mot · H5023681 · 2017-10-05 00:00:00 — Förstärkt och tidigarelagt jobbskatteavdrag för äldre som arbetar förutses betydande pensionsavgångar både i välfärden och i privat sektor. finns det en stor efterfrågan på kompetenta och erfarna medarbetare. Kan fler av de som närmar sig pensionen förmås att arbeta längre minskar bristen på arbetskraft på kort sikt som välfärdens finansiering stärks också på när fler arbetar längre. För att åstadkomma detta vill förstärka det förhöjda jobbskatteavdraget för äldre ytterligare. En person som tjänar får i sänkt skatt . Personer som tjänar eller mer får i sänkt skatt. Förändringen blir ännu större för de 64-åringar som får ta del av det förhöjda jobbskatteavdraget för äldre. Tabell 7 Skattesänkning till följd av det förhöjda Källa: dnr 2017:1357. Dessutom ska detta avdrag gälla redan . På så sätt kommer den ökade lönsamheten av att fortsätta att arbeta att märkas redan innan 65 då många väljer att gå i pension. Utvärderingar av det nuvarande jobbskatteavdraget för äldre visar på betydande jobbeffekter av reformen, och en förstärkning kan också förväntas ge goda effekter. satsar på att förstärka det förhöjda jobbskatteavdraget och att sänka gränsen för när nedsättningen ska gälla till det året personen fyller . Förbättrad omställning och matchning på arbetsmarknaden Vi lever i med stora förändringar på arbetsmarknaden. Den snabba tekniska utvecklingen med digitalisering och automatisering gör att gamla kunskaper snabbt blir föråldrade. Det gör att vi måste vara beredda att lära om och lära nytt under hela arbetslivet. Dagens system där vi skaffar oss en utbildning som ska räcka till pensionen passar inte i en snabb föränderlig omvärld. Att vi lever allt längre förstärker kraven på att kunna ställa om. vill skapa förutsättningar för en modern arbetsmarknad där människor kan yrkesväxla, men också att bygga på sin kompetens för att få behålla sitt jobb eller avancera och göra karriär. För att öka rörligheten och underlätta för fler att få jobb bör även det arbetsrättsliga skyddet moderniseras. Trygghet på framtidens arbetsmarknad avgörs mer och i allt högre grad av vilken kompetens du har än av hur länge du varit anställd. Med fler som vågar ställa om och byta jobb eller karriär får vi en bättre fungerande arbetsmarknad – där fler kommer till sin rätt. Bygg och inför valfrihet i vuxenutbildningen Både för dem som saknar en fullständig utbildning och för dem som vill byta yrke eller inriktning spelar den kommunala vuxenutbildningen en viktig roll. Det är nu av största vikt att satsningarna byggs ut i planerad takt och att det säkerställs att utbildningarnas innehåll anpassas till de behov som finns. Särskilt kan utbildningsinnehållet behöva anpassas med anledning av det stora antalet nyanlända som behöver komplettera sin yrkesutbildning för att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. För att möta de krav som ett globaliserat kunskapssamhälle ställer och förbättra matchningen på arbetsmarknaden måste en modern vuxenutbildning vara mer efterfrågestyrd än . Individens och näringslivets utbildningsbehov förändras snabbt, och anpassningar till denna efterfrågan behöver ske. En ökad mångfald av utbildningsanordnare bidrar såväl till en kvalitetshöjande konkurrens som till en ökad utbudsbredd – både avseende innehåll och form. Det ger individen bättre möjligheter att studera mer anpassat utifrån såväl sina behov som utifrån yrkeslivet. vill därför att en valfrihetsreform genomförs i vuxenutbildningen där den studerande fritt ska få välja att läsa inom eller annan regi. En nationell studie- och jobbrådgivning för ökad rörlighet Att karriärväxla mitt i livet är ett stort beslut som kan kräva att individen får stöd för att våga ta steget och fatta ett välinformerat beslut. finns emellertid få möjligheter att få rådgivning om jobb och studier för dem som har ett arbete. Även andra kan behöva ett bättre stöd för att i högre utsträckning fatta beslut om utbildningsval utifrån arbetsmarknadens behov, såsom