläggande ansvar för användarnas säkerhet och integritet bör ses över. Genom en sådan certifiering kan konsumenterna enkelt försäkra sig om att plattformen ser till att lagstiftningen efterlevs även inom delningsekonomin. För att underlätta tillväxt i delningsekonomin behöver administrationen minska och skattenivåerna sänkas – framför allt för tjänster mellan privatpersoner, men även för enklare företagande. Goda villkor för landsbygden Hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas tillvara. Människor och företag över hela landet ska ges möjligheter att växa och utvecklas. Det är självklart för oss att stärka förutsättningarna för företagande, handel och konkurrenskraft så att fler jobb skapas. Städerna klarar sig inte utan landsbygden. De gröna näringarna såsom jordbruket, livsmedelsproduktionen och skogsbruket är viktiga grundstenar för en livskraftig landsbygd. Regeringens politik gör det svårare att leva i många delar av . Höjd bensinskatt, ny flygskatt, minskat RUT-avdrag och förslag om en lastbilsskatt är några exempel på förslag som drabbar eller riskerar att drabba hushåll och företag. Dessutom ser vi hur äganderätten naggas i kanten och hur det försvårar för såväl skogs- som jordbruk. Det är fel väg framåt. För att hela ska leva behöver villkoren för människor att leva och verka på landsbygden i stället stärkas. Vår politik är bättre för landsbygden. Med den kommer företag kunna växa, och människorna som lever på landsbygden kommer få större möjligheter att bo kvar där de trivs och har sina liv. Nej till överindexering av drivmedelsskatterna Regeringen har aviserat kraftiga skattehöjningar på avstånd och resor. Detta slår särskilt hårt mot landsbygden, där bilen ofta är nödvändig för att ta sig till jobbet, skolan och träningen.