mot · H4023727 · 2017-05-03 00:00:00 — Från patientens perspektiv finns möjligheten att gå till en annan läkare som kanske är beredd att agera som patienten önskar. För att stärka läkarna i deras sjukförsäkringsarbete bör det försäkringsmedicinska beslutsstödet utvecklas och tillsynen av läkarnas och vårdgivarnas arbete med sjukskrivningsfrågor förstärkas. Osakliga avvikelser från det försäkringsmedicinska beslutsstödet kan därmed upptäckas och utredas. Vid upprepade anmärkningar liksom vid rent fusk bör rätten till utfärdande av sjukintyg kunna dras in. föreslår att i nära samarbete med Inspektionen för vård och omsorg får i uppdrag att granska läkares sjukskrivningsbeteende och även möjlighet att dra in rätten att utfärda sjukintyg vid misskötsel. bör det försäkringsmedicinska beslutsstödet utvecklas. satsar på för att stärka läkarnas arbete med sjukskrivningsfrågor. Stärk drivkrafterna att komma tillbaka till arbete Att regler och ersättningsnivåer i sjukförsäkringen påverkar sjukfrånvaron är väl känt i forskningen. Sjukförsäkringssystemet har en långsam avtrappning som medför att ersättningen minskar först vid dag 365 då ersättningsnivån minskar från till av den sjukpenninggrundande inkomsten. Den första karensdagen är det enda och tydliga exemplet på en tidig tröskel in i sjukförsäkringens sjuklönedel. För att stärka incitamenten att komma tillbaka till arbete tidigare än vill stärka drivkrafterna för att komma tillbaka till arbete genom att öka avtrappningen av sjukpenningen och införa en karensdag vid övergången från sjuklön till sjukpenning, dvs. vid dag 15. Dagens regelverk som medger att särskilt allvarliga sjukdomstillstånd kan undantas från nedtrappningen i ersättningsnivåer ska fortsättningsvis gälla. föreslår att en ny karensdag införs vid dag 15. Den ska tillsammans med den första karensdagen utformas som ett karensavdrag. Detta bedöms stärka de offentliga finanserna med ca . föreslår att sjukpenningen ska uppgå till av den sjukpenning-grundande inkomsten från dag av den sjukpenninggrundande inkomsten från dag 365. Detta bedöms stärka de offentliga finanserna med ca 2018 och 2019 samt 2020. Inför en förebyggandegaranti mot psykisk ohälsa Utvärderingar av insatser mot psykisk ohälsa innan och efter sjukskrivning har visat att de behandlingar som sattes in innan sjukskrivning hade god effekt på patientens hälsa, medan de som sattes in efter sjukskrivningen hade begränsad effekt. En rimlig målsättning är att den som har ett jobb och är i behov av förebyggande insatser ska kunna påbörja dessa inom en månad. bör lagstiftningen skärpas vad gäller landstingens ansvar att erbjuda förebyggande insatser för att motverka ohälsa. satsar 2018 och därefter på förebyggande insatser inom området psykisk ohälsa. bör lagstiftningen skärpas vad gäller landstingens ansvar att erbjuda förebyggande insatser för att motverka ohälsa. Stärk anställdas möjligheter att få förebyggande behandling via arbetsgivaren En arbetsgivare kan erbjuda sin personal skatte- och avgiftsfri personalvårdsförmån i form av motion och annan friskvård av enklare slag och mindre värde. Inom ramen för friskvård omfattas ”stresshantering”, enligt . finns också en möjlighet för arbetsgivaren att göra avdrag för kostnader för förebyggande behandling, om arbetsgivaren kan visa att behandlingen syftar till att den anställde ska kunna fortsätta att förvärvsarbeta. Dessa möjligheter bör utvecklas så att anställda och arbetsgivare uppmuntras att agera förebyggande i högre grad. vill se över friskvårdsbidraget för att säkerställa att förebyggande behandling vid psykisk ohälsa medges regelmässigt. föreslår också att får ett särskilt uppdrag att öka informationen om förebyggande insatser mot psykisk ohälsa till arbetsgivare. Stärkt arbetslinje i fler socialförsäkringssystem Många delar av de svenska bidragssystemen har reformerats för att öka drivkrafterna att arbeta och minska risken att människor pressas ut i utanförskap. Tack vare alliansregeringens reformer av