ungdomar. För att underlätta rörligheten och matchningen på arbetsmarknaden vill därför införa en nationell studie- och jobbrådgivning. Det skulle kunna utformas som en digital plattform där individen kan söka både jobb och utbildning samt få information om i vilken grad olika utbildningar leder till jobb. Plattformen kan kombineras med rådgivning, till exempel via chatt eller över telefon. satsar på en nationell studie- och jobbrådgivning. satsar –2020 på en nationell studie- och jobbrådgivning för ökad rörlighet. Bättre möjligheter att finansiera högre utbildning senare i livet Om fler ska kunna känna sig trygga med att byta arbete eller bransch, även högre upp i åldrarna, behöver förutsättningarna för att finansiera studier senare i livet förbättras. För att öka möjligheterna att kombinera arbete och studier föreslår att fribeloppet, den inkomst man kan tjäna utan att studiemedlet minskar, höjs från dagens dryga till per kalenderår. Vi vill också att möjligheterna till extra studieveckor för den som fyllt ska utökas och att åldersgränsen för studiemedel höjs till . Slutligen bör möjligheten till tilläggslån för studerande med barn höjas från till . satsar för att förbättra möjligheterna att finansiera högre utbildning senare i livet. Anställningsskyddet har en viktig roll i fråga om att skydda människor från godtyckliga uppsägningar, vilket bidrar till trygghet för arbetstagaren. kan ett alltför strikt anställningsskydd försvåra inträdet på arbetsmarknaden. Framför allt får unga och utrikes födda svårare att få ett första jobb. För att underlätta för dessa grupper att komma in på arbetsmarknaden och få sitt första jobb vill förlänga tiden för provanställning från . Många företag upplever också att turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd utgör ett hinder för att anställa och behålla rätt kompetens. Studier av turordningsreglerna ger stöd för att rörligheten och produktiviteten minskar och att sjukskrivningarna ökar. studier ger också belägg för att sysselsättningen påverkas. För att förbättra rörligheten och matchningen på arbetsmarknaden och ge fler möjlighet att få ett arbete bör turordningsreglerna reformeras. förordar turordningsregler som i högre grad är baserade på kompetens. En turordning som i högre grad är baserad på kompetens gör det möjligt för arbetsgivare att behålla dem som är bäst lämpade för arbetsuppgifterna, vilket stärker företagens konkurrenskraft. Rätten till återanställning är nära kopplad till regelverket om turordning. Vid en förändring av turordningsreglerna bör därför även rätten till återanställning ses över. f. En sjukförsäkring som stödjer återgång till arbete Långvarig sjukfrånvaro leder till att kontakten med arbetsgemenskapen bryts och privatekonomin försämras. Utanförskapet är både ekonomiskt och socialt. Effekterna kan också vara stora i nästa generation: Barn till föräldrar som är långtidssjukskrivna tenderar att själva bli sjukskrivna i större grad än andra. För är det därför självklart att samhällets insatser ska inriktas på att hjälpa människor tillbaka till arbetslivet. Den som är sjuk eller skadad och inte kan arbeta ska självklart ha rätt till ersättning, vård och rehabilitering. Men den som har eller får tillbaka sin arbetsförmåga måste alltid få stöd och hjälp att komma tillbaka i arbete. Människor reagerar på incitament och påverkas av attityder. Detta gäller även inom sjukförsäkringen och är en central utgångspunkt i våra förslag till reformer av dagens system. Inom sjukförsäkringen finns en rad huvudaktörer. Den försäkrade, läkaren, arbetsgivaren och handläggaren på . Alla förändringar som föreslås kommer att ha påverkan på hur incitamenten hos dessa aktörer förändras. Det centrala måste därför vara att ta fram reformförslag som påverkar incitamenten på ett sådant sätt att systemet uppmuntrar samtliga aktörer att agera i enlighet med grundprincipen – att hjälpa individer tillbaka till arbetslivet. Inrätta en särskild rehabiliteringskedja för lättare psykiska