ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5023505 · 2017-10-05 00:00:00 — Ändringar av Allmänna arvsfondens bestämmelser ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda ändringar i bestämmelserna i den lag som styr Allmänna arvsfondens utdelning, och detta tillkännager för regeringen. Allmänna arvsfonden har tillkommit för att ta hand om kvarlåtenskap efter personer utan nära släktingar och som inte har skrivit testamente. Medel efter personer som inte har arvingar närmare än kusiner skall tillfalla Allmänna arvsfonden. Fondens medel delas sedan ut till behjärtansvärda ändamål. Det kan vara att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder, en verksamhet som har ett viktigt syfte. Inte minst viktigt är stöd till verksamhet i alkohol- och drogförebyggande syfte. Även stöd till idrottsverksamhet för ungdomar är viktigt, liksom annan ideell föreningsverksamhet för ungdomar. Det är viktigt att denna stödjande verksamhet riktas till lokal nivå. Så är i de flesta fall också inriktningen i fondens verksamhet. Det tas däremot inte hänsyn till vilket lokalt område pengarna som flyter in till Allmänna arvsfonden kommer ifrån. Det kan t.ex. vara så att mycket pengar som flyter in från ett visst lokalt område sedan delas ut i ett helt annat lokalt område. I många fall där det finns dödsbon som inte har lagliga arvingar skrivs testamente. I sådana fall är det vanligt att testamentsmottagarna är ideella ungdomsorganisationer eller annan verksamhet i det egna lokala området eller hemorten. Ofta finns ett lokalt solidaritetstänkande med den egna bygden i dessa fall. Det är därför inte orimligt att Allmänna arvsfonden också i sin verksamhet tar hänsyn till varifrån pengarna kommer och riktar dem tillbaka till samma lokala område. Allmänna arvsfonden har skyldighet att också regelbundet redovisa sin verksamhet. Någon redovisning av hur stödet faller ut geografiskt i förhållande till hur medlem inkommer till Allmänna arvsfonden finns inte. Några regler om fördelning enligt den principen som har beskrivits ovan finns inte. Detta är en stor brist. Det är rimligt att en del av de inkomna medlen som flyter in till Allmänna arvsfonden också återgår till donatorns hemlän varifrån pengarna kommer. Förslagsvis borde av medlen få stanna i det närområde varifrån exempelvis en kvarlåtenskap hämtats. Vi föreslår att reglerna för Allmänna arvsfonden ändras så att av till fonden inkomna medel återgår till donators hem- eller grannkommuner för samma ändamål som i övrigt stadgas för fonden. Regeringen bör återkomma till med en sådan lagändring. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. i (C)
mot · H5023506 · 2017-10-05 00:00:00 — Den svenska motorhobbyn och det rullande kulturarvet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i samverkan med andra myndigheter ett brett uppdrag att se över regelverket för ombyggda och amatörbyggda fordon, syftande till att ta bort onödigt regelkrångel, samt att utifrån gällande lagstiftning se över hur regelverket kan göras enklare och tydligare, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utifrån uppdraget i yrkande 1 utreda vilka lagändringar som bör göras för att det ska bli enklare att bygga och bygga om fordon och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning syftande till att göra framförande av motorcyklar tillverkade , med en maximal cylindervolym , lagligt för förare som innehar B-körkort och tillkännager detta för regeringen. Den svenska motorhobbyn har en rik tradition och spänner över många olika inriktningar. Vissa äger och vårdar ett dyrbart veteranfordon, medan andra låter fantasin, fysikens lagar och den egna skickligheten sätta gränserna för hur en bil eller motorcykel kan se ut. Förutom att vara en stimulerande hobby för många, kan fordonsrenoveringar och specialbyggen vara en framtidsbransch i delar av landet