ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5023000 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillståndsgivning för utländska lärosäten och tillkännager detta för regeringen. är en kunskapsnation och har en internationell kunskapsbaserad ekonomi. Befolkningen i är välutbildad, välfärden är modern och industrin implementerar tekniska lösningar för att skapa marknadsfördelar. Tillsammans skapar bildning och utbildning en stabil bas för ett land som kan mer. Utbildning, forskning och entreprenörskap går hand i hand och utgör grunden för den framtida arbetsmarknad vi ser växa fram i det nya årtusendet. Något som är signifikant för den nya tid vi lever i är globaliseringen och internationaliseringen. Dagens unga ser inte nationella landgränser som ett hinder, utan snarare bara en geografisk avgränsning som går att resa fritt över. Många gymnasister som tar studenten åker utomlands för att arbeta, hitta kärleken eller sig själva. Det är bra för de enskilda individerna – men också för som blir rikare och mer framstående när vi kan tillgodoräkna oss deras nya insikter och tankesätt. Öppna ekonomier som byggs starkare när vi kan agera på en global marknad. Denna öppenhet nyttjas också av de som läser vid svenska lärosäten. Studentmobiliteten ökar, och allt fler arbetsgivare ser det som meriterande när en arbetssökare studerat delvis utomlands. Det kan innebära att man är mer anpasslig till en arbetsplats med många skilda nationaliteter, att man behärskar ett tredje eller fjärde språk – och att man helt enkelt inte låter landsgränser stå i vägen för ens drömmar. Svenska institutets studentutbyten är en viktig del av utvecklingssamarbete med andra länder. Det är också viktigt att utländska studenter kan stanna i för att söka arbete efter avslutad utbildning. Människor som söker sig ett bättre liv genom att utbilda sig och arbeta i gör vårt land gott. Men för att bejaka och tillstå den utvecklingen vore det välkommet om också utländska lärosäten kunde ges möjlighet att upprätta filialer i . har flera framgångsrika universitet och högskolor. , och rankas ofta högt i internationella jämförelser. Men med möjligheten för utländska universitet som i eller amerikanska MIT att starta filialer i kan ny dynamik och mer utbyte komma på plats som stärker även våra lärosäten. Med svenska filialer till kan bli en utbildningshubb för hela norra , än mer än vi är . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H5023002 · 2017-10-05 00:00:00 — Översyn av företagens mervärdesbeskattning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för svenska företags hantering av mervärdesskatten och tillkännager detta för regeringen. När svenska företag gör sina inköp i respektive från ett annat EU-land skiljer sig villkoren åt gällande mervärdesbeskattningen (moms). Vid inköp i måste de svenska företagen betala i moms, pengar som företagen – efter redovisning – får tillbaka. Om motsvarande köp görs i ett annat EU-land tillkommer däremot ingen mervärdesskatt. Ordningen innebär att företag som gör sina inköp av svenska leverantörer tvingas ligga ute med momspengarna tills återbetalningen skett, vilket beroende på vald redovisningsperiod kan dröja upp till . Ett exempel: En svensk musikstudio ska köpa musikutrustning för exklusive moms. Om studion handlar av en svensk musikhandlare tillkommer i mervärdesskatt, vilket innebär att musikstudion sammanlagt måste lägga ut . De tillkomna får studion tillbaka , men pengarna ska ändå läggas ut när inköpet görs. Om utrustningen istället inhandlas i behöver inte utlägg för mervärdesskatt göras. Studion betalar då endast . För exempelvis nystartade småföretag är likviditeten ofta ett problem och vid inköp från svenska företag krävs det således mer likviditet än vid köp från andra länder. Det problem som illustreras i exemplet gäller på samma sätt även i andra branscher och är således ett generellt problem för svenska företag. Reglerna som möjliggör inköp i andra länder utan att lägga ut moms har tillkommit för att underlätta handeln med andra länder. Det är i grunden positivt och en tillbakagång till gamla regler är inte önskvärd. Men de nuvarande reglerna innebär en konkurrensnackdel för svenska företag, vilket är olyckligt. En översyn av reglerna för företagens hantering av momsen är därmed befogad i syfte att etablera konkurrensneutralitet, så att inte svenska företag missgynnas i jämförelse med andra företag inom EU.