diagnoser Psykiatriska diagnoser är den vanligaste sjukskrivningsorsaken. För att motverka en utveckling mot allt fler och allt längre sjukfall i psykiska diagnoser bör stödet vid psykisk ohälsa förbättras. Den nuvarande rehabiliteringskedjan utformades då dessa diagnoser var mindre vanliga och är därför bättre anpassad för andra sjukdomstillstånd. Arbetsförmågan prövas mot andra arbetsuppgifter först vid dag 90 och mot hela arbetsmarknaden vid dag 180. Vid psykisk ohälsa är det stor risk att långvarig sjukskrivning i hemmet inte förbättrar sjukdomstillståndet, utan viss aktivitet kan ge bättre resultat. Att vänta innan någon prövning görs av huruvida andra arbetsuppgifter kan utföras hos arbetsgivaren är därför inte ändamålsenligt. Det är inte heller rimligt att vänta innan man lyfter frågan om personen överhuvudtaget ska arbeta kvar på sin nuvarande arbetsplats. föreslår därför att en särskild rehabiliteringskedja införs för vissa lättare psykiska diagnoser. Syftet är att tidigare skapa förutsättningar för rehabilitering och återgång till arbete och skapa fler vägar tillbaka till jobb. För den som inte har fått en särskild rehabiliteringsplan ska prövning av arbetsförmåga mot andra arbetsuppgifter eller annan arbetsplats hos arbetsgivaren ske dag 45 i stället för dag 90, och prövning av arbetsförmåga mot hela arbetsmarknaden ska ske dag 90 i stället för dag 180. Ett särskilt omställningsspår skapas hos Arbetsförmedlingen, dess ersättare, för att erbjuda stöd till byte av arbetsplats eller arbetsgivare. insatser för denna grupp ska utföras av erfarna handläggare specialiserade på psykisk ohälsa och samarbetet med Arbetsförmedlingen, dess ersättare, ska stärkas. föreslår att en särskild rehabiliteringskedja införs för lättare psykiska diagnoser. satsar på och på Arbetsförmedlingen, dess ersättare, för inrättande av den nya rehabiliteringskedjan. Stärk dagens rehabiliteringskedja med tidsgränser och regelbunden uppföljning Forskningen visar att kontrollinsatser av olika slag, inklusive tidsgränser, minskar användningen av försäkringen, både direkt via kontrollerna i sig och indirekt via drivkrafter att inte vilja bli kontrollerad. För en långsiktigt stabil sjukfrånvaro är en bortre tidsgräns också en central komponent. Genom den skickas en signal om att en sjukskrivning inte kan pågå för evigt, vilket skapar drivkrafter för alla inblandade aktörer att agera för att hitta en lösning innan tidsgränsen nås. finns två tidsgränser där kontroll och prövning av arbetsförmågan sker, vid dag 90 och dag 180. Men en bortre tidsgräns saknas. anser att rehabiliteringskedjan bör förstärkas. Dels bör uppdrag om ökad kontroll kompletteras med att handläggarnas sjukskrivningsmönster ska följas upp systematiskt för att identifiera felaktiga bedömningar och eventuella utbildningsbehov. Dels bör den bortre tidsgränsen återinföras och regelbunden uppföljning ske av den försäkrades arbetsförmåga fram till denna tidsgräns. satsar på för ökad uppföljning. Införandet av en bortre tidsgräns bedöms stärka de offentliga finanserna med . Skärp tillsyn, krav och sanktioner för arbetsgivare med hög sjukfrånvaro Arbetsgivaren har en nyckelroll i arbetet med att minska sjukfrånvaron, detta gäller särskilt vid psykisk sjukdom. Det finns ett samband mellan svag psykosocial arbetsmiljö och sjukfall med psykisk diagnos. Man kan också konstatera att många av de yrken där de anställda upplever brister i den psykosociala arbetsmiljön finns inom offentlig finansierad verksamhet. Sjuksköterskor, barnmorskor, specialistsjuksköterskor, vård- och omsorgspersonal samt grundskole- och gymnasielärare är särskilt utsatta. Sammanlagt finns det över 800 000 anställda i dessa grupper. För att komma till rätta med den höga sjukfrånvaro som finns i vissa sektorer och hos vissa arbetsgivare behöver tillsynen och kontrollen öka av de arbetsgivare som inte håller nere sjuktalen. föreslår att får i uppdrag att genomföra en särskild tillsyn av den psykosociala arbetsmiljön inom yrkesgrupper och