ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5021230 · 2017-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av ett tydligt cyklistperspektiv på vägarbeten och tillkännager detta för regeringen. Cykeln som transportmedel har en positiv inverkan på folkhälsan och minskar utsläppen av växthusgaser och trängseln i trafiken. Att få fler att välja cykeln bör ligga högt upp på den politiska dagordningen. Det finns flera förbättringar att göra för cyklister, bland annat i stadsmiljö för att stärka cykelns roll som transportmedel. Regeringen beslutade om ”En nationell cykelstrategi för ökad och säker cykling – som bidrar till ett hållbart samhälle med hög livskvalitet i hela landet” och meddelade att man satsar sammanlagt på en extra cykelsatsning 2016–2017. I strategin står det att regeringen ser ett behov av att utveckla cykelvägnätet genom att förbättra befintlig infrastruktur och genom att skapa nya cykelförbindelser. Vidare står det att förbättrad drift och underhåll av cykelvägar är viktiga faktorer för att fler ska börja cykla samt för ökad trafiksäkerhet. konstaterar regeringen att ”[c]yklister är den grupp som utgör störst andel av allvarligt skadade trafikanter. En av de största utmaningarna för att ökad cykling ska bidra till hög livskvalitet och en hållbar samhällsutveckling är att höja säkerhetsnivån för cyklister”. Vidare konstateras att ”[u]nderhållet har stor betydelse för cykelsäkerheten eftersom en stor del av alla allvarliga cykelolyckor beror på någon form av halka eller ojämnhet i vägbanan. Dock kan underhåll i sig skapa problem för cyklister. Rullgrus är exempel på där tidigare insatser för säkerhet orsakar problem i ett senare skede. Så kallad saltsopning av cykelbanor är en underhållsmetod som inte kräver grus och som testats i ett antal kommuner”. Cyklisters säkerhet har tagits upp i en rad motioner till , däribland motionen 2015/16:422 som efterfrågade ett tydligare cyklistperspektiv på vägarbete då många cykelolyckor sker vid vägarbeten. I motionen efterlystes bland annat ett tydligare ansvarsutkrävande för att riktlinjerna följs vid arbeten som utgör hinder på gång- och cykelbanor. I motion 2016/17:1017 efterfrågades ett tydligt cyklistperspektiv på vägarbeten i den nationella cykelstrategin. Då ett cyklistperspektiv på vägarbete fortfarande behöver tydliggöras bör regeringen fortsätta se över riktlinjerna för vägarbeten med ett särskilt cyklistperspektiv i åtanke.
mot · H5021231 · 2017-10-02 00:00:00 — Avskaffande av taxeringsvärdet på bostäder ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utreda ett avskaffande av taxeringsvärdet för fastigheter och tillkännager detta för regeringen. Taxeringsvärdet på bostäder bör avskaffas då det i många sammanhang kan anses ha uttjänat sin funktion. Taxeringsvärdet ligger till exempel till grund för lån vid köp eller upprustning av bostad, den särskilda fastighetsavgiften och till viss del vid försäljning av bostäder, även vid tecknande av fastighetsförsäkring kan taxeringsvärdet ha viss betydelse. När den tidigare för privatpersoner skadliga fastighetsskatten existerade baserades denna på taxeringsvärdet. För att undvika höjd fastighetstaxering förekom att många medborgare undlät att rapportera för fastställande av taxeringsvärdet nödvändig information. Detta bidrog naturligtvis till att taxeringsvärdet till viss mån blev godtyckligt. Även människor som i andra sammanhang aldrig skulle drömma om att fara med osanning meddelade myndigheterna den information som inte påverkade taxeringsvärdet. Därmed blev taxeringsvärdet godtyckligt. Ett motiv gott som något till att avskaffa taxeringsvärdet för fastigheter är att försvåra återinförandet av den skadliga fastighetsskatten. Med anledning av ovanstående bör taxeringsvärdet för fastigheter avskaffas.