mot · H5023003 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa de byggsubventioner som införts och tillkännager detta för regeringen. Den rödgröna regeringens subventioner för ökat bostadsbyggande i som presenterades har inte fått önskad effekt. Mellan och har endast stöd beviljats för cirka 4 000 nya bostäder över hela . I många städer som har få eller inga byggbolag nappat. I , med fortsatt omfattande bostadsbrist, har också ansökningarna lyst med sin frånvaro. Till hade endast 243 ansökningar om nybyggnationer för studentbostäder inkommit. För hyresrätter var siffran 0. Trots att det är främst denna typ av boende som efterfrågas i en urban miljö som består av många unga singelhushåll i början av karriär eller studier. Byggindustrier påpekade redan vid regeringens lansering av byggsubventionerna att denna form av åtgärd för ökat bostadsbyggande skulle få minimal effekt, snedvrida samt minska konkurrensen och bidra till ökade kostnader. kan vi konstatera att alla dessa farhågor infriats. Bygg- och fastighetsföretaget undersökning konstaterade också krasst att de som avsatts för byggsubventioner kommer bidra till nybyggnationer som ändå skulle ha producerats utan subventioner. Regeringens byggsubventioner har visat sig vara dyra, ineffektiva och konkurrenshämmande. Därför bör denna reform avskaffas.
mot · H5023004 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över och minska antalet myndigheter och tillkännager detta för regeringen. Enligt () finns det 335 myndigheter i , vilket är en minskning med 38 stycken . Det är glädjande att antalet myndigheter minskat . Räknas dock samtliga myndigheter, domstolar, utlandsmyndigheter och nämnder mm in i statistiken stiger siffran i SCB:s myndighetsregister till 442 svenska myndigheter. En hel del av dessa är i behov av översyn med syfte att minska byråkratin och notan för skattebetalarna. Att myndigheter regelbundet granskas och får svara för sin verksamhet, som definieras i myndighetens regleringsbrev, torde vara en självklarhet i en modern och öppen demokrati som . Målsättningen måste alltid vara att effektivisera myndighetsarbetet, vilket även skedde under alliansregeringens då flera myndigheter avvecklades eller slogs ihop, exempelvis (ansvaret överfördes till ), , och . Skattebetalarnas pengar ska alltid användas så försiktigt och kostnadseffektivt som möjligt. Det finns fortsatt myndigheter vars existensberättigande det finns goda grunder att ifrågasätta. Exempel på dessa är bland annat , och . I syfte att minska byråkratin och värna skattepengar bör därför en översyn av alla myndigheter göras, med målsättningen att minska antalet myndigheter.
mot · H5023005 · 2017-10-05 00:00:00 — Se över rutinerna för it-säkerhet i och svenska myndigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över rutinerna för it-säkerhet i och svenska myndigheter och tillkännager detta för regeringen. framkom det att stora mängder sekretessbelagd information som handhas av Transportstyrelsen läckt ut och potentiellt spridits till främmande makt. Denna information rör känsliga uppgifter om svensk infrastruktur, körkortsregister och uppgifter om individer med skyddad identitet. Hur informationen har kunnat spridas vidare är fortfarande höljt i dunkel men säkerhetsbristerna inom Transportstyrelsen har varit kända för regeringen , trots detta har man varken informerat allmänheten eller om de misstag som begåtts eller risker som förekommit. Att Transportstyrelsen valt att upphandla sin IT-drift i utlandet bidrar till oron över att den sekretessbelagda informationen kan ha kommit främmande makt till del, vilket vore oerhört allvarligt och skadligt för och vårt lands säkerhet. flaggade också upp för riskerna med att upphandla svenska myndigheters IT-drift utomlands och ville se en avveckling av detta arbetssätt. Regeringen har tigit om de problem som funnits inom Transportstyrelsen och vore det inte för medias rapportering hade regeringen och dess företrädare med stor sannolikhet försatt att mörka vad som egentligen har skett. De allvarliga brister som kommit till kännedom har inte heller berott på slarv, enskilda misstag eller oklara rutiner utan på att man flagrant och medvetet valt att kringgå existerande lagstiftning. Detta väcker många frågor om hur IT-säkerheten fungerar inom och våra myndigheter. Därför bör det ske en översyn av hur IT-säkerheten omgående kan förbättras med fokus på att skydda både enskilda individer och vårt lands säkerhet.