social- och arbetslöshetsförsäkringarna har utanförskapet minskat med nästan en fjärdedel. Men mer behöver göras. Först och främst måste vi minska hindren för de som står längst ifrån arbetsmarknaden att få det första jobbet, och de som haft ett jobb ska kunna komma tillbaka. Men det är också viktigt att vi har kontroll på socialförsäkringssystemen för att hejda stora utgiftsökningar. Regler för aktivitetsersättning ska inte leda till utanförskap Antalet unga med aktivitetsersättning, förtidspensionssystemet för dem , har ökat med . har av dem som tidigare haft aktivitetsersättning någon typ av förvärvsinkomst efter Det är en indikation om att unga förtidspensioneras trots arbetsförmåga. En viktig faktor för inflödet av unga i aktivitetsersättningen är att alla ungdomar i grund- och gymnasiesärskola som inte avslutat sin skolgång har automatisk rätt till aktivitetsersättning, utan prövning av arbetsförmåga, vid s.k. förlängd skolgång. Dessa ungdomar tenderar att helt eller delvis bli kvar i förtidspensionssystemet. vill reformera regelverket så att unga människor inte med automatik får förtidspension enbart för att de går i särskola. Som huvudregel bör ungdomar med förlängd skolgång omfattas av det vanliga studiestödssystemet. Förtidspension ska inte vara en rättighet utan beviljas av utifrån behov. föreslår att ersättningsmodellen vid förlängd skolgång reformeras. Förslaget bedöms stärka de offentliga finanserna med ca 2018, 2019 och 2020. Bättre förutsättningar för omställning och ett längre arbetsliv Med en allt tuffare internationell konkurrens och strukturomvandlingar i form av ökad automatisering och digitalisering ökar kraven på omställning på den svenska arbetsmarknaden. Att skapa möjligheter för människor att jobba, lära nytt och vidareutbilda sig blir allt viktigare, oavsett var i livet man befinner sig och även om man har barn, lån eller familj. lever vi allt längre och är allt friskare som äldre. Det gör det naturligt att jobba högre upp i åldrarna, såväl för lönen det ger som för att man trivs på en arbetsplats och för att man känner att man fortsatt kan göra en värdefull insats. Med en åldrande befolkning behöver vi också jobba längre för att kunna finansiera vår gemensamma välfärd. Arbetsmarknaden behöver då anpassas för att ge fler möjlighet att stanna kvar på arbetsplatsen längre. Att människor lever allt längre och friskare liv skapar behov av karriärbyten mitt i livet men innebär också nya möjligheter. Att fler och fler äldre fortsätter att arbeta är resultat av en aktiv politik som behöver förstärkas. Att erfarna medarbetare vill jobba längre ska inte straffa sig – det ska löna sig. Möjligheten att jobba längre bör omfatta så många som möjligt. Stärkta drivkrafter för arbete högre upp i åldrarna, en anpassad arbetsmiljö och en väl fungerande arbetsmarknadspolitik stärker förutsättningarna för ett längre arbetsliv. Nuvarande regering går åt andra hållet och har infört en särskild löneskatt för personer som fyllt . Detta minskar incitamenten till ett längre arbetsliv och riskerar att motverka den goda utveckling vi sett . Lägre skatt på att jobba mer redan från 64 år Att erfarna medarbetare vill jobba längre ska inte straffa sig – det ska löna sig. Möjligheten att jobba längre bör omfatta så många som möjligt. Stärkta drivkrafter för arbete högre upp i åldrarna, en anpassad arbetsmiljö och en väl fungerande arbetsmarknadspolitik stärker förutsättningarna för ett längre arbetsliv. föreslår därför att det redan ska vara lägre skatt för att jobba mer, i stället för från dagens . Vårt förslag innebär att 70 000 64-åringar får sänkt skatt och sysselsättningen beräknas öka med mellan 1 000 och 4 000 personer. När regeringen vill göra det dyrare att anställa personer vill att arbete för äldre ska löna sig än mer. Att jobbskatteavdraget förstärks redan samma kalenderår som man uppnått pensionsåldern stärker drivkrafterna för att stanna kvar på arbetsmarknaden. satsar för att förstärka jobbskatteavdraget för dem som