mot · H502861 · 2017-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klassificera som ett riksintresse och om att ge sjön ett starkare skydd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lösa vattenreglering och tillkännager detta för regeringen. måste klassificeras som riksintresse och få ett tydligt eller tydligare skydd som riksintresse. Vad som kommit ut ur i denna fråga är för mig något oklart. Det går inte att komma ifrån att är utsatt för ett föroreningstryck som allt fler vill ha sjöns vatten. Det finns också både gamla föroreningsförsyndelser och nya, ännu rätt ogripbara hot i fråga om långsiktiga konsekvenser, t.ex. av plastpartiklarna i vattnet. utmärkta förutsättningar som vattentäkt gör att den nyttjas av ca 260 000 personer. Långt framskridna planer finns i fråga om att förse och andra Närkekommuner med Vätternvatten, med möjlighet till ytterligare utbyggnad till . Folkmängden enbart i berörda Närkekommuner uppgår till ca 225 000 personer och beräknades tidigare att öka till minst 260 000 . Mer uppdaterade prognoser talar om 200 000–250 000 invånare i enbart kommun (halva befolkningsmässigt). Tre hot har utmålats i fråga om . Det första är givetvis klimathotet med stigande medeltemperatur. är ett så kallat kallvatten-ekosystem. Ekosystemet i är präglat av arter som trivs i kalla förhållanden, t.ex. . Om temperaturen ökar försvinner de arter som trivs under kalla förhållanden. I ett kallt vatten växer ingenting, det är ett billigt, bra och hygieniskt råvatten. Blir det ett varmare vatten på ytan så kommer fler bakterier att kunna växa. Det blir ett sämre vatten. Med stigande medeltemperatur förändras sannolikt också avdunstningen och nederbördsförhållandena. Detta år har vattennivån i varit den lägsta . Det andra stora hotet är miljögifter. Det som hamnar i blir kvar där . Vattnet i byts ut på bara . I tar det däremot innan vattnet helt har bytts ut. Det gör att sjön är mycket känsligare för miljögifter än andra sjöar. Försvarsmaktens verksamhet liksom idéer om gruvdrift är inte bra för vattenkvalitet. Det tredje hotet mot är vi själva. Nästan all kust runt är obebyggd . Det har gjort att sjön har fått leva sitt eget liv. Det finns arter i som har kunnat överleva ända sedan istiden. Men i takt med att stränderna bebyggs så ökar också risken för att människan, medvetet eller omedvetet, för in nya arter i sjön. Min andra fråga om rör sjöns vattenreglering som är ett bekymmer för . Landhöjningen i är olika i olika delar. Utloppet som ligger vid har en snabbare landhöjning än vid . Sjön tippar därför mot söder, vilket medför att nivå vid stiger . har beräknat att vattenståndet vid kan öka med 11–, vilket kommer att få stora negativa effekter för stad. får allt oftare problem med översvämmade vägar och fyllda dagvattensystem under höga flöden. Exploateringen av stora centrala markområden, som är industriområden eller outnyttjad mark, försvåras också. Vi måste dessutom räkna med en högre risk för plötsliga höga nederbördsmängder på begränsade områden, som en följd av den pågående klimatförändringen. Staten fick ansvaret för reglering av vattenstånd genom en så kallad vattendom . Det finns ett klart behov av att ändra denna dom så att mer vatten kan tappas ur sjön. Kammarkollegiet är den myndighet som från statens sida ska företräda det allmänna i frågan. Kammarkollegiet meddelade stad att myndigheten är förhindrad att ansöka om omprövning uteslutande av det skälet att man saknar ekonomiska medel för att betala eventuella motparters rättegångskostnader samt eventuella intrångsersättningar. Frågan om vattenreglering måste lösas, enligt min uppfattning. Kostnaderna för en översvämningskatastrof i kan nämligen bli större för staten.