mot · H5023766 · 2017-10-05 00:00:00 — har också länge drivit frågan om ett förbud mot eftersupning som innebär att det inte är tillåtet att dricka alkohol de första efter en trafikolycka. är det nämligen möjligt för rattfyllerister att gå fria när de hävdat att de druckit efter och inte före en bilolycka, eftersom det inte har varit möjligt att bevisa när föraren intagit alkohol. Riksdagspartierna har varit eniga i frågan om ett införande av förbud mot eftersupning, men regeringen har valt att gå på samma linje som presenterades i promemorian Ds 2013:28 ”Straffansvar för eftersupning”, att det inte är ett brott i sig att dölja sitt brott. är mycket kritiska till regeringens slutsats och anser att människor som utsätter sina medtrafikanter för fara ska stoppas och inte komma undan på grund av ett kryphål i lagen. Vi anser därför att ett förbud mot eftersupning bör införas. Vi vill även införa alkotester för piloter och besättningspersonal på flyget. Det har uppdagats i ett flertal fall där anställda på flyget ertappats med att vara alkoholpåverkade i tjänsten, något som kan medföra en stor risk för passagerarnas säkerhet och öka risken för flygplansolyckor. anser därför att det ska finnas krav på alkoholtest för såväl piloter som besättningspersonal vid på- och avstigning för att säkerställa passagerares trygghet och säkerhet. Äntligen har regeringen föreslagit att alkobommar sätts upp vid vissa hamnar för att motverka alkoholpåverkade chaufförer på vägar. Kristdemokrater anser att det är dags att ta nästa steg för att motverka alkoholpåverkade trafikanter. Vi föreslår att får i uppdrag att utreda behovet av att placera alkobommar vid fler strategiska platser för att göra trafiken säkrare och rädda liv. Öka säkerheten för motorcyklister Dödsolyckor och allvarligt skadade bland motorcyklister är hög. En av orsakerna är vägräcken med vajer som förorsakar större skador för motorcyklisterna då det blir olyckor. Motorcyklister fastnar i dessa räcken, vilket förvärrar olyckan med större och allvarligare personskador som följd. 2016 omkom totalt 37 personer i olyckor med motorcykel. Ungefär var tionde motorcyklist som dödas i trafiken omkommer till följd av kollision med vajerräcke[3]. På alltför många vägar är fortfarande så kallade vajerräcken standard, trots att (), () och Motorcyklister () i en rapport finansierad av gett den typen av räcken underbetyg vad gäller säkerheten för motorcyklister och istället förordar släta räcken med underglidningsskydd. Ska vi uppnå nollvisionen krävs en översyn av räcken på svenska vägar. föreslår att ska ta fram en åtgärdsplan för att byta ut dessa vajerräcken mot traditionella moderna vägräcken för att minska antalet dödade och allvarligt skadade motorcyklister. Inför vinterdäckskrav på släpvagn är det vinterdäckskrav även på tunga fordon i . På tunga lastbilar, tunga bussar och personbilar klass 2 med en totalvikt på över finns numera krav på vinterdäck eller likvärdig utrustning på fordonets drivaxel när vinterväglag råder. Bestämmelsen infördes efter ett initiativ av och Transportstyrelsen mot bakgrund av att en betydande andel tunga fordon varit inblandade i olyckor och störningar i trafiken . Krav på vinterdäck gäller dock endast på fordonets drivaxel men inte på tillhörande släps hjul. Släpvagn på över omfattas således inte av kravet. Detta är en trafiksäkerhetsrisk och kan komma att få förödande konsekvenser vid ett vinterväglag med is, snö, snömodd eller frost. Tunga fordon med ekipage utan vinterdäck kan utgöra en fara i trafiken. Om väggreppet är sämre på släpets hjul än det drivande fordonets hjul, finns en risk att ekipaget viker sig vid inbromsning när vinterväglag råder. Ett exempel på detta är den stora olyckan som inträffade på i norra då en människa dödades och 46 skadades. har det gått den nya bestämmelsen om vinterdäckskrav för tunga fordon trädde i kraft. anser att det är dags att utvärdera effekterna av de nya reglerna och om antalet trafikolyckor med tunga fordon