närmar sig pensionsålder. Sänk anställningskostnaderna för äldre Regeringen införde i budgetpropositionen en särskild löneskatt för personer som vid årets ingång har fyllt . Flera remissinstanser, däribland och , anser att förslaget sannolikt kommer att påverka sysselsättningen bland äldre personer negativt. Detta är fel väg att gå. vill sänka anställningskostnaderna för äldre och göra det lättare att jobba även efter 65. Stärkta drivkrafter för arbete högre upp i åldrarna, en anpassad arbetsmiljö och en väl fungerande arbetsmarknadspolitik stärker förutsättningarna för ett längre arbetsliv. satsar på sänkt löneskatt för äldre. Bättre möjligheter att finansiera högre utbildning senare i livet vill skapa en mer flexibel och modern arbetsmarknad där människor har goda möjligheter att byta inriktning och karriär och människor ges flera chanser i livet. Då behöver det bli enklare att skola om sig eller pröva ett nytt jobb. Om fler ska kunna känna sig trygga med att byta arbete eller t.o.m. bransch, även högre upp i åldrarna, behöver förutsättningarna för omställning förbättras. Det måste därför vara möjligt och attraktivt för fler att studera också senare i livet. En person som behöver bygga på sina studier för att antingen kunna ta större ansvar, exempelvis en undersköterska som efter ett antal yrkesår vill vidareutbilda sig till sjuksköterska, eller helt byta spår ska ha förutsättningarna att göra det. Alliansregeringen tog flera steg för att öka möjligheterna till omställning och kompetensutveckling under arbetslivet genom bl.a. ändringar i studiemedelssystemet. Alliansregeringen ändrade också reglerna så att personer med a-kassa ska kunna delta i kortare utbildning med bibehållen ersättning. Men mer kan göras. Därför vill satsa mer på att förbättra möjligheterna att finansiera högre utbildning senare i livet. För att öka möjligheterna att kombinera arbete och studier vill vi att fribeloppet, den inkomst man kan tjäna utan att studiemedlet minskar, höjs från dagens dryga till per kalenderår. Vi vill också att möjligheterna till extra studieveckor för den som fyllt ska utökas och att åldersgränsen för studiemedel höjs till . Slutligen bör möjligheten till tilläggslån för studerande med barn höjas från till . satsar för att förbättra möjligheterna att finansiera högre utbildning senare i livet. är ett av världens mest jämställda länder. Vi har föräldraförsäkring och en väl utbyggd barnomsorg som ger förutsättningar för föräldrar att ta ett stort ansvar för barn och förvärvsarbeta. Svenska kvinnor arbetar i hög grad under småbarnsåren och även männen är föräldralediga. Trots det återstår mycket att göra innan samhället och arbetslivet är jämställt. tjänar kvinnor mindre än män och arbetar deltid i större utsträckning. Kvinnor tar fortsatt ett större ansvar för det oavlönade hushållsarbetet och är i större utsträckning föräldralediga och sjukfrånvarande. Allt detta bidrar till ojämställdhet – i vardagen och i plånboken. Arbete är en hörnsten i ett jämställt samhälle. Alliansregeringens reformer för att förbättra drivkrafterna för arbete och minska utanförskapet har bidragit till ökade förutsättningar för ekonomisk jämställdhet. Det har blivit mer lönsamt för alla att gå från utanförskap till arbete tack vare jobbskatteavdraget. Eftersom förbättringen relativt sett varit som störst för låg- och medelinkomsttagare har drivkrafterna till arbete stärkts mer för kvinnor än för män. vill fortsätta sänka skatten med tyngdpunkt på dem som har låga inkomster, inte minst för att göra det mer lönsamt för kvinnor att arbeta. Kvinnor och män arbetar i genomsnitt lika många timmar , men män ägnar mer tid åt förvärvsarbete och kvinnor ägnar mer tid åt hemarbete. Det mönster som leder till att kvinnor tar större ansvar för hem och barn och arbetar deltid i högre grad än män etableras i stor utsträckning under föräldraledigheten. Kvinnor är föräldralediga längre än män och stannar också oftare än män hemma från arbetet för att vårda sjuka barn. tas