mot · H5023105 · 2017-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bemyndiga regeringen att fatta beslut om omorganisering m.m. av den verksamhet som bedrivs inom ramen för materiel- och logistikförsörjningen i enlighet med den inriktning som följer av SOU 2016:88 (Logistik för högre försvarsberedskap) enligt förslaget i motionen (avsnitt 1.1) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bemyndiga regeringen att inrätta som organisationsenhet i Försvarsmakten och lokalisera det till (avsnitt 1.2) och tillkännager detta för regeringen. godkänner investeringsplanen för vidmakthållande av försvarsmateriel –2023 som riktlinje för Försvarsmaktens investeringar enligt förslaget i tabell 1 i motionen. godkänner investeringsplanen för anskaffning av försvarsmateriel –2023 som riktlinje för Försvarsmaktens investeringar enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bemyndiga regeringen att besluta om anskaffning av nytt medelräckviddigt luftvärnssystem (avsnitt 1.3) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bemyndiga regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 38 för att tillgodose behov av rörelsekapital enligt förslaget i motionen (avsnitt 1.4) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bemyndiga regeringen att besluta om export av 30 stycken JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av materiel (avsnitt 1.5) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bemyndiga regeringen att utnyttja en kredit i som uppgår till högst 80 i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden (avsnitt 1.6) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bemyndiga regeringen att besluta att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 3 för beredskapsinvesteringar (avsnitt 1.7) och tillkännager detta för regeringen. anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslaget i tabell 2 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 3 i motionen (avsnitt 1.8) och tillkännager detta för regeringen. 1.1 Reformering av Materiellogistiken Området materiellogistik har tyvärr varit föremål för återkommande omorganisationer. Äntligen har vi nu en redig utredning som ”får sakerna på plats”. Rapporten ”Logistik för högre försvarsberedskap” innehåller en rad förslag, SD ställer sig bakom dem samtliga. Med dessa förslag blir förslagslogistiken krigsanpassad och materielbeställningar lättare att styra. 1.2 Återuppsätta regemente på är ett upptagsområde för värnpliktiga och förband byggs nu upp på ön. SD förespråkar att en mekaniserad brigad samt en amfibiestridsgrupp ska försvara ön jämte stridsflyg, strategiskt luftvärn och flottan. Ur ekonomisk synpunkt är det bäst att välja lokaler och övningsytor som räcker till över . Vi förordar att återta gamla P 18 och gamla KA 3. Tabell 1 Investeringsplan för vidmakthållande och anskaffande av materiel 2018–2023 för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap 1.3 Anskaffning av strategiskt luftvärn behöver nytt luftvärn med bra räckvidd. Regeringen upphandlar nu medelräckviddigt luftvärn. Överlägset bäst ur förmågesynpunkt men också ur samhällsekonomisk synvinkel är det franska robotsystemet samt CAMM med svensk radar och svensk fristående datalänk. Det gör framgångsrik svensk försvarsindustri delaktiga. SD anser att Flygvapnet ska ansvara för det medelräckviddiga luftvärnet (på : det långräckviddiga). Det blir då ett strategiskt luftvärn som kan bygga upp svårmättade punkter, som en fiende kommer ha svårt att slå ut. Brigadluftvärnet måste också förnyas, det kommer i nästa steg, här kan räckvidden vara något kortare. 1.4 FMV:s behov av rörelsekapital På grund av att SD vill upprusta mer än regeringen så behöver också FMV ett större handlingsutrymme, varför vi föreslår att regeringen bemyndigas om en större i kredit i Riksgälden för FMV. 1.5 Export av Gripen JAS 39 C/D SD vill att flygvapnet ska ha 200 E/F. Detta åstadkommes genom att höja produktionstakten med ytterligare tio plan . Att exportera Gripen C/D är ett bra sätt att få in pengar till försvaret och att få fler Gripenanvändare i många länder. Dock kan vi inte sälja ut alla C/D-plan, då får vi för få Gripen totalt i närtid. SD sätter gränsen vid export av 30 C/D. Resterande kan inte exporteras förrän vi har fler än 160 E/F. Om det värsta händer och hamnar i krig eller måste höja beredskapen så är det viktigt att vi försöker att fylla på våra lager av ammunition, drivmedel och andra förnödenheter. SD strävar efter ett större försvar än regeringen och därför är en större beredskapsapparat av nöden. Om MSB bedömer att behov av ytterligare beredskapsinvesteringar uppstår ska de kunna låna pengar i Riksgälden. På grund av att SD vill upprusta mer än regeringen så bör ett större lån tillåtas än det regeringen föreslår. 