mot · H5023006 · 2017-10-05 00:00:00 — Naturligt beteende för minkar i fångenskap ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minkar i fångenskap ska ha möjlighet att bete sig naturligt och tillkännager detta för regeringen. Den nuvarande regeringen har låtit ännu ett passera utan att lägga fram en proposition om en ny djurskyddslagstiftning. Risken finns att den utredning som gjordes 2011 inför den nya lagen blir inaktuell. Det vore olyckligt eftersom utredningen fick brett stöd och många olika intressen sammanjämkades. De motioner om förbättrat djurskydd som lämnades in under förra är behandlade av utskott och i kammaren, och de flesta har avslagits med anledning av att en ny djurskyddslag väntades. Eftersom ännu inte har fått någon ny djurskyddslag och att den nuvarande regeringen inte har levererat någon proposition till finns det anledning att på nytt behandla förslaget om att den nya djurskyddslagen ska innehålla bestämmelser om att minkar ska kunna bete sig naturligt och få tillgång till vatten. En viktig princip är att djur i fångenskap ska ha möjlighet att bete sig naturligt. Lagstiftningen måste i större utsträckning ta hänsyn till djuren och ha som grundläggande ansats att människor har ansvar för att behandla djuren väl. Frågan om minkars tillgång till vatten för att kunna simma som en del av sitt naturliga beteende har diskuterats förut, och i en ny djurskyddslag blir det omöjligt att inte ta ställning till frågan om minkpälsbranschen. Det får inte vara så att djurskyddet åsidosätts för att bevara minkpälsbranschen som dessutom av allt fler uppfattas som etiskt ohållbar. Politiken måste stå upp för ett gott djurskydd. Den nya djurskyddslagen måste komma på plats, med tydliga bestämmelser om att minkar ska ha möjlighet att bete sig naturligt och få tillgång till vatten.
mot · H5023010 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn med uppgift att ta fram ett förslag på hur naturens rättigheter kan integreras i svensk lagstiftning och tillkännager detta för regeringen. antog 2008 som första land i världen en konstitution där naturen tillerkänns rättigheter och alltså blir till autonomt rättssubjekt; konstitutionen föreskriver att naturen har rätt att blomstra och utvecklas. Detta innebär, exempelvis, att skogsskövling kan lagföras och skogen företrädas av en advokat. Parlamentet i antog 2010 en lag om moder jords rättigheter (). Hittillsvarande lagstiftning världen över har utgått från att någon – stat, företag, privatpersoner med flera – äger naturen och inom vissa gränser fritt kan bruka den, vilket i praktiken ofta inneburit att den åsamkats skador. Miljölagstiftning handlar vanligen om att medge en viss nivå av naturskadlig verksamhet, snarare än att restaurera ekosystem eller att vidta förebyggande åtgärder. Att tillerkänna naturen och dess ekosystem oförytterliga rättigheter innebär en synvända och medför att miljöorganisationer, ortsbefolkning, lokala politiker och en lång rad andra aktörer kan föra naturens talan inne i rättssamhällets centrala instanser och inte – som ofta – främst är hänvisade till utomparlamentariska protestaktioner. I har ett trettiotal kommuner antagit lokala förordningar