av alla föräldrapenningdagar och av all tillfällig föräldrapenning (vab) ut av kvinnor. Även om utvecklingen går åt rätt håll går det alldeles för långsamt. Den största jämställdhetsutmaningen är det låga arbetskraftsdeltagandet och den låga sysselsättningsgraden bland utrikes födda kvinnor. Här behöver betydelsen av föräldraförsäkringens utformning, tillgången till förskola, försörjningsstödets utformning och även normer och attityder ses över. Bättre arbetsmiljö för kvinnor En annan stor jämställdhetsutmaning är kvinnors arbetsrelaterade ohälsa. har kvinnor haft högre sjukfrånvaro än män, och skillnaderna fortsätter att öka. Fler kvinnor än män tvingas lämna arbetslivet på grund av ohälsa, och kvinnor uppger också i högre grad än män att de lider av såväl fysiska som psykiska arbetsrelaterade besvär. Alliansregeringen gav i uppdrag att ta fram kunskap samt att utveckla och genomföra särskilda insatser för att förebygga att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem. Vi vill ge ytterligare resurser för att fortsätta förbättra kvinnors arbetsmiljö – inte minst ser vi behov av att fördjupa arbetet kring psykosocial arbetsmiljö och organisatoriska frågor. öronmärker för att fortsätta arbete med att stärka kvinnors arbetsmiljö. 9 En trygg gemensam välfärd med nolltolerans mot dåliga skolor plan för ett starkare bygger på fler jobb och ansvar för ekonomin. Det är också grunden för att bygga en stark välfärd. När fler jobb skapas och det blir lättare att starta och driva företag kan fler vara med och betala för vår gemensamma välfärd. Fler i arbete är den bästa garanten för en trygg skola, vård och omsorg. En väl fungerande och tillgänglig välfärd är en grundläggande del i ett som håller ihop, där alla ges lika förutsättningar. Den svenska lösningen, med en gemensamt finansierad välfärd som alla medborgare har rätt till och där många olika typer av utförare tillåts bidra, ska värnas. behöver välfärden utvecklas. Sjunkande resultat i skolan, tillgänglighetsproblem i hälso- och sjukvården, kvalitetsbrister inom äldreomsorgen samt utmaningar för äldre att få ekonomin att gå ihop pekar på fortsatta reformbehov. Pensionärernas ekonomi är ett av tre prioriterade reformområden i ekonomiska vårmotion. Det förslag som översiktligt presenterats i kapitel 6 beskrivs därför i detalj i detta kapitel, inklusive offentligfinansiella effekter. För övriga delar av välfärdspolitiken presenteras den övergripande inriktningen på politiken. avser att återkomma med preciserade reformförslag på dessa områden i budgetmotionen . Fortsatta utmaningar för skolan ska vara ett starkt land som håller ihop, och för detta är skolan avgörande. En bra skola är särskilt viktigt för barn som växer upp i utanförskap. För dessa barn är skolan vägen ut ur utanförskap. Därför är nolltolerans mot dåliga skolor en bärande del i plan för ett starkare . Svensk skola står dock inför stora reformbehov. Resultaten har sjunkit . Trots att ett antal betydande reformer har genomförts för att vända utvecklingen visar resultaten från PISA-proven att svenska elever presterat allt sämre. Inom läsförståelse, matematik och naturvetenskap ligger resultaten under OECD-snittet. Ska klara av att konkurrera med höga kunskapsnivåer behöver resultaten i skolan förbättras väsentligt. innebär migrationskrisen att svensk skola är under hård press. sökte över 70 000 barn asyl i . Dessa barn behöver snabbt komma in i den svenska skolan och lära sig svenska. Det underlättar både integrationen och det framtida inträdet på arbetsmarknaden. Figur 18 Andel elever i årskurs nio som inte har godkänt i något av ämnena matematik, engelska, svenska/svenska som andraspråk, 1998–2015 Ingen ska behöva känna oro för att det kompromissas med kunskapskraven och ambitionerna i skolan när det kommer många nya elever och är krävande tider. Kvaliteten i svensk skola ska stärkas. Alla skolor ska vara bra skolor och det ska inte spela någon roll i vilken skola man går. För är det självklart att varje