hos arbetsgivare med särskilt hög sjukfrånvaro. satsar för att införa särskild tillsyn av den psykosociala arbetsmiljön i riskmiljöer av . Öka tillsynen av läkarnas arbete med sjukskrivningsfrågor Läkaren har en nyckelroll i sjukskrivningsprocessen. Trots beslutsstöd kan läkaren och patienten vara oense om vad som egentligen vore bäst för patienten. För att stärka läkarna i deras sjukförsäkringsarbete bör det försäkringsmedicinska beslutsstödet utvecklas och tillsynen av läkarnas och vårdgivarnas arbete med sjukskrivningsfrågor förstärkas. Osakliga avvikelser från det försäkringsmedicinska beslutsstödet kan därmed upptäckas och utredas. Vid upprepade anmärkningar liksom vid rent fusk bör rätten till utfärdande av sjukintyg kunna dras in. föreslår att i nära samarbete med Inspektionen för vård och omsorg får i uppdrag att granska läkares sjukskrivningsbeteende och även möjlighet att dra in rätten att utfärda sjukintyg vid misskötsel. satsar på för att stärka läkarnas arbete med sjukskrivningsfrågor. Stärk drivkrafterna att komma tillbaka till arbete Att regler och ersättningsnivåer i sjukförsäkringen påverkar sjukfrånvaron är väl känt i forskningen. Sjukförsäkringssystemet har en långsam avtrappning som medför att ersättningen minskar först vid dag 365 då ersättningsnivån minskar från till av den sjukpenninggrundande inkomsten. Den första karensdagen är det enda och tydliga exemplet på en tidig tröskel in i sjukförsäkringens sjuklönedel. För att stärka incitamenten att komma tillbaka till arbete tidigare än vill stärka drivkrafterna för att komma tillbaka till arbete genom att öka avtrappningen av sjukpenningen och införa en karensdag vid övergången från sjuklön till sjukpenning, det vill säga vid dag 15. Dagens regelverk som medger att särskilt allvarliga sjukdomstillstånd kan undantas från nedtrappningen i ersättningsnivåer ska fortsättningsvis gälla. föreslår att en ny karensdag införs vid dag 15. Den ska tillsammans med den första karensdagen utformas som ett karensavdrag. Detta bedöms stärka de offentliga finanserna med . föreslår att sjukpenningen ska uppgå till av den sjukpenninggrundande inkomsten från dag 90 och av den sjukpenninggrundande inkomsten från dag 365. Detta bedöms stärka de offentliga finanserna med 2018 och 2019 samt 2020. Inför en förebyggandegaranti mot psykisk ohälsa Utvärderingar av insatser mot psykisk ohälsa innan och efter sjukskrivning har visat att de behandlingar som sätts in innan sjukskrivning hade god effekt på patientens hälsa, medan de som sattes in efter sjukskrivningen hade begränsad effekt. Därför bör möjligheterna att arbeta förebyggande stärkas. En rimlig målsättning är att den som har ett jobb och är i behov av förebyggande insatser ska kunna påbörja dessa inom en månad. bör lagstiftningen skärpas vad gäller landstingens ansvar att erbjuda förebyggande insatser för att motverka ohälsa. satsar 2018 och därefter på förebyggande insatser inom området psykisk ohälsa. bör lagstiftningen skärpas vad gäller landstingens ansvar att erbjuda förebyggande insatser för att motverka ohälsa. Stärkt arbetslinje i fler socialförsäkringssystem Många delar av de svenska bidragssystemen har reformerats för att öka drivkrafterna att arbeta och minska risken att människor pressas ut i utanförskap. Tack vare alliansregeringens reformer av social- och arbetslöshetsförsäkringarna har utanförskapet minskat med nästan en fjärdedel. Men mer behöver göras. Först och främst måste vi minska hindren för de som står längst ifrån arbetsmarknaden mot att få det första jobbet och se till att de som haft ett jobb kan komma tillbaka. Men det är också viktigt att vi har kontroll på socialförsäkringssystemen för att hejda stora utgiftsökningar. Regler för aktivitetsersättning ska inte leda till utanförskap Antalet unga med aktivitetsersättning, förtidspensionssystemet för dem , har ökat med . har av de som tidigare haft aktivitetsersättning en förvärvsinkomst efter 30‐årsdagen. Det är en indikation om att unga förtidspensioneras i