mot · H5021232 · 2017-10-02 00:00:00 — Egen bostad för unga med sparande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna för en modell med avdragsgillt bosparande för unga och tillkännager detta för regeringen. Behovet av bostäder är stort och det finns inget som tyder på att nybyggnationen kommer att motsvara behovet inom överskådlig framtid. De som har svårast att finna en bostad är ungdomar. I syfte att underlätta för unga att få sin första bostad bör ett avdrag för bosparande för unga införas. Att ha en egen bostad är en viktig fråga och en del av livet som vuxen. Alltför många unga vuxna är utestängda från bostadsmarknaden oavsett om det gäller ett eget kontrakt för en hyresrätt eller att köpa en bostadsrätt. Bolånetaket innebär att av köpeskillingen för en bostad skall finansieras genom eget kapital och omöjliggör för många unga att köpa sin egen bostad. Att avskaffa bolånetaket för att underlätta för fler unga att köpa sin bostad är fel väg att gå. Ett bättre alternativ för att underlätta för unga att köpa sin bostad är att introducera ett avdragsgillt bosparande. En lämplig modell för utformandet av det avdragsgilla bostadssparandet skulle kunna utgöras av det norska boligsparandet. Boligsparandet innebär att unga vuxna upp till och med som bosparar erhåller ett skatteavdrag motsvarande av det sparade beloppet till och med , förutsatt att beloppet kommer att användas för köp av bostad. Dagens omfattande bostadskris löses inte enbart genom nybyggnationer utan det behövs ytterligare åtgärder för att underlätta för framför allt ungdomar att få möjlighet till en egen bostad. En modell med avdragsgillt bosparande bör därför ses över då detta skulle vara en utmärkt metod för att underlätta ungdomars etablering på bostadsmarknaden.
mot · H5021233 · 2017-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för de nordiska pantorganisationerna att stärka insamlingskapaciteten så att det blir lättare för konsumenter i gränsområden i att leverera aluminiumburkar och petflaskor från grannländerna i de nationella pantsystemen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att harmonisera regler som gäller moms och pant i syfte att skapa bättre förutsättningar för ömsesidig betalning av pant inför ett framtida avtal mellan de nordiska länderna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utveckla pantsystemen till att omfatta fler produkter och tillkännager detta för regeringen. De nordiska länderna har väl fungerande nationella pantsystem, vilket ger en värdefull miljö- och klimatvinst. Systemen är olika eftersom de bygger på olika regler, momsavgifter och ägarförhållanden. De tar i olika grad emot aluminiumburkar och PET-flaskor som kommer från försäljning från andra sidan gränsen men betalar inte ut pant. Undersökningar visar att gränshandeln bidrar till nedskräpning av miljö och natur, till att värdefulla metaller går förlorade och till onödiga utsläpp av växthusgaser. Delar av förpackningarna, som inte samlas in av systemen, returneras till materialåtervinning genom de allmänna avfallssystemen. Detta är inte optimalt eftersom det minskar materialets återanvändningsvärde. Därför är det viktigt att göra det enklare för konsumenter att leverera sina tomma aluminiumburkar och PET-flaskor i gränsområdena. Detta kan man göra genom att öka kapaciteten och upprätta fler insamlingsplatser. Dessvärre har Utskottet för ett hållbart i konstaterat att det finns en stark motvind mot ömsesidig utbetalning av pant i gränsområden trots att analyser visar att det kommer att ge samhällsekonomiska fördelar. Pantsystemen är viktiga verktyg för att främja den vision om cirkulär ekonomi som de nordiska länderna har anammat. Därför bör de nordiska länderna se till att utveckla ett arrangemang för gemensam utbetalning av pant och att de nordiska pantorganisationerna startar en dialog om att utöka panten till att omfatta fler produkter.
mot · H5021234 · 2017-10-02 00:00:00 — Sänkta skatter för ökad egenmakt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till sänkta skatter för ökad egenmakt och tillkännager detta för regeringen. Höga skatter på arbete inklusive höga marginalskatter hindrar nyföretagande. Företrädare för nystartsföretag i branscher som medicin, it och finansiell teknik påtalar att de har problem med att rekrytera medarbetare i en tuff internationell konkurrens. En av anledningarna till dessa svårigheter är den höga skattebördan. Höga skatter på arbete och höga marginalskatter drabbar också företag inom övriga branscher. Enkla arbeten inom industrin har försvunnit därför att det är för dyrt att anställa. Utan och skulle stora delar av den privata tjänstesektorn inte överleva därför att summan av lön, arbetsgivaravgifter och moms gör tjänsterna för dyra att använda för vanliga löntagare. Höga skatter på arbete inklusive höga marginalskatter påverkar också viljan att öka arbetstiden från deltid till heltid, eller att vid övertidsarbete ta ut ersättningen i pengar istället för ledighet. Listan av exempel på negativa effekter av de höga skatterna på inkomster kan göras betydligt längre än ovan. I syfte att öka deltagandet på arbetsmarknaden och motivera fler att öka sin arbetstid och för att underlätta företagens rekrytering av medarbetare samt öka möjligheten för löntagare att köpa tjänster bör en skattereform övervägas. Reformen bör inkludera avskaffande av den statliga inkomstskatten, avskaffande av moms på tjänster, avskaffande av arbetsgivaravgifter vid anställning av exempelvis unga och långtidsarbetslösa. Förändringarna av skattesystemet måste vara förenliga med stabila offentliga finanser och långsiktigt hållbara finansiella förutsättningar för offentliga kärnuppgifter inom områden såsom försvar, rättsväsen, välfärd och social trygghet. Förslag om förändringar i skattesystemet måste vara finansierade genom motsvarande utgiftsminskning eller inkomstförstärkning i statsbudgeten. Principen för skattesänkningarna måste dock vara att skattesänkningarna görs så att människors egenmakt ökar.