som ger naturen en starkare rättslig ställning; i staden ledde detta 2010 till att planer på skiffergasutvinning fick skrinläggas. togs ett pionjärbeslut, då en av största floder, Whanganui, fick status som juridisk person. Beslutet har sin grund i en överenskommelse mellan urbefolkningen och staten och har kodifierats i en lag, Claims Settlement . Whanganui blev därmed den därefter beslöt högsta domstolen i den indiska delstaten att och dess biflod Yamuna ska ha samma rättigheter som en människa. Den snabba ekonomiska tillväxten i stora delar av har lett till en boom för den svenska gruv- och skogsnäringen. Det är givetvis positivt att arbetstillfällen skapas i utflyttningsbygder, men det gäller att vara varsam så att inte kortsiktiga vinstintressen undergräver förutsättningarna för en långsiktigt hållbar ekonomi. Motsättningen mellan det kortsiktigt lönsamma och det långsiktigt hållbara har med stor tydlighet åskådliggjorts exempelvis i kampen om Ojnareskogen på , där arbetstillfällen i ett planerat kalkbrott ställts mot omistliga naturvärden. En stärkt rättslig ställning för naturen ökar förutsättningarna för en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling. Därför uppmanar vi regeringen att låta ta fram ett förslag på hur naturens rättigheter kan integreras i svensk lagstiftning. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H5023012 · 2017-10-05 00:00:00 — Offentliga medel till arenabyggen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över huruvida offentliga medel bör gå till kostsamma arenabyggen och tillkännager detta för regeringen. Vi är många som uppskattar elitidrott. Att ta med barn och familj eller vänner, och vara på plats och se favoritlaget spela. Eller att titta på enskilda tävlande, i simning, friidrott eller något annat. Elitidrotten gör också att många unga sporras till att träna och tävla i olika idrotter. Vilket dels är bra för den egna utvecklingen, men också är en förutsättning för att framtida elitidrottare ska växa fram. Något som dock blivit ett allt större problem, är att allt fler kostsamma arenor det byggts med skattepengar. Detta gäller främst för fotboll och ishockey, men det finns också andra exempel på anläggningar som näppeligen kan försvaras utifrån ett medborgarbehov. Ofta kommer önskemål från idrottsklubbarna själva, som uppvaktar kommunen och menar att behovet finns av en upprustning, tillbyggnad eller rentav nybyggnad. Kostnaden handlar inte sällan om tiotals eller till och med . Det kommunala stödet kan ske på olika sätt. Att subventionera mark är ett, att köpa namnrättigheten till arenan en annan, att kommunen äger arenan och hyr ut den till klubben ett tredje. Oavsett vilket så är det medborgarna som får betala, och detta oavsett om man delar passionen eller inte. Ett problem i sammanhanget är de stora förbunden, som exempelvis och , som ställer egna krav på standard för fotbolls- respektive ishockeyarenor. Detta gör att kostnaderna ökar, och pressen på klubbarna att få finansiering ökar än mer. Det ligger i medborgarnas intresse att skattemedel används varsamt. Kostsamma arenabyggen tillhör inte välfärdens kärna, utan bör klara sig på kommersiell grund.