onödan. Som huvudregel bör ungdomar med förlängd skolgång omfattas av det vanliga studiestödssystemet. Förtidspension ska bara beviljas av utifrån behov. föreslår att ersättningsmodellen vid förlängd skolgång reformeras. Förslaget bedöms stärka de offentliga finanserna med 2018, 2019 och 2020. Bättre integration med fokus på jobben Många som är födda utanför arbetar, men andelen är betydligt lägre än bland inrikes födda. Det tar för de som kommit till som asylsökande att komma i arbete och egen försörjning. Det dröjer från det att uppehållstillstånd har beviljats till att hälften i denna grupp har någon form av arbete. Många fastnar i bidragsberoende. Särskilt utrikes födda kvinnor har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Insatserna för att påskynda vägen in i arbets- och samhällsliv brister betydligt . Bristande samverkan mellan de aktörer som har ansvar för nyanländas etablering, däribland Arbetsförmedlingen och kommunerna, försvårar flexibla lösningar. Ledtiderna för att bedöma och validera utländsk utbildning och arbetslivserfarenhet är för långa. Språkutbildningen är inte tillräckligt tillgänglig, och möjligheten att delta i målgruppsanpassad eller yrkesinriktad sfi varierar mellan olika län och kommuner. Trots att hälften av alla nyanlända har en utbildning som motsvarar högst grundskola är det en mycket liten andel som studerar i den kommunala vuxenutbildningen . Den i är mycket viktig för hur framtiden här kommer att se ut. Långa tider av väntan försenar etableringen och låser fast människor i passivitet. Svenskundervisning och kompetenskartläggning bör ske i . Tidiga insatser är särskilt viktigt i dagens läge givet de långa väntetiderna. tar det många månader och i vissa fall innan ett slutligt beslut. Det bör för medborgarskap i ställas krav på grundläggande kunskaper i svenska och om det svenska samhället. Därtill bör det införas en särskild integrationsbonus kopplad till medborgarskap. Integrationsbonusen ska innebära att medborgarskap kan beviljas den som har jobb och egen försörjning samt uppfyller krav på grundläggande kunskaper i svenska och om det svenska samhället än vad som annars hade varit fallet. Integrationsplikt för alla nyanlända vuxna i För att ytterligare slå fast vikten av integration och den enskildes ansvar för detta ska alla nyanlända vuxna i omfattas av integrationsplikt. I integrationsplikten ska ingå 100 timmars samhällsorientering med samhällstest, en utbildningsplikt, ansträngningar att lära sig svenska för att beviljas uppehållstillstånd samt ökade aktivitetskrav i etableringsersättning och försörjningsstöd. Det ska inom ramen för integrationsplikten ställas krav på ansträngningar och aktivt deltagande. För den som inte deltar bör ersättningar och bidrag sättas ned i större utsträckning än och ytterst kunna dras in. 100 timmars samhällsorientering med samhällstest Samhällsorienteringen ska tydligt befästa att integration är plikt i samt belysa vikten av svenska språket, eget arbete samt de rättigheter och skyldigheter som gäller här. Det senare innebär till exempel att alltid ta ställning för individuella fri- och rättigheter och mot kulturella eller religiösa yttringar som kränker dessa. För att uppnå detta bör regler och riktlinjer för samhällsorienteringen skärpas. Det finns också skäl att utöka antalet timmar för att ge större möjlighet till fördjupning samt för att tydligare visa på att kunskap om är centralt för att integreras här. Samhällsorienteringen bör därför utökas från dagens minst till minst . Alla nyanlända i ska ha genomgått samhällsorientering från att etableringen inleddes. Uppföljningen inom samhällsorienteringen bör öka. Det bör därför införas en examination i samhällsorientering, ett samhällstest. Om man inte klarar examinationen bör man helt eller delvis göra om samhällsorienteringen och examinationen. satsar på en utökning av samhällsorienteringen. En stor del av de nyanlända i har inte med sig en färdig grundskoleutbildning från hemlandet. motsvarar skolplikten