där jobben blir färre. Lagstiftaren bör vara vaksam på hur regelverket ser ut när någon vill bygga om ett fordon, eller bygga ett nytt från grunden, så att inte onödiga hinder förekommer. Ett ökat intresse för miljövänliga fordon, som ombyggnadskomponenter för eldrift tillgängliggörs i allt större utsträckning, motiverar ett särskilt fokus på sådana slags ombyggnadsprojekt där fordonsbyggaren vill ersätta förbränningsmotorn med elmotor/-motorer. Uppdraget i punkt 1 bör ske i nära samverkan med civilsamhällets organisationer, t.ex. SFRO och MHRF, och syfta till att göra regelverket enklare och tydligare, så att fordonsbyggare lätt kan förstå vad som kan bli godkänt och vad som inte kan det. Det är viktigt för trafiksäkerheten att byggen och ombyggen har en säker konstruktion och inte utsätter förare, passagerare och omgivning för fara. Den aspekten måste beaktas i uppdraget. Punkten 3 avser det som kallades lättviktare. Fordonstypen hade stor betydelse för mobiliteten på främst landsbygden och bidrog till både nytta och nöje. Ett minskande antal finns kvar i trafik, men fordonstypen är en intressant del av det motorhistoriska kulturarvet. Fordonstypen är med dagens mått mätt opraktisk för vardagligt bruk, men skulle vara ett praktiskt hobbyfordon för många i och med sin ringa storlek. För att fler ska vilja ta ansvaret för bevarande av dessa fordon borde reglerna för vem som får köra dem ändras. Med dagens lagstiftning krävs motorcykelkörkort, vilket måste anses vara ett oproportionerligt starkt krav. Moderna motorcyklar kan vara mycket motorstarka och kräver mycket av sin förare för att kunna framföras på ett säkert sätt. För lättviktarna är saken väsensskild. Det är rimligt att förare avkrävs någon form av trafikutbildning för att få framföra lättviktare i allmän trafik, men det borde räcka med de kunskaper man har genom sitt B-körkort.
mot · H5023507 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra Systembolagets roll och tillkännager detta för regeringen. har en tradition av en strikt och ansvarsfull alkoholpolitik. En komponent i alkoholpolitiken har varit Systembolagets monopol på försäljning av alkoholdrycker. I praktiken har detta monopol förlorat en stor del av sin mening i och med EU-medlemskapet och mer liberala införselregler. Det är fullt lagligt att beställa alkoholdrycker från nätbutiker, så länge svenska alkoholskatter betalas. Intresset för mat och dryck av hög kvalitet blir allt större i vårt land. Vi har en stolt tradition att falla tillbaka på när det gäller produktion av livsmedel och har drycker blivit en allt viktigare del i detta. Svenska tillverkare vill kunna sälja sina produkter på gårdarna, men det finns en oro att detta inte är förenligt med den svenska statens undantag från europeisk rätt vad beträffar alkoholmonopolet. Dagens förbud för privata företag att sälja alkoholhaltiga drycker är ett hinder för nya idéer om hur svenskarnas intresse för mat och dryck kan utvecklas. Systembolagets roll bör förändras till att bli ett tillstånds- och kontrollorgan för försäljningen av alkoholhaltiga drycker i , men själva försäljningen kan ske genom privata företag. Den som vill öppna en vinbutik ska kunna söka tillstånd till detta av Systembolaget som också kan erbjuda utbildning och rådgivning vad beträffar de regler som gäller för försäljning av alkoholdrycker. Det bör utredas om detta kan göras inom ramen för våra övergripande alkoholpolitiska mål. Företagare och anställda i privata företag är varken bättre eller sämre på att följa lagen än anställda på myndigheter eller i statliga monopolföretag, men att separera ut tillsynen från utförandet är en åtgärd som kan stärka kvaliteten i arbetet med att tillhandahålla dryckerna i enlighet med lagen. Risken att förlora sitt tillstånd för alkoholförsäljning gör också företagens incitament att följa lagen mycket starka.