minskat som en följd av kravet på vinterdäck. Vi anser också att vinterdäckskrav på tillhörande släpvagn över bör införas för att minimera risken att tillkopplade släpfordon viker sig vid inbromsning. Skärpta regler vid användning av drönare Utvecklingen av högteknologiska drönare har gått fort och användningsområdena är många. Vid olyckor, bränder, i sökandet efter försvunna människor, spaning, filmning, fotografering, räddningsinsatser, livräddningshjälp, övervakning av skogsbränder m.m. är några exempel på områden där drönare har en viktig funktion. Det finns således många fördelar med denna teknikutveckling som därför bör bejakas och stimuleras. finns det risker med små farkoster som flyger och där piloter inte följer gällande regler och lagar när det gäller filmning, fotografering och att flyga över flygförbudszoner såsom flygplatser och andra fredade områden. har ett flertal allvarliga incidenter med drönare rapporterats på skyddade luftrum i . Detta har inneburit stora risker för flygplansolyckor, svåra ekonomiska förluster för flygbolagen, samt förseningar för resenärer. och tvingades att stoppa trafiken då drönare förekommit i luftrummet på flygförbudsområde. finns det dock inget fall där förövaren/piloten har lagförts och bötfällts. är det förbjudet att utan tillstånd flyga drönare inom en viss radie kring en flygplats. Ägarna och piloterna till drönarna som flyger i fredad zon begår således ett luftfartsbrott. För att lagföra dessa och för att motverka överträdelser bör tillverkarna införa något slags signalsystem som identifierar drönaren och knyter den till ägaren. För att motverka missbruk bör regeringen ta initiativ till ett system som innebär att varje drönare kan knytas till en ägare. Ett robust väg- och järnvägsnät byggs infrastruktur i hög takt. Med infrastrukturen möjliggörs också nya lägen för bostäder. har tillsammans med övriga allianspartier i regering varit med och kraftigt ökat anslagen till långsiktiga infrastrukturåtgärder. 2014 tog alliansregeringen det dåvarande initiativet till det så kallade Sverigebygget, ett initiativ som syftade till att möjliggöra ett antal långsiktiga och genomgripande satsningar i ett åtgärdspaket för bland annat järnväg, vägar och utbyggd kollektivtrafik. Sverigebygget hade föregåtts av den så kallade Stockholmsförhandlingen vilken resulterade i avtal om utbyggd tunnelbana och 78 000 nya bostäder . går Sverigebygget under namnet Sverigeförhandlingen men till sitt innehåll återspeglar den fortfarande de ursprungliga visionerna på området. Sverigebygget var och de övriga allianspartiernas sätt att ta ett samlat grepp om infrastruktur och bostadsbyggande för att knyta ihop landet. För att kunna förverkliga detta tillsattes en särskild förhandlingsperson med uppgift att skapa förutsättningar för järnvägs- och vägsatsningar och fler bostäder i många delar av landet. Dessa förutsättningar skulle skapas genom överenskommelser mellan staten, kommuner och regioner. Tyvärr har den nuvarande regeringen utifrån de olika turerna med Förbifart och gett skäl att tvivla på regeringens ambitioner vad gäller Sverigeförhandlingen. Regeringens tidigare beslut att frysa produktionen av Förbifart innebar stora merkostnader för skattebetalarna och en onödig försening av ett angeläget infrastrukturprojekt. Tack vare allianspartierna är utbyggnaden av förbifarten nu i full gång. För att realisera de ambitiösa och kostsamma infrastrukturprojekt som ryms inom Sverigeförhandlingen är det helt avgörande att finansieringen kan lösas på ett ansvarsfullt sätt så att andra angelägna ny- och underhållsinvesteringar inte trängs undan och att alternativa finansieringslösningar inte förbises. Vi ser stora fördelar med nya stambanor. Det skulle innebära kortare restider, nya bostäder kring stationslägena och en förtätning av arbetsmarknadsregioner. Det skulle möjliggöra för mer godstrafik på järnväg. anser därför att investeringarna i nya stambanor och höghastighetsjärnväg –samt –ska finansieras via