i grundskoleutbildning. Det är därför rimligt att ställa liknande krav på den som kommer till . Även nyanlända vuxna som saknar grundskoleutbildning bör omfattas av en utbildningsplikt. Genom en utbildningsplikt skärps kraven på att fler ska få grundläggande och avgörande kunskaper såsom att läsa, skriva och räkna. satsar , och på införandet av en utbildningsplikt. Ansträngningar för att lära sig svenska för att få permanent uppehållstillstånd För att kunna få permanent uppehållstillstånd, för dem utan jobb och egen försörjning, ska det krävas att man deltagit aktivt efter bästa förmåga i etableringsinsatser, och där måste alltid undervisning i svenska ingå. Ökade aktivitetskrav samt i försörjningsstödet Det ska vara krav på att agera för att öka sin egen anställningsbarhet. Aktivitetskraven samt i försörjningsstödet bör därför skärpas. Aktivitetskravet i försörjningsstödet bör också omfatta fler. Till exempel bör det kunna tillämpas för personer som söker kompletterande försörjningsstöd till föräldraförsäkringen, ofta nyanlända kvinnor, genom krav på att delta i språkundervisning även under föräldraledigheten. Förläng etableringsplanen för nyanlända med kort utbildningsbakgrund Arbetsförmedlingen har huvudansvaret för nyanländas etablering i . som etableringen pågår ska nyanlända delta i svenskundervisning, samhällsinformation och i andra insatser för att komma i jobb. fungerar Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag inte som avsett, vilket är en av anledningarna till att Arbetsförmedlingen bör läggas ner. Samverkan mellan staten och kommunerna är bristfällig och behöver förbättras. De insatser som erbjuds inom ramen för etableringen är av skiftande kvalitet. För nyanlända som har kort utbildning från hemlandet är den tvååriga etableringstiden, det vill säga den tid som etableringen pågår, ofta för kort. Enbart en av tre är i studier, eller har ett jobb, efter att etableringen har avslutats och endast har ett jobb utan stöd. vill att etableringstiden för nyanlända i åldern med kort utbildningsbakgrund (max grundskola i nio eller ) förlängs från dagens till . En förlängning innebär att staten tar ett större ansvar för individens insatser och försörjning. Detta underlättar för kommunerna. satsar 2018, och på en förlängning av etableringstiden. Ge kommunerna möjlighet att ta över ansvaret för integration av nyanlända Arbetsförmedlingen har stora brister, och de resultat som visas vad gäller nyanländas etablering i är inte tillfredsställande. De kommuner som vill bör därför kunna ta över ansvaret för integrationen för nyanlända från Arbetsförmedlingen. Staten och Arbetsförmedlingen, dess ersättare, ska ha kvar ansvaret i de kommuner som inte vill eller har möjlighet. Enklare att starta företag för utrikes födda entreprenörer Företagande är en väg för många utrikes födda att komma in på arbetsmarknaden. Andelen företagare bland utrikes födda, och framför allt bland dem från länder utanför , är högre än bland inrikes födda. Vi vill se över hur nyanlända i ett tidigt skede kan ges introduktion och vägledning i hur man startar och driver företag. IFS och är två exempel på aktörer som skulle kunna involveras i detta arbete. satsar för att se över hur nyanlända i ett tidigt skede kan ges introduktion och vägledning i hur man startar och driver företag. är ett av världens mest jämställda länder. Vi har föräldraförsäkring och en väl utbyggd barnomsorg som ger förutsättningar för föräldrar att ta ett stort ansvar för barn och förvärvsarbeta. Svenska kvinnor arbetar i hög grad under småbarnsåren, och även männen är föräldralediga. Trots det återstår mycket att göra innan samhället och arbetslivet är jämställt. tjänar kvinnor mindre än män och arbetar deltid i större utsträckning. Kvinnor tar fortsatt ett större ansvar för det oavlönade hushållsarbetet och är i större utsträckning föräldralediga och sjukfrånvarande. Allt detta bidrar till ojämställdhet – i vardagen och i plånboken. Arbete är en hörnsten i ett jämställt samhälle.