1.8 Bemyndiganden för regeringen till ytterligare ekonomiska åtaganden Budgetpropositionen redogör i tabell 1.2 (sida 10 i proppen) för ett förslag var gränsen ska gå för regeringen att göra ytterligare åtaganden –2027. Det är alldeles för snäva ramar och omöjliggör en relevant upprustning. I tabell 3 är SD:s gränser för regeringens ytterligare åtaganden. Tabell 2 Anslagsförslag 2018 för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Avvikelse från regeringen (SD) Anskaffning av materiel och anläggningar Statens inspektion för försvarsunderrättelse-verksamheten materielsamarbeten, industrifrågor mm Förebyggande åtgärder mot naturolyckor Ersättning för räddningstjänst mm Myndigheten för skydd och beredskap Kontaktperson hemvärnsbat civ-mil samverkan Internationella fredsoperationer / militärt bistånd Mer drivmedel, ammunition, robotar och torpeder Större beställning av pågående köp av luftvärn Upprustning kräver mer teknisk verksamhet Mönstring+tredygnskurs alla pojkar mönstringsgen. Utbildning av fler officerare Bidrag föreningar som gynnar öppen fö pol debatt Lönekostnader för administrationen mm Budgetförstärkning – undvika driftnedskärningar Anpassningar för att kunna uppgå i marinen Omedelbara åtgärder – initiera det civila försvaret 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar När SD var nya i , , var vi ensamma om att vilja kraftigt höja försvarsanslaget, att vilja återgå till invasionsförsvar, att vilja återgå till utbildning av värnpliktiga. , 2017, är alla tre ståndpunkterna majoritetsåsikter i . En annan huvudlinje vi kämpar för är att bevara en trovärdig alliansfrihet från stormakter. att få ett militärt statsförbund med . Det är en trygg defensiv linje som inte ökar anspänningen i mellan och . För att möjliggöra en alliansfri linje krävs svensk upprustning och helst ett försvarsförbund med . Ett rustat skulle ha en tröskeleffekt att räkna med. Om en stormakt skulle angripa oss konventionellt skulle de lida märkbara förluster och stå försvagade inför andra stormakter. skulle ingen vara orolig för att skulle ha offensiva planer. Om vi börjar rusta nu så tar det innan vi kan fungera fullt som ett systematiskt invasionsförsvar igen. Vi kommer ha några särskilt sårbara år i början av upprustningen. Ekonomiskt är det inga problem, och gemensamma BNP är exempelvis av stormakten . Dessutom kan vi, på grund av vår framgångsrika försvarsindustri, köpa många materielsystem i de två egna länderna, vilket är ett samhällsekonomiskt nollsummespel eller bättre. Ingen kärnvapenmakt kan angripa oss med kärnvapen utan att begå ett mycket svårt krigsbrott. har tidigt valt att inte bygga egna kärnvapen, med syftet att bidra till att begränsa kärnvapenspridningen. Vi ser med oro på regeringens alltför långtgående närmande till Nato och den anspänning det redan börjar skapa i , med ökad krigsrisk som pris. Svensk utrikespolitik handlar mycket om att hjälpa andra länder. För att nå det syftet är det inte alltid bäst med ett högt tonläge, vi ska inte leta fiender utan hellre utveckla vänner, ska vi inte vara naiva eller kravlösa. Militärt rustade och diplomatiskt smidiga och kloka, det är ett modernt svenskt manér. 2.1 Organisation och taktik när det finns majoritet för ett invasionsförsvar så uppstår frågan hur ett modernt invasionförsvar bör se ut. Hur många förband behövs det och hur ska invasionsförsvaret organiseras och ledas? Regeringen liksom förra regeringen anser att det räcker med två brigader i armén. Dessa liksom övriga försvaret ska kunna flyttas runt allt eftersom hur fienden har angripit. SD anser att en normal storlek på armén är åtta armébrigader och tre amfibiebrigader. Vi tror att ett eventuellt anfall mot troligen kommer föregås av förbekämpning, specialförband, psykologiskt krig och it-krig. Anfallet kommer troligen vara överraskande och upplevas som kraftfullt. Att flytta runt förband är alldeles för vanskligt och resurskrävande. Ett trovärdigt försvar kräver istället förmåga till regionalt försvar och regional ledning. SD vill ha tre fördelningar och åtta militärområden. Fältarmén med brigaderna kommer kämpa i sitt eller i angränsande. Territorialarmén kommer kämpa med samverkande bataljoner i sina försvarsområden (Fo) eller i angränsande. I varje Fo bör en regementschef leda ett territorialarméregemente med hemvärnsbataljoner, lokalförsvarsbataljoner, räddningsbataljoner, driftvärnsbataljoner samt särskilda beredskapspolisavdelningar. Om angrips av en stormakt riskerar vi att förlora som vi kommer åsamka angriparen betydande förluster. Andra stormakter hjälper oss inte direkt, därför att vi inte är allierade, men de kommer vara beredda att ta sig an angriparen, som är i ett läge han borde undvikit. 