anslagsfinansiering i statsbudgeten och finansieringen måste vara hållbar. Inom planering vill vi särskilt lyfta fram behovet av att Ostlänken byggs ut först, med högsta prioritet för etappen –. Därefter får bedöma prioriteringen av övriga etapper. Sverigeförhandlingen innehåller ett antal angelägna åtgärder. anser att dessa infrastrukturinvesteringar är viktiga och nödvändiga för att även i fortsättningen ska kunna tillhandahålla goda förutsättningar för kommunikationer och transporter. Ett projekt som saknas i Sverigeförhandlingen är utbyggnad av dubbelspår på sträckan –. En dubbelspårig järnvägsförbindelse mellan och skulle knyta samman flera starka arbetsmarknadsregioner med miljontals människor. En väl fungerande järnvägsförbindelse mellan de båda skandinaviska huvudstäderna skulle minska antalet flygresor –, som uppgår till cirka 1,5 miljoner . skulle fler person- och godstransporter ske via järnväg. En stor del av export går till och handeln med ökar successivt. Båda länderna har mycket att tjäna på en snabb järnvägsförbindelse. Det är därför angeläget att möjligheterna för en dubbelspårjärnväg på sträckan –utreds. En ny broförbindelse mellan och har bidragit till ökad tillväxt i både och . Handeln har ökat, arbetsmarknadsregionerna vuxit, resandet för turister har underlättats och invånare har fått möjlighet att bo i det ena landet och arbeta i det andra. Broförbindelsen har varit ekonomiskt fördelaktig för och som äger och finansierat bron gemensamt. Vi kan konstatera att de tidigare ekonomiska kalkylerna har blivit överträffade och att bron tidigare än beräknat finansierat sina kostnader via broavgifter. Vi kan nu konstatera att har nått kapacitetsgränsen och att det finns stort behov av en ny broförbindelse mellan och resterande . Det bästa alternativet till en ny broförbindelse är mellan och . föreslår att ska utreda en framtida broförbindelse –. är en av de få huvudstäder i som saknar eller inte har påbörjat ett bygge av en ringled runt huvudstaden. är också den snabbast växande staden i , vilket kräver en infrastruktur som kan möta detta. För att skapa goda förutsättningar för regional utveckling i samt minska trafiken i innerstaden är det viktigt att vägprojektet förbindelse, från Ropsten i norr till i söder, byggs för att skapa en komplett ringled runt . finns beslut om att utreda och projektera en östlig förbindelse men för att en byggstart ska kunna ske behövs förutom full finansiering en godkänd vägplan och ett särskilt beslut om byggstart från regeringen. Tyvärr finns inte en östlig förbindelse med i presenterade nationella plan för de kommande tolv åren, vilket är beklagligt. Därför behövs nu politisk tydlighet från regeringens sida om vikten av att projektet kommer till stånd. Emellertid är risken stor att inflytande bidrar till att sätta stopp för även detta vägprojekt, liksom de gjorde med Förbifart . anser att olika trafikslag inte ska ställas mot varandra utan vi behöver fungerande biltrafik, kollektivtrafik, flyg, sjöfart och tåg. Det är viktigt att satsningar görs på kollektivtrafik där det är möjligt, men vi måste även ta ansvar för och möjliggöra för alla typer av transporter. Person- och godstrafiken ska bidra till tillväxten i landet. En östlig förbindelse kommer att minska på fordonstrafiken genom och det är nu hög tid att påskynda denna infrastruktursatsning för att minska på trängseln. Möjligheten till en ny förbindelse över Under midsommarhelgen 2016 inträffade en allvarlig olycka på motorvägsbron i som ledde till att bron fick stängas av , i princip . Det ledde till mycket höga kostnader. Dels kostade själva reparationen , men de samhällsekonomiska kostnaderna för stängningen har beräknats vara , räknat i bland annat utebliven arbetstid och försenade godstransporter. är den enda förbindelsen över för två av landets största vägar, E4 och E20. , med närmare 100 000 invånare, är ett nav för godstransporter i med hamn, järnväg och lastbil och är säte för några av våra viktigaste