mot · H5023508 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utarbeta ett system för regionalt differentierade arbetsgivaravgifter och tillkännager detta för regeringen. I vårt västra grannland finns ett väl fungerande system för regionalt differentierade arbetsgivaravgifter. Syftet är att ge alla delar av landet rättvisa konkurrensförutsättningar. Det ska vara möjligt att på någorlunda likvärdiga villkor bedriva företag i glest befolkade fylken i norr som i mer tätbefolkade områden nära de stora marknaderna kring större städer som i södra delen av landet. För kommuner och fylken långt från de större städerna ger de nedsatta arbetsgivaravgifterna bättre förutsättningar att erbjuda medborgare och företag en bra service. Det attraherar fler att bosätta sig i dessa bygder. De nedsatta arbetsgivaravgifterna gäller generellt, för såväl det privata näringslivet som för offentlig sektor. Systemet har godkänts av EU. De geografiskt differentierade arbetsgivaravgifterna är ett mycket kraftfullt verktyg inom den norska distriktspolitiken. Professor vid Norsk Senter for Bygdeforskning i , som även studerat svensk regionalpolitik, understryker att detta är ett effektivt och obyråkratiskt verktyg för att ta hela landet i bruk. Ett verktyg som dessutom är lätt att införa i . Det är dags att göra verkstad av de goda idéerna för att vi även på vår sida av Kölen ska ta hela landet i bruk. Per Åsling (C)
mot · H5023509 · 2017-10-05 00:00:00 — Skydda den värdefulla åkermarken ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skydda den värdefulla åkermarken och tillkännager detta för regeringen. exploateras för både bebyggelse, infrastruktur och industribyggnation. har antalet tätorter såväl som tätorternas invånarantal ökat markant. Detta har inneburit en expansion av tätorternas yta, vilket har lett till att tagits ur bruk för att istället bebyggas. Bara minskade arealen i med 2 700 ha till förmån för nybyggnation och utbyggnad av bostäder. är ett av de länder med mest asfalterad yta per invånare, vilket innebär att det finns gott om utrymme för förtätning. I MB 3 kap. 4 § beskrivs jordbrukets betydelse och vilken hänsyn som bör tas till vid bebyggelse: Brukningsvärd jordbruksmark får tas i anspråk för bebyggelse eller anläggningar endast om det behövs för att tillgodose väsentliga samhällsintressen och detta behov inte kan tillgodoses på ett från allmän synpunkt tillfredsställande sätt genom att annan mark tas i anspråk. (MB 1998:808) Det finns alltså ett skydd i lag, men det är i tillämpningen det brister. presenterade 2013 en analys av hur svensk exploaterats –2010, och konstaterar att exploateringen av ökat jämfört med perioden –2005. I rapporten påpekas att av svenska kommuner har en plan för hur kommunens ska bevaras, samt att det saknas korrelation mellan förekomst av åkermarkspolicy och andel i kommunen. I rapporten lyfter författarna en oro för att hållbarheten i resursbevarandet underordnas mer kortsiktiga ekonomiska värden. I en annan av rapporter från utvärderas tillämpningen av lagstiftningen som reglerar när tas i anspråk för byggnation. Kommunernas översiktsplaner har granskats, och skribenterna konstaterar att jordbruksmark ofta exploateras utan de avvägningar och beslutsunderlag som lagen kräver. Även här lyfts en oro över att lagstiftningens långsiktiga perspektiv på resurshushållning får stå tillbaka för externa intressenters efterfrågan på mark för byggnation. Slutsatsen som kan dras är att för att åkermarken ska bevaras och exploateringen ska minska så måste skyddet av åkermarken stärkas. Dels måste kraven på beslutsunderlag stärkas och definitionen och motiveringen av vad som utgör ett väsentligt samhällsintresse måste tydliggöras, därför bör regeringen tillsätta en utredning som tittar på hur kommuner definierar väsentligt samhällsintresse och vilka eventuella förändringar och förtydligande som behöver göras för att tillämpningen ska fundera. Dessutom bör regeringen ge i några utvalda län, däribland , i uppdrag att med stöd av berörda myndigheter såsom , , och kraftsamla kommuner och andra aktörer för att hitta fungerande metoder för att långsiktigt bevara den värdefulla åkermarken. presenterade Miljömålsberedningen ett delbetänkande kring hållbar användning av jordbruksmark, där man bland annat konstaterar att det är mycket viktigt att bevara jordbruksmarken och skapa förutsättningar för ett konkurrenskraftigt jordbruk. Det är således viktigt att regeringen arbetar vidare med förslagen i delbetänkandet, för att begränsa storskalig exploatering av värdefull .