mot · H5023016 · 2017-10-05 00:00:00 — Glesbygdsavdrag i samband med bensinprishöjningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska beakta glesbygden i framtida utformande av bensinskatter så att ett glesbygdsavdrag införs i samband med framtida bensinprishöjningar och tillkännager detta för regeringen. Vi vet att klimatförändringarna redan är här. Klimatförändringarna och miljöförstöringen får med sig negativa konsekvenser. För att hejda klimatförändringarna och miljöförstöringen bör vi bygga bort från sitt oljeberoende. Vi ska satsa på kollektivtrafik, bygga ut tågen, satsa på elbilar m.m. Det finns många sätt att hejda klimatförändringarna och miljöförstöringen. Ett sätt är att styra så att bilflottan använder bensin mindre. För att få genomslag i detta har priset på bensin en viktig roll, eftersom vi vet att just priset är ett viktigt styrmedel i detta sammanhang. som det är nödvändigt med bensinprishöjningar är det viktigt att detta görs på ett sådant sätt som kan bibehålla glesbygdens attraktivitet. I glesbygden är tillgången till kollektivtrafik generellt sämre. Dessutom kan avstånden till jobb, skola, affärer med mera vara längre. Vi bör således införa ett glesbygdsavdrag. Just därför bör regeringen i sitt framtida bearbetande av olika modeller för skatt på bensin beakta särskilt glesbygdsbefolkningen. Ett sätt kan vara att ge glesbygdsbor med bil (enligt exempelvis definition) möjlighet till glesbygdsavdrag. Det kan exempelvis vara ett årligt grundavdrag på deklarationen som ersätter för bensinskattehöjningen jämfört med städerna där kollektivtrafiken ofta finns och där avstånden är kortare. bör tillkännage för regeringen vad som anförs i motionen om att regeringen ska beakta glesbygden i framtida utformande av bensinskatter så att ett glesbygdsavdrag införs i samband med framtida bensinprishöjningar.
mot · H5023017 · 2017-10-05 00:00:00 — Fasa ut avräkningarna från biståndet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avräkningarna från biståndet för att bekosta det inhemska flyktingmottagandet bör fasas ut successivt så att de försvinner helt till 2022 och tillkännager detta för regeringen. Bistånd är ett viktigt instrument för global solidaritet vilket är en av grundpelarna för politik. har ansett att bör ta ett större ansvar än vad vissa andra länder gör. har goda möjligheter att vara en generös biståndsgivare. Vi kan och bör bidra till att påskynda en god utveckling i länder där människor har det svårt. Vårt bistånd ska vara tydligt, långsiktigt och hålla hög kvalitet, och ska regelbundet följas upp. Målet med det svenska biståndet ska bland annat vara att bidra till fattigdomsbekämpning, hållbar utveckling, jämställdhet, stärka demokratin och värna de mänskliga rättigheterna. Det är glädjande att , jämfört med flera andra länder, har en hög biståndsnivå. Den uppgår nu till en procent av BNI (bruttonationalinkomsten). Det totala biståndet uppgår till varav 43 miljarder går till internationellt samarbete. Det är olyckligt när biståndet utsätts för avräkningar för att bekosta det svenska inhemska flyktingmottagandet. De sammanlagda avräkningarna från biståndet beräknas uppgå till . Biståndspengarna ska användas till det som de är avsedda för: nämligen fattigdomsbekämpning, hållbar utveckling, jämställdhet, värnandet om de mänskliga rättigheterna med mera. Biståndet ska inte användas för utgifter i såsom att bekosta flyktingmottagandet i . I stället för att göra dessa avdrag bör använda även de 2,8 miljarderna till bistånd. har råd att låta biståndet gå just till bistånd, och inte till att finansiera flyktingmottagandet i . Just därför bör avräkningarna från biståndet fasas ut successivt så att de försvinner helt till 2022. Med hänvisning till ovan föreslår jag att tillkännager för regeringen vad som anförs i motionen om att avräkningarna bör fasas ut helt till 2022.