mot · H5021235 · 2017-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat skydd av vittnen och tillkännager detta för regeringen. Ett problem som är allt tydligare är att alltfler vittnen uttrycker oro för att medverka i rättegångar. Detta framförallt vid rättegångar där vittnenas deltagande är av yttersta angelägenhet för rättsprocessen. Åtskilliga vittnen vill inte medverka vid rättegångar där grovt kriminella är åtalade. Det har blivit allt vanligare att vittnen initialt avlägger ett vittnesmål för att strax före rättegång ta tillbaka sitt vittnesmål. Orsaken till återtagandet kan vara att vittnet och/eller dess familj utsätts för allt från verbala hot till förstörelse av egendom, misshandel och dödshot. För att ett vittnesmål skall vara giltigt skall det avläggas inför domstol; de vittnesmål som avläggs inför polis på brottsplatsen eller vid en eventuell förundersökning tillmäts ingen betydelse i domstolen. Det har gjorts försök med att låta vittnen avlägga vittnesmål från en annan fysisk plats än i domstolen och med utökat vittnesskydd, ny identitet och strängare straff för hot och våld mot vittnen. Tyvärr har dessa åtgärder inte hjälpt; det är fortfarande vanligt att vittnen avstår från att vittna i rättegångar. En metod för att öka rättstryggheten för vittnen är att den åtalade och dennes advokat, det vill säga en minskad personkrets, inte får information om vittnets namn, personnummer och bostadsadress och att motsvarande information om anhöriga är sekretessbelagd. Sekretessens längd avgörs från fall till fall. Självklart måste vittnets identitet registreras hos domstolen. För att möjliggöra för försvarare och åklagare att göra egna undersökningar om vittnets trovärdighet skulle dessa uppgifter kunna överlåtas till polis. Självklart finns det problem med anonyma vittnen, exempelvis rättens bedömning av vittnets trovärdighet, likaså kan den åtalade ha svårigheter att försvara sig mot anklagelser från ett anonymt vittne. För att upprätthålla rättssäkerheten är det centralt att ingen döms för en handling den inte har begått. Lika fullt och fast är en viktig fråga för ett fungerande rättssystem att vittnestrygghet kan säkerställas. () är exempel på en domstol som har utvecklat skyddet för vittnen och erfarenheterna från denna bör kunna ligga till grund för utvecklingen av skydd av vittnen i .
mot · H5021236 · 2017-10-02 00:00:00 — Ökad säkerhet i det svenska transportsystemet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utreda behovet av ökad säkerhet i det svenska transportsystemet och ökad internationell samverkan på området och tillkännager detta för regeringen. har vi sett en ökning av terrorattacker i . Hundratals människor har dött bland attackerna i bland annat , och . För att stävja terrorismen behöver vi se över alla verktyg som finns till hands. befann sig en beväpnad man på tåget från med slutstation . Syftet var att genomföra en terrorattack. Mannen som inte är medborgare i EU hade en stor mängd vapen med sig men blev i sista stund avväpnad av medpassagerare ombord på tåget. Schengenzonens slopade gränskontroller mellan sina territorier är ett utmärkt sätt att resa ur effektivitets- och bekvämlighetssynpunkt och det är viktigt att värna det öppna samhället. Den fria rörligheten över gränser är den kanske allra viktigaste fördelen med deltagande i det europeiska samarbetet. Men ur säkerhetssynpunkt är tåg och bussar oskyddade måltavlor även om kontrollen vid de yttre gränserna skärpts. Fallet med det avbrutna terrordådet på tåget visar att en person, trots att denne är registrerad misstänkt för terroristsamröre, tack vare borttagna personkontroller inom Schengen kan undgå myndigheter och genomföra omfattande terrordåd i exempelvis det svenska transportsystemet.