mot · H5023510 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vård av och omsorg om människor med missbruksproblem och tillkännager detta för regeringen. I den svenska drog- och alkoholpolitiken har länge förbudstanken varit den rådande. Tanken har varit att göra droger och alkohol mycket svårtillgängliga och på så vis minska konsumtionen hos medborgarna. Intentionen har varit god då det är viktigt att motarbeta de problem som missbruk för med sig, både för samhället och för den enskilda människan. Statistiken visar dock på dystra siffror. Överanvändandet av alkohol och droger är stadigt högt och dödstalen är höga vid internationella jämförelser. I delar av världen testar man nu om skademinimering som utgångspunkt kan vara en mer framgångsrik väg för att minska skadorna av missbruk. Det borde utredas hur en skademinimeringsprincip i den svenska alkohol-, tobaks- och narkotikapolitiken skulle kunna se ut samt vilka konsekvenser det skulle kunna få. En skademinimeringsprincip skulle kunna leda till förändrade livsförutsättningar för hundratusentals människor och möjliggöra ett bättre användande av vård- och polisresurser. Det skulle dock kräva att principen om skademinimering användes i vård i rehabilitering och i upplysning. Lika naturligt är att det är evidensbaserad kunskap som används och inte generella uppfattningar som är förhärskande. Beprövade metoder och faktabaserade resultat måste vara vägledande i en skademinimeringsprincip.
mot · H5023512 · 2017-10-05 00:00:00 — Barn som utsätts för våld i hemmet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en särskild bestämmelse i om misshandel mot barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att barn som har bevittnat våld ska få en starkare rättslig ställning och erkännas som brottsoffer och målsägande och tillkännager detta för regeringen. Enligt har barn rätt till skydd från alla former av fysiskt eller psykiskt våld, skada eller övergrepp, vanvård eller försumlig behandling, misshandel eller utnyttjande, innefattande sexuella övergrepp. Detta innefattar också att bevittna våld i nära relationer. är även tydlig med att staten ska vidta alla lämpliga åtgärder för att skydda varje barn mot alla former av våld och övergrepp. har uppmärksammat oss på luckor i det rättsliga skyddet för barn som utsätts för våld i hemmet. Vi har ett agaförbud i . Det innefattar fler former av våld än vad de straffrättsliga bestämmelserna för misshandel i gör. Det i sin tur innebär att det straffrättsliga skyddet för barn som utsätts för våld enbart innefattar sådana former av våld som skulle innebära straffbarhet om de riktades till en vuxen person. Det innebär att vissa former av barnaga inte är kriminaliserad, men ändå otillåten. Det är inte heller ett särskilt brott att låta barn bevittna våld i hemmet enligt svensk lag. Detta trots att forskning visar att effekterna för barnet kan vara desamma som att utsättas för direkt våld. Barn som bevittnat våld mellan närstående har i inte en straffrättslig status som målsägande. Enligt brottsskadelagen och socialtjänstlagen har barn som bevittnat våld i hemmet rätt till ökat stöd. Dessa barn kan i vissa fall ha rätt till brottsskadeersättning men är fortfarande inte erkända som brottsoffer fullt ut. som går ökar andelen barn som blir misshandlade. anmäldes sammantaget 20 800 misshandelsbrott mot barn. Det motsvarar av alla anmälda misshandelsbrott. Kommittén mot barnmisshandel räknar med att av alla barn i bevittnat våld i hemmet och upplevt det ofta. Det är