elev, oavsett i vilken skola den går, ska få det stöd som krävs för att nå kunskapsmålen. Det finns dock skolor där inte ens hälften av eleverna klarar kunskapskraven. Där årskurs efter årskurs lämnar skolan och går in i utanförskap. Det är oacceptabelt. vill därför införa nolltolerans mot skolor som inte ger tillräckliga kunskaper. Det innebär ett stärkt statligt ansvar för dåligt fungerande skolor där staten kan besluta om att ta över driften eller lägga ned en skola – oavsett huvudman. I svensk skola ska man lära sig allt det som krävs för att kunna stå på egna ben och komma till sin rätt i det svenska samhället. Det är avgörande för utveckling och styrka att alla människor rustas med kunskaper. Vi ska vara ett land som byggs och konkurrerar med kunskap. Därför är det en tydlig prioritering för att vi inte tänker spara på skolan. I stället föreslår vi omfattande reformer för att fler ska kunna lära sig mer i skolan, för fler och skickligare lärare, en mer tillgänglig förskola samt nolltolerans mot dåliga skolor. Fler ska kunna lära sig mer i den svenska skolan Jämfört med andra länder missar en svensk elev nästan i undervisningstid under grundskoleåren. Snittet för undervisningstid inom när det gäller den obligatoriska delen av skolan är medan svenska elever bara får . mer undervisningstid per dag Internationella studier ger stöd för sambandet mellan utökad undervisningstid och kunskapsresultat. Utökad undervisningstid har haft tydliga positiva effekter för elevernas resultat i matematik i såväl lägre som högre årskurser. Studier som skattat effekterna av utökad undervisningstid på elevernas prestation i visar på en positiv effekt för exempelvis flickor, utrikes födda och elever med svagare socioekonomisk bakgrund. avser att i budgetmotionen 2018 återkomma med förslag om att utöka den generella undervisningstiden med per dag. I och med att detta är en stor reform för det svenska skolväsendet bör utbyggnaden ske i steg och i den takt som ekonomin tillåter. Som ett första steg i att ge svenska elever mer undervisningstid vill utöka skoldagarna med per dag i lågstadiet. Internationell forskning visar att tidiga insatser har störst effekt, och därför bör utökningen av undervisningstiden börja i så tidiga år som möjligt. Mer matematik i högstadiet Svenska elevers matematikresultat i PISA-testet har trendmässigt försämrats sedan undersökningen genomfördes . För att stärka svenska elevers matematikkunskaper behöver matematikundervisningen förstärkas. vill utöka undervisningen med en extra timme matematik på högstadiet . Lovskola och läxhjälp till de som riskerar att halka efter För elever i högstadiet kan extra undervisningstid eller läxhjälp vara avgörande för att komma i kapp studierna i något eller några ämnen. avser att förstärka satsningen på lovskola och införa en skyldighet för kommunerna att erbjuda lovskola från årskurs 6 för alla som riskerar att halka efter. För nyanlända elever bör en försöksverksamhet startas som kombinerar lovskola med sommarkollo. Också läxhjälp bör bli obligatorisk, genom att det införs en skyldighet för kommuner och fristående huvudmän att erbjuda läxhjälp till alla elever från årskurs 4 till 9, för att alla elever ska få goda förutsättningar att lyckas. Förskola för barn i familjer med försörjningsstöd Förskolan har stor betydelse för barns chanser att lyckas senare i livet och en viktig utgångspunkt är därför att förskolan ska vara mer än bara barnomsorg. Dagens förskola bör ha höga ambitioner för att ge barnen pedagogisk utveckling och en god kunskapsmässig grund att stå på inför skolstarten. Förskolans uppgift att lägga grunden inför skolstarten spelar särskilt stor roll för barn som kommer från studieovana hem. Därför bör barn till föräldrar som står utanför arbetsmarknaden få mer tid i förskolan. avser att möjliggöra för alla barn vars föräldrar har fått försörjningsstöd mer än förevarande år att avgiftsfritt gå i förskolan. Prioriterad timplan för nyanlända För nyanlända elever i tonåren blir