mot · H5023025 · 2017-10-05 00:00:00 — Professionalisering av uppdraget förvaltare ställer sig bakom det som anförs i motionen om det rimliga i att införa ett system med anställda förvaltare, som ersätter nuvarande system med ideellt arbetande förvaltare och tillkännager detta för regeringen. Den som på grund av sjukdom, psykisk störning, försvagat hälsotillstånd eller liknande förhållande är ur stånd att vårda sig eller sin egendom kan få förvaltare. I har vi ett system där uppdrag som förvaltare och god man till största delen är ideella. har en rad avslöjanden av missförhållanden gjorts, där förvaltare eller gode män missbrukat sin ställning och där agerandet hos ansvarig myndighet varit bristfälligt. Det finns skäl att ifrågasätta om nuvarande lagstiftning inom området är den bästa. Att få en förvaltare innebär att mista sin rättsförmåga, antingen helt eller avseende de delar som förvaltarskapet omfattar. Det är en mycket större inskränkning i en persons frihet än att ha en god man, där insatsen är frivillig och där varje beslut måste godkännas av huvudmannen. Det innebär att samhället har ett enormt ansvar i varje tillsättning av förvaltare, dels att insatsen och upphävandet av rättsförmågan är befogad och dels att personen som tillsätts som förvaltare har ett synnerligen gott omdöme och stor integritet. Eftersom samhällets ansvar för varje enskilt förvaltarskap är så stort och stora brister har visat sig med nuvarande system så bör detta omprövas. I stället för ett system som bygger helt eller delvis på idealitet så bör det vara personer som är anställda på ansvarig myndighet som utför uppdragen som förvaltare. Då blir ansvaret mycket tydligare och dessutom lättare för berörda personer att utkräva ansvar när det inte fungerar som det ska.
mot · H5023026 · 2017-10-05 00:00:00 — Rättighet för hyresvärdar att förbjuda rökning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hyresvärdar bör få laglig rätt att förbjuda rökning i fastigheter, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en rätt att förbjuda rökning i fastigheter även omfattar balkonger och tillkännager detta för regeringen. Rökning är ett av största folkhälsoproblem. Ungefär 12 000 personer dör av rökning, inklusive passiv rökning, . Därutöver leder andras rökning till att många människor som inte tål rök, exempelvis som lider av astma eller allergi, i praktiken får sina liv kraftigt begränsade. En av de vanligaste miljöerna för att ofrivilligt utsättas för rök och röklukt är i den egna bostaden, när grannar röker och röken sprids via ventilationssystem och från balkonger. Många hyresvärdar vill införa rökfrihet i sina fastigheter, för de boendes skull och för att skydda fastigheterna. Det är dock med dagens lagstiftning inte möjligt att förbjuda rökning för befintliga hyresgäster. När det gäller möjligheten att förbjuda rökning i helt nya fastigheter så är rättsläget osäkert. En rätt för hyresvärdar att förbjuda rökning bör också omfatta balkonger, eftersom det är ett av de områden där människor oftast ofrivilligt utsätts för rök. Att hyresvärdar får rätt att förbjuda rökning är en frihetsfråga, främst för de hyresgäster som inte ofrivilligt ska behöva utsättas för rök, men också för hyresvärdar som bör ha denna möjlighet att skydda sina fastigheter från slitage och behov av röksanering.
mot · H5023028 · 2017-10-05 00:00:00 — Fler bör arbeta längre ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med lagförslag som uppmuntrar och möjliggör för fler att arbeta längre och tillkännager detta för regeringen. I takt med att människor lever allt längre är det för många naturligt att jobba högre upp i åldrarna, såväl för lönen det ger som för att man trivs på en arbetsplats och för att man känner att man fortsatt kan göra en värdefull insats. Att fler äldre är kvar på arbetsmarknaden bidrar också till högre tillväxt och till att finansiera välfärden. Möjligheten att jobba längre bör omfatta så många som möjligt. Därför behöver vi stärka drivkrafterna för arbete högre upp i åldrarna, vi behöver se över möjligheterna till en anpassad arbetsmiljö och det behövs en väl fungerande arbetsmarknadspolitik som stärker förutsättningarna för ett längre arbetsliv. För att orka jobba längre behöver det också bli lättare att byta karriär mitt i livet. Vi vill därför fortsätta arbetet med att ta fram reformer som på olika sätt uppmuntrar och underlättar detta. värnar vi och vill slå vakt om pensionsöverenskommelsen.