mot · H5021237 · 2017-10-02 00:00:00 — Stärkt äganderätt i minerallagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt äganderätt i minerallagen och tillkännager detta för regeringen. Att råda över den egna egendomen är grundläggande i en rättsstat. Äganderätten är stark i men kan förstärkas inom vissa områden. Den som finner ett på sin mark kan inte vara säker på att bli ägare till en eventuell mineralfyndighet. Det kan inträffa att en annan person eller ett företag har beviljats undersökningstillstånd, vilket ger ensamrätt till mineralundersökning av marken och företräde till en eventuell fyndighet. Markägaren har därmed inget företräde till fyndigheten. I det fall det finns en bostad på marken krävs endast att avståndet till fyndigheten är . Reglerna i minerallagen är av den principiella innebörden att rätten att utvinna mineraler som omfattas av lagen, så kallade koncessionsmineraler (till exempel guld, järn och koppar), kan genom beslut av en statlig myndighet tillerkännas någon annan än den som äger marken. Varken markägare eller grannar tillfrågas före beslut om undersökningstillstånd fattas. Markägaren mister därmed sin dispositionsrätt över marken som återgår till ägaren då gruvrättigheten upphör, först . En markägare som vill prioritera annan verksamhet än mineralbrytning på sina ägor eller rent av att lämna marken orörd kan inte neka tillstånd för brytning. Endast om utvinningen anses strida mot miljö- eller kulturintressen kan den stoppas. Ingen ersättning utgår för förlorade intäkter från jordbruk, turism eller skogsbruk. Ersättning utgår endast för skada och intrång vid undersökningsarbetet. Marken blir dessutom osäljbar till någon annan än den som erhållit tillståndet. Av ett mineralvärde som utvinns utgår i ersättning till markägaren och till staten. Ett mineralvärde på ger således till markägaren, till staten och till koncessionsinnehavaren. Den utredning som föregick ändringar av minerallagen menade att det i jordabalken inte hade uppställts några undantag från jordabalkens huvudregel om att beståndsdelar omfattas av markägarens äganderätt. Markägaren äger såväl marken som det som finns under ytskiktet. Minerallagen har ändrats vid ett flertaltillfällen men markägarens ställning är fortfarande svag. Med dagens lagstiftning är det möjligt att mark tas i anspråk för mineralprospektering och gruvbrytning med svåra konsekvenser för markägaren. Markägaren har inte avskurits från andra resurser eller mineraler i och på marken än koncessionsmineralerna, det vill säga de mineraler som omfattas av minerallagen. Alla övriga mineraler benämns jordägarmineraler. Minerallagstiftningen bör därför ändras så att lagstiftningen slår fast att mineraler ingår i markägarens egendom. Rimligen bör undersökningstillstånd och utvinning av alla mineraler, inklusive koncessionsmineraler, beslutas av markägaren och ingen annan. Finn (M)
mot · H5021238 · 2017-10-02 00:00:00 — Försäljning av statens innehav i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten för staten att avyttra innehavet i , i sin helhet eller i form av en majoritetspost, och tillkännager detta för regeringen. bildades efter ett riksdagsbeslut . Bolagets uppdrag var då att finansiera de medel som behövdes för den statliga bostadsutlåningen. Syftet med bolagsbildningen var att avlasta statsbudgeten från den bostadsrelaterade upp- och utlåningen. har företaget utvecklats i flera etapper till att bli en stor aktör på bolånemarknaden och erhöll även så kallad bankoktroj, tillstånd att driva bankrörelse. Regering och riksdag har haft två mål med . Det övergripande målet har varit att bolaget ska vara värdeskapande. Utöver detta ska bolaget bidra till mångfald och konkurrens på bolånemarknaden. De senaste årens lärdomar av den omfattande globala finansiella krisen har medfört bland annat stora kapitalinjektioner i det globala banksystemet med syfte att förstärka banksystemets kapitalbas och därmed minska riskerna för en liknande utveckling . Under alliansregeringen skärpte lagstiftningen väsentligt och de svenska finansiella institutens kapitalbaser tillhör de stabilaste i . Bolånemarknaden utgör en viktig del av den svenska ekonomin och en stor del av bankernas balansräkningar. Riskerna med prisutvecklingen på bostäder och den därmed sammanhäftade skulduppbyggnaden för hushåll har fått allt större uppmärksamhet . Eftersom staten, genom , är en icke obetydlig spelare på marknaden är det av vikt för svensk ekonomisk stabilitet att staten inte bidrar till en osund utveckling av hushållens skuldsättning och huspriser.