få barn som får upprättelse och få föräldrar som döms. Det verkar som om våld mot barn i hemmet är ett bortprioriterat område i polisens och åklagarnas verksamhet. Alla former av våld mot barn ska vara förbjudet enligt lag och straffbart. En sådan straffrättslig bestämmelse stämmer överens med och barnrättskommitténs uttalanden. Gällande påföljder av begångna brott ska barnets bästa vara vägledande med möjlighet att döma till rehabilitering och stöd i alternativa uppfostringsmetoder istället för fängelse. Barn som bevittnat våld ska erbjudas ett eget ombud som ska bevaka barnets intressen och tillse att barnet får information och möjlighet att uttrycka sina åsikter oavsett föräldrarnas åsikter. Det är orimligt att barnets bästa och barnets rätt att uttrycka sina åsikter är avhängigt förälderns vilja, särskilt då föräldern har egna intressen i saken. i (C)
mot · H5023513 · 2017-10-05 00:00:00 — Möjligheten att dela kommunalskatten mellan flera kommuner ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att dela kommunalskatten mellan flera kommuner och tillkännager detta för regeringen. Urbaniseringen leder till att många människor flyttar från turist- och landsbygdskommunen till storstadsregioner för högre studier och arbete. I många turist- och landsbygdskommuner finns därför en negativ befolkningsutveckling som leder till ett lägre skatteunderlag. I dessa kommuner finns också många delårsboende som spenderar och semestrar där, som de bor, arbetar och betalar skatt i en annan kommun. Denna struktur skapar utmaningar för turist- och landsbygdskommuner vars skatteintäkter inte matchar det faktiska befolkningsunderlaget. Den ökade rörligheten är bra. Det blir allt vanligare att människor växer upp i en kommun, bor och arbetar i en annan kommun samt spenderar och semestrar i en tredje kommun. Det tar inte dagens skatteutjämningssystem hänsyn till och skapar en orättvis fördelning som missgynnar turist- och landsbygdskommuner. Det påverkar även respektive region och landsting. Ett förslag för en rättvisare skattefördelning är att ge människor själva möjlighet att fördela hur stor andel av skatten som ska gå till de kommuner man har en koppling till. Det kan t.ex. vara kommunen man är uppväxt i, har bott i, bor i eller äger en fastighet i. Människor har ofta ett starkt band till både kommunen man är uppväxt i och den där de har sitt fritidshus eller näringsfastighet och vill se en positiv utveckling även där. För dessa turist- och landsbygdskommuner skulle ökat skatteunderlag leda till bättre service och infrastruktur som är mer anpassad till det faktiska befolkningsunderlaget.
mot · H5023514 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för ytterligare investeringar i i och tillkännager detta för regeringen. E4 efter är en viktig trafiklänk för hela . En utbyggnad är viktig för tillväxt och företagande men även generellt för pendlingsmöjligheter och för invånarna. Det finns tyvärr fortfarande sträckor där det enbart är tre körfält, så kallad 2+1-väg. Detta stoppar upp trafikflödet, ökar olycksrisken och attraktionskraften för hela . är en viktig trafiklänk där det finns mellan och som fortfarande saknar motorväg, lika så genom kommun som ansluter till . Förbättringar har gjorts på i , då specifikt mellan och där det nu finns motorväg/mötesfri 2+2-väg. Därför är det naturligtvis viktigt att förbättringar sker på tidigare nämnda sträckor så de kommer upp i samma goda standard som den senare nämnda sträckan så att vi skapar en livsnerv från till norra.