den totala skolgången ofta för kort för att hinna uppnå målen i alla 17 ämnen. Rektor ska därför ges långtgående befogenheter att för dessa elever prioritera om i timplanen så att målen i första hand nås i de viktigaste basämnena. För att ge nyanlända elever rätt till kunskap och samma chans att nå kunskapsmålen som andra elever vill se över om skolplikten för dessa elever ska kunna förlängas. Nolltolerans mot dåliga skolor vill införa nolltolerans mot skolor som inte ger tillräckliga kunskaper. Det innebär ett stärkt statligt ansvar för dåligt fungerande skolor där staten kan besluta om att ta över driften eller lägga ned en skola – oavsett huvudman. Skolinspektionens granskningar ska ligga till grund för ett kunskapskontrakt där skolan tillsammans med får hjälp att åtgärda bristerna. Skärpta insatser för skolor med fallande kunskapsresultat I de fall skolan inte lyckas genomföra de åtgärder som krävs behövs ett utökat statligt ansvar. vill därför att en skola som trots hjälp inte lyckas lyfta resultaten övergår till statligt huvudmannaskap . Detta gäller oavsett huvudman. Vid behov läggs skolan ner. Det innebär att får en ny enhet som är ansvarig för temporär drift av skolor som tidigare omfattats av åtgärder i ett kunskapskontrakt men inte lyckats förbättra resultaten. Det ska inte heller vara möjligt för ägare till friskolor som tecknar kunskapskontrakt eller ställs under statlig tvångsförvaltning att göra vinstuttag. Fler och skickligare lärare Enligt riskerar det att saknas 70 000 lärare . Om man räknar med den ökade invandringen riskerar det att saknas 6 500 lärare till. En löneutveckling som inte hunnit med den i det övriga samhället, en sjunkande status för yrket och bristfällig kvalitet i utbildningen har lett till ett gradvis sjunkande antal sökande till lärarutbildningen. Högre lön för skickliga lärare Skickliga lärare ska ha bra betalt, och lärare ska känna sig trygga med att de riktade lönehöjningar som görs ska fortsätta att gälla. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs även möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. Alliansregeringen införde därför karriärlärartjänster, och målet var att fler än var femte lärare med pedagogisk högskoleexamen skulle få möjlighet till en förstelärartjänst. Regeringen har stoppat den utbyggnaden. Det är beklagligt. I stället behöver karriärlärarsystemet fortsätta att byggas ut. vill att höjningen av lärarlönerna med ska ligga kvar som vi i budgetmotionen avser att bygga ut karriärtjänstsystemet och utöka satsningen på fler förstelärare i utanförskapsområden. Stärk lärarutbildningen och utöka undervisningstiden En nyckel till att få fler skickliga lärare är att höja kvaliteten på lärarutbildningen. Vi vill modernisera lärarutbildningen för att öka lärarkompetensen ytterligare. Vi vill ge ett nytt uppdrag till () att utreda hur specialpedagogik och svenska som andraspråk kan ingå som obligatoriska delar av utbildningen. Kvaliteten på lärarutbildningen bör höjas genom att man inför lämplighetstest eller antagningsprov. Över tid har den lärarledda undervisningstiden på lärarutbildningen minskat. hade lärarstudenterna i snitt lärarledd undervisningstid . har över hälften av lärarstudenterna lärarledd undervisning . Det är inte tillräckligt. avser att utöka lärarstudenternas undervisningstid avsevärt, . Avlastning för att få mer tid till undervisning och förberedelser Internationella undersökningar visar att svenska lärare använder mindre andel av sin tid till undervisning jämfört med lärare i andra länder. pekar på att svenska lärare lägger på administration och uppgifter relaterade till ordning och omsorg. Det handlar exempelvis om att iordningställa lokaler, behandla ledighetsansökningar, agera rastvakt och övervaka omklädningsrum. Detta är tid som skulle kunna användas till lärande, förbereda lektioner och till att ge stöd åt dem som behöver det mest. För att ge lärare mer tid för att fokusera på undervisningen bör antalet lärarassistenter i skolan öka.