företag i och . Det är bra att det, som en del av projektet , ligger ett förslag på en kapacitetshöjning på (motorvägsbron) på tre filer i vardera riktningen i den nationella planen. föreslår att möjligheterna till en ny långsiktigt säker förbindelse söderut över , antingen bro eller tunnel, ses över i kommande nationella plan. Ökad investering till drift och underhåll av järnvägen är ett omtyckt och klimateffektivt transportslag som behöver utvecklas mot större kapacitet och driftsäkerhet. Drift och underhåll av landets järnvägar säkrar och förbättrar transportsystemets funktionalitet och utgör därmed viktiga förutsättningar för att trygga jobben, minska arbetslösheten och minska samhällets miljö- och klimatpåverkan. är ett litet och exportberoende land. Ett starkt och konkurrenskraftigt näringsliv är beroende av en fungerande och välutvecklad infrastruktur. Vi vill därför satsa mer på drift och underhåll av järnvägen och nyinvesteringar. Vi vill också möjliggöra för tyngre och längre godståg att trafikera järnvägen. har vi godståg , i har man och i andra europeiska länder har man godståg. Det är att möjliggöra godståg även i . Det skulle leda till miljövänligare, säkrare och effektivare godstransporter och bidra till att stärka bland annat skogsnäringens konkurrenskraft. verkar för att en större andel av person- och godstransporter ska gå på järnväg. Järnvägssystemet står inför ett antal utmaningar. Stora delar av den järnväg som används byggdes för en trafik som var mindre, lättare och långsammare. Därför står vi med ett överbelastat järnvägssystem som alltför ofta drabbas av förseningar eller stopp. Enligt beräkningar uppgår de totala merkostnaderna för förseningar i järnvägstrafiken till . behöver underhållas, moderniseras och byggas ut för att matcha dagens trafik. Aldrig förr har så många människor och så mycket gods färdats på järnvägen som . Detta är så klart mycket positivt då järnvägstransporter är betydligt mindre skadliga för miljön, men en allt större belastning på ett allt äldre järnvägsnät är en stor utmaning. Anslagsmedlen för drift och underhåll av järnvägen har för perioden –2029 utökats med jämfört med innevarande period. anser att resenärer, företag och industri ska kunna lita på att järnvägen fungerar. Vi vill därför förstärka resurserna till drift och underhåll av järnvägen och instämmer i regeringens satsning. En stor del av de tågstopp och förseningar som inträffar sker ofta i de större regionerna där järnvägarna är som mest trafikerade. och närliggande tågstationer utgör navet av landets tåginfrastruktur och påverkar tågtrafiken i övriga landet. Det är därför viktigt att satsningar på drift och underhåll av järnvägen i hög utsträckning kommer och de stora och mest trafikerade områdena till del. Det gynnar tågtrafiken i hela landet. Upphandling av järnvägsunderhållet i konkurrens Regeringen föreslår att järnvägsunderhållet ska förstatligas. Detta vore olyckligt. I stället föreslår att järnvägsunderhållet även i fortsättningen ska upphandlas i konkurrens. Vi anser att det vore direkt skadligt om allt järnvägsunderhåll återförstatligas och är därför kritiska till regeringens ståndpunkt gällande detta. Vi ser dock behovet av att stärker sin funktion för tillstånds- och leveranskontroll, besiktning samt uppföljning. Väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden vill också öka investeringarna till väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden. Detta är en viktig åtgärd för att främja den regionala tillväxten och människors möjligheter att bo och leva i hela landet. Vi instämmer därför i regeringens förslag om att öka resurserna till väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden med –2020. Minska personolyckorna på järnvägsspår har fenomenet med obehöriga som rör sig på järnvägsspåren ökat. Fler ungdomar tar risker och uppehåller sig på järnvägsspår (spårspringning). Detta har orsakat stora förseningar i tågtrafiken både för regiontåg och för fjärrtåg. föreslår