mot · H5021239 · 2017-10-02 00:00:00 — Statens andel i SAS ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statens andel i SAS ska avyttras och tillkännager detta för regeringen. Samägandet av SAS med de andra skandinaviska länderna och tillkom i då flygtransporterna bedömdes vara av strategisk vikt för ett land och en markering av landets oberoende på den internationella marknaden beträffande flygtrafiken för personer och gods. Men tiderna har förändrats. Flygbranschen genomgår ständiga och lönsamhetsmässigt plågsamma strukturella förändringar som i SAS fall ofta har inneburit att ägarna tvingats ställa upp med kapitalresurser för att rädda bolagets verksamhet. då marknadslogiken angående flygtransporterna är totalt förändrad framstår det med all tydlighet att fortsatta ägarengagemang i SAS inte är förenligt med en optimal hantering av skattemedel för landets och samhällets bästa. Utöver de stora affärsrisker som branschen kommer att präglas av framöver är ägarengagemang i ett företag som agerar i en fullt ut konkurrensutsatt marknad obsolet. meddelade regeringen att svenska staten sålt 13,8 miljoner stamaktier i och på så sätt minskade svenska statens ägarandel från till . Försäljningen uppgick till sammanlagt före försäljningskostnader. Inom ramen för ovanstående resonemang och anförda motiv uppmanas regeringen att inleda samtal med de övriga konsortiedelägarna i akt och mening att avveckla ägarandel i SAS.
mot · H5021242 · 2017-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över verktygen för att hantera olagliga bosättningar och tillkännager detta för regeringen. Antalet olagliga bosättningar har ökat i omfattning . Lagstiftningen för avhysning av olagliga bosättningar har förbättrats men mer kan göras. Att ytterligare utveckla lagstiftningen till skydd mot olagliga bosättningar handlar inte om att förbjuda fattigdom eller att inte respektera fattiga personer. Det handlar om respekt för äganderätten liksom om respekt för det offentliga rummet och ökad säkerhet liksom om sanitära aspekter. Förekomsten av olagliga bosättningar har ökat i takt med att antalet EU-medborgare som tigger ökat. Dessa är extremt fattiga personer och därför också i en utsatt position oavsett hur de har tagit sig till . Frågan om deras situation måste förbättras i deras hemland och för detta krävs agerande på EU-nivå. Det är viktigt att kombinera socialt hänsynstagande med respekt för det offentliga rummet och privat ägande. Användningen av det offentliga rummet behöver regleras i de lokala ordningsföreskrifter som fastställs av respektive kommunfullmäktige. vilar på den nationella lagstiftningen. I åtskilliga kommuner anger den lokala ordningsstadgan att bosättning på offentlig plats inte är tillåten. Trots detta förekommer olagliga bosättningar, vilket är ett bevis på att resurserna inte räcker till och att polisen inte mäktar med situationen. Kommunerna behöver därför verktyg för att hantera olagliga bosättningar genom att ordningsvakter får utökat mandat med att arbeta med avhysning av olagliga bosättningar. Målet bör vara att olagliga bosättningar avlägsnas . Ordningsvakter bör även kunna bistå privatpersoner som utsatts för olovliga bosättningar på sin egendom.
mot · H5021243 · 2017-10-02 00:00:00 — Inkludera fristående skolor i LOV ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta att fristående skolor inkluderas i lagen om valfrihetssystem (LOV), och detta tillkännager för regeringen. Majoriteten av de fristående skolor som opererar i erbjuder goda och likvärdiga alternativ till kommunala skolor för föräldrar och elever. Statistik och de erfarenheter som finns visar att kommuner med fler fristående skolor ger ett totalt sett bättre resultatmässigt utfall tack vare en sund kvalitetskonkurrens. Individens valfrihet är ett av demokratins ädla märken. Arbetsgången för att öppna eller bygga ut en fristående skola sker genom att man ansöker hos . Vänsterstyrda kommuner kan därmed motverka etableringar genom negativa remissyttranden. Detta strider mot intentionerna i där rätten att välja skola tydligt framgår. Ökad statlig styrning och ökad reglering motverkar friskolereformens syfte, nämligen att fristående skolor ska utgöra ett komplement till de kommunala skolorna. Enligt min och många andras bedömning bör statens roll begränsas till att enbart auktorisera och inspektera skolorna. Därtill bör inte kommuner ha möjlighet att lägga veton mot nya etableringar av fristående skolor. Lagstiftningen bör därför ändras på detta område till en nationell regelbok där ytterst skollagen samt godkännande av den sökande huvudmannen ligger till grund för beslut. Därefter sker en auktorisation via lagen om valfrihetssystem, LOV. Inom ramen för ovanstående resonemang och anförda motiv uppmanas regeringen att inleda arbetet med att tillåta fristående skolor att inkluderas i LOV.