mot · H5023515 · 2017-10-05 00:00:00 — Försök inom medicinsk forskning ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn kring den etiska bedömningen för djurförsök inom medicinsk forskning och tillkännager detta för regeringen. I har vi en lång tradition av att värna djurs välbefinnande och djurplågeri är något som de allra flesta ser allvarligt på. Detta är i grunden mycket bra och det är i denna anda politiken kommit att utformas kring djurförsök. Man vill djuren väl och strävan är att djurförsöken ska bli färre och att man ska gå över till andra metoder när detta är möjligt. Försöksdjur är dock i många fall helt nödvändiga för medicinsk forskning, men svenska regler ställer ibland högre krav på forskning med försöksdjur än forskning på människor. I får man exempelvis inte injicera möss i huden på samma sätt som man gör på människor vid tuberkulintestet, vilket görs för att testa om en individ har ett antikroppssvar mot tuberkelbacillen. Det är också svårt att få tillstånd för studier av många kroniska sjukdomar då dessa sjukdomar anses innebära för stort lidande. Djurförsök måste dock föregå experiment på människa och det finns en oroande tendens att man inte gör dessa försök på försöksdjur vilket ju kan leda till att försöken istället görs på människor. Förutom att forskningen ur ett mänskligt perspektiv blir sämre utan möjlighet till djurförsök riskerar vi också att tvinga ut forskningen från till andra delar av världen. Teknikutvecklingen såväl som den medicinska utvecklingen går i en rasande takt och lägger vi betydligt mer långtgående krav på forskningen i kommer den att flytta någon annanstans. Det finns uppenbara skäl att göra ett omtag i den etiska diskussionen kring djurförsök. En bättre balans behöver hittas mellan medicinsk nytta och försöksdjurens lidande.
mot · H5023516 · 2017-10-05 00:00:00 — En nyanserad syn på glyfosat ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i EU ska framhärda en vetenskaplig syn på glyfosat och tillkännager detta för regeringen. Oavsett vilken fråga man diskuterar så är det viktigt att ha hela bilden (the big picture) när man ska ta ställning för eller emot något. I den politiska debatten fastnar man ofta i detaljer utan att se helheten. Detta gäller inte minst diskussionen om syntetiska kemikalier där man ofta pekar på och förstorar eventuella risker, men utan att väga in nyttan. Förordar man t.ex. totalförbud för vissa kemikalier så är det högst relevant vilka alternativen är eller vilken nytta mänskligheten går miste om. Ämnet glyfosat är det vanligast förekommande verksamma ämnet i herbicider. Genom ryktesspridning och politisering har växtskyddsmedel som innehåller glyfosat, till exempel Roundup, kommit att få dåligt rykte. Bland annat tar sig detta uttryck i att media skriver larmartiklar om hur substansen återfinns i livsmedel, trots att det är i bagatellartade koncentrationer, långt under gränsvärdena. I några europeiska länder har det gått så långt att man driver på för ett totalförbud i hela EU, trots att glyfosat tjänat jordbruket väl . Glyfosat är verksamt genom att det hämmar ett enzym i växter som gör att de inte kan bilda nödvändiga aminosyror, varpå de dör. Den syntesväg (syntes av aminosyror/proteiner) som glyfosat inhiberar i växter finns inte hos människor eller någon organism som tillhör djurriket, varvid användning av glyfosat inte utgör någon hälsorisk för människor eller djur. När man pratar om ett ämnes giftighet kan man inte bortse från dosen. EFSA har t.ex. kommit fram till att normal användning inte leder till skadliga nivåer. Påståenden om autism, cancer och diverse andra åkommor har förövrigt aldrig kunnat beläggas vetenskapligt. Den lagstiftning som reglerar utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (förordning (EG) 1107/2009) säkerställer att de växtskyddsmedel som erhåller ett godkännande inte har några skadliga effekter på människors eller djurs hälsa eller har några oacceptabla effekter på miljön. Produkter som innehåller glyfosat har godkänts efter gedigen, vetenskaplig, riskbedömning i enlighet med befintlig lagstiftning. I och med att det finns ett antal produkter som innehåller glyfosat på såväl den svenska som den europeiska marknaden, kan glyfosat inte anses vara skadliga för människor, djur eller för miljön under förutsättning att de används i enlighet med produktgodkännandet. Detsamma gäller för övrigt alla växtskyddsmedel som godkänts och som finns på marknaden. Jag anser att politiken behöver hantera vetenskapliga frågor med respekt och lämna populism därhän. Regeringen bör i EU-sammanhang framhärda en vetenskaplig syn på glyfosat som man riktar kritik mot länder som ägnar sig åt populism och pseudovetenskap. Detta bör ge regeringen tillkänna.