att i samarbete med tågoperatörerna arbetar fram en åtgärdsplan för att minska antalet personolyckor på järnvägsspår och försvåra för obehöriga att beträda spåren. Bilen – ett redskap för frihet Bilen är för många en förutsättning för att kunna bo och arbeta där man vill. Bilen är ett redskap för frihet. måste de negativa konsekvenserna av vägtrafiken begränsas, framför allt utsläppen. Men i vår iver att sänka de miljöskadliga utsläppen ska inte bilen som färdmedel offras. Därför krävs det långsiktiga och effektiva styrmedel för att öka andelen förnybara drivmedel med klimatprestanda, eldrift samt effektivare transporter. transportpolitik syftar till att skapa incitament för människor att välja mer miljövänliga alternativ, inte som regeringen att bestraffa människor som inte har tillgång till kollektivtrafik inom rimligt avstånd. Transportpolitikens utgångspunkt finns alltför ofta i storstäder och tätorter. Men ska hela leva behövs bilen. Skatter på drivmedel ska utformas så att de inte försvårar för vare sig boende eller företagare på landsbygden. har varit med och introducerat reformer som miljöbilspremien och supermiljöbilspremien, skärpt klimatfaktorn i fordonsbeskattningen samt skattebefriat de höginblandade och rena biodrivmedlen. Vi vill fortsätta satsa på forskning och utveckling av klimatsmart energiteknik, energieffektiva fordon och hållbara bränslen. Vi vill nu införa bonus–malus-system och underlätta för satsningar på laddstolpar runt om i hela landet genom att avsätta för laddinfrastruktur. Förläng giltighetstiden för kunskaps- och körprov Det blir allt svårare att ta körkort med B-behörighet. Ett godkänt kunskapsprov eller körprov är giltigt . Båda proven måste vara godkända inom giltighetstiden , annars måste nya avgifter betalas och båda proven göras om. Systemet borde vara mer flexibelt och hänsynstagande till ungdomars livssituation. Ofta planerar ungdomar att ta körkort då det är studieuppehåll, men med rådande system kan ungdomar behöva vänta efter för att på nytt försöka ta körkort, trots att antingen teoriprovet eller körprovet var godkänt när det begav sig. Det faktum att väntetider för körprov i vissa fall också kan vara gör att många tvingas betala igen för att skriva om teoriprovet eller göra körprovet. Ett innehav av B-körkort är ofta ett grundläggande krav för att ens vara påtänkt för en rad olika yrken. Dagens ofta segdragna process minskar därför många ungas chanser att hitta jobb. anser att det inte är rimligt att utsätta främst ungdomar och studenter för denna tidspress, som tillika kan bli en mycket kostsam process för de många ungdomar som lever på knappa studiebidrag och studielån. Mot denna bakgrund bör såväl giltighetstiden för ett godkänt kunskapsprov samt körprov för körkortsbehörighet B förlängas . Ett växande problem i är illegala körskolor. De illegala körskolorna snedvrider marknaden. Illegala körskolor uppträder i många fall som helt vanliga och lagliga körskolor och det är därför väldigt svårt för eleverna att märka skillnaden. Omfattningen syns inte minst på internet där många illegala körskolor marknadsför sig på flera portaler. Konsekvenserna är många; elever blir lurade till dyra och undermåliga lektioner, de riktiga trafikskolorna riskerar att konkurreras ut och köerna till körproven blir allt längre då fler och fler blir underkända och måste göra om provet. Andelen godkända körprov har sjunkit till och klarar teoriprovet. ser positivt på att det håller på att tas fram ett nytt teoriprov som förhoppningsvis omöjliggör organiserat fusk på teoridelen. Men det stoppar inte fusket med körlektionerna. Det har framkommit att vissa personer satt i system att missbruka möjligheten till privat handledning av körelever genom att i praktiken bedriva körskoleverksamhet mot svart betalning. För att försvåra för enskilda att bedriva illegal körskoleverksamhet, föreslår att antalet elever som en enskild privatperson kan handleda minskas från femton till fem. För att tydligare synliggöra skillnaden mellan en legal och en illegal körskola föreslår att det införs en särskild färg på registreringsskyltar för registrerade körskolebilar för att underlätta för polisen att stoppa illegal körskoleverksamhet. vill också införa krav på alkolås på samtliga nya bilar som används i körkortsutbildningen för att säkra trafiknykterheten. Ett krav på alkolås finns redan för den som vill bli medlem i . vill att alla trafikskolor ska följa deras exempel. Regeringen aviserar i budgetpropositionen en utredning av reseavdraget. Det ställer sig positiva till. En övergång till ett avståndsbaserat reseavdragssystem är eftersträvansvärt av främst miljö- och klimatskäl, men även av förenklingsskäl och för att minska det överutnyttjande som förekommer. Dock bör en sådan övergång ske på ett sådant sätt att de som bor där tillgång till kollektivtrafik saknas fortsatt bör ha ett reseavdrag i paritet med dagens. En övergång till ett avståndsbaserat system behöver också ta hänsyn till kollektivtrafikens olika taxesystem för att inte medföra orimliga effekter. vill underlätta livet på lands- och i glesbygden. Vi är väl medvetna om att kollektivtrafiken utanför storstäderna oftast kräver tillgång till bil för att livet ska fungera. Vi vill därför inte tvinga människor att ställa av bilen. vill underlätta och förbättra möjligheterna till arbetspendling genom att höja milersättningen för arbetsresor med ytterligare till per mil. Detta finansieras genom en höjd beloppsgräns för reseavdrag till . Stärk förutsättningarna för den svenska sjöfarten Svensk sjöfart är en mycket viktig näring för utveckling samt konkurrenskraft och har stor betydelse för det svenska transportsystemet. En stark handelsflotta behövs av flera skäl, inte minst för att möjliggöra goda förutsättningar för import och export men också utifrån miljösynpunkt och sjösäkerhet. Genom en stor svenskflaggad handelsflotta kan påverka utformningen av de internationella reglerna för sjöfarten. Enligt Transportstyrelsen transporteras av utrikeshandel, mätt i volym, via sjövägen, vilket innebär transporterat gods. Utöver det transporteras ungefär 30 miljoner passagerare med färja till och från grannländer. Den svenska sjöfartssektorn och alla dess omgivningsföretag sysselsätter ungefär 100 000 personer. vill öka den svenska sjöfartens konkurrenskraft eftersom de svenska vattenvägarna är underutnyttjade, som framför allt järnvägen pressas av ett allt hårdare kapacitetstryck och inte räcker till. Jämfört med vägtransporter innebär dessutom transporter på inre vattenvägar en miljövinst. Ska mer gods gå till sjöss behöver de inre vattenvägarna och infrastrukturen runt dem rustas upp. betalar sjöfarten för underhållet av sina transportleder genom att farledsavgifter betalar för isbrytning. delar branschens oro för detta. Framgent bör man se över hur finansieringen av framför allt isbrytning men även annat farledsunderhåll ska gå till för att främja konkurrensneutralitet för alla transportslag. Den svenska sjöfarten agerar på en global marknad där internationella regler sätter spelreglerna för de svenska rederierna. Den snabba tekniska utvecklingen och ökad globalisering av ekonomi och handel har en betydande påverkan på sjöfarten som näring. har allt fler svenskregistrerade rederier utflaggats. Fram låg antalet svenskflaggade fartyg stabilt kring 250–260, men det har minskat till under 200. Bland annat av dessa skäl tillsatte alliansregeringen en utredning om tonnageskatt 2013. Det har varit en mycket viktig fråga för . Efter en del förseningar infördes detta äntligen . Utmaningarna för svensk sjöfart är stora. Främst handlar det om att näringens kostnader måste minska. Svensk sjöfart ska ges goda villkor och konkurrenskraftiga skatter, avgifter och regellättnader. Detta är väsentligt för att behålla och utöka antalet svenskregistrerade fartyg i . ”En dörr in” kan rederier vara tvungna att vända sig till en rad olika myndigheter, och myndighetskontakten är alltför ofta byråkratisk.