2.2.1 Totalförsvar och militär-civil samverkan (+32 MSEK) Försvarsbeslut innehöll instruktioner om att totalförsvaret ska återtas, vilket innebär att det civila försvaret ska återtas. Till skillnad från övriga nordiska länder så har tyvärr avvecklat det omfångsrika civila försvar som vi hade för inte så länge sedan. Flera andra partier talade inför försvarsbeslutet om att ett helt nytt, annorlunda och billigt civilt försvar skulle kunna skapas. Det visade sig vara nonsens. SD hävdade att ett nytt civilt försvar kommer likna det vi hade tidigare. Beredskapslager, driftvärn, värnplikt, civilplikt och civila befälhavare kommer vara kärnan även . Den moderna militära hotbilden är mer asymmetrisk sägs det, och det stämmer. till exempel är en ny företeelse. Dock, det mesta av hotbilderna är inte helt nya. Det militära hotets kärna är fortfarande det väpnade angreppet. Vill fienden inte ta ett större territorium så vill de kanske sätta upp en militärbas. Fienden söker lycka för sitt planerade väpnade angrepp genom inledande asymmetrisk krigföring, bland annat psykologisk och ekonomisk. Det skedde samma redan under . Vi har fått vänta på det civila försvaret, bland annat anslås inga pengar till det för initiala åtgärder. Man ska vara på det klara med att det militära försvaret helt saknar uthållighet utan ett parallellt verkande civilt försvar. SD anslog redan för medel till ett civilt försvar. Extra personal för militär-civil samverkan började vi budgetera för . 2.2.2 Gruppmateriel, armén (+250 MSEK) Medan den personliga utrustningen hos armén har förnyats så släpar förnyelsen av gruppmaterielet efter. Det är viktigt att arméns befintliga förband har bra utrustning. Det höjer såväl förmågan som stämningen i trupperna. Nytt gruppmateriel bör tillföras . 2.2.3 Internationella fredsoperationer/militärt bistånd (–) När SD var nya i så hade gått över till insatsförsvar. Dåvarande alliansregeringen hånade öppet värnplikt och invasionsförsvar: ”Försvaret börjar i ” var devisen. Internationella fredsoperationer brukar innebära patrulltjänst, minröjning och möjligen kompanistrid. Uppdraget i var tufft, våra soldater var modiga och framgångsrika men så handlar det om en lågintensiv strid mot en gerillaarmé. På ett vis är det det svåraste man kan ge sig på, men har det inte mycket med modernt invasionsförsvar att göra som är ett system av system. SD vill minska de internationella fredsoperationerna tills att det svenska invasionsförsvaret är uppbyggt igen. Sedan är det inte främmande för oss att diskutera målet att ha två bataljoner ute permanent samt en beredskap att skicka ut en brigadledning. Anslag till Int. fredsop./militärt bistånd lägger SD i Utgiftsområde 05 Internationell samverkan. Det innebär att vi eliminerar anslag 1:2 på utgiftsområde 06. Försvarsanslaget måste höjas kraftigt och därför medel återföras från andra politikområden. Ett invasionsförsvar kostar helt andra belopp än ett insatsförsvar. Eftersom försvaret lider av ackumulerade uteblivna materielinvesteringar så behöver försvarsanslaget troligen höjas upp emot av BNP för att sedan falla tillbaka till när investeringarna börjar komma ifatt. 2.2.4 Drivmedel, ammunition, robotar och torpeder (+1 462 MSEK) Diskussionen handlar ofta om de stora moderna materielsystemen enbart. så är frågan om drivmedel och ammunition lika kritisk. För att spara pengar så har lagren av dessa minskats. Exempelvis är det tänkt att vi med hjälp av köpoptioner ska kunna köpa robotar om vi höjer beredskapen eller har hamnat i krig. Det är i senaste laget. Den här bortglömda budgetposten bör stärkas, för att höja beredskapen men också för att möjliggöra fler övningar. Vissa robottyper är dyra, men de har också en väldigt viktig avskräckande betydelse liksom en viktig roll i försvaret. SD anslår mer pengar för ändamålet till alla försvarsgrenar. 2.2.5 Större beställning av luftvärn (+1 000 MSEK) Upphandling av luftvärn pågår. Vi anser att bästa köp är 30 med svensk fristående datalänk och svensk radar. Modernt medelräckviddigt luftvärn är en kritisk tillgång vi saknat. Vi vill öka beställning så att vi kan skydda ytterligare ett område. 2.2.6 Forskning och teknik för upprustning (+80 MSEK) när upprustningen ska ta fart krävs mer FoT inom Försvarsmakten för att kunna beställa rätt materiel, men också för att anpassa materielen till vår svenska befintliga och kommande konfiguration. Samspelet mellan FM, FMV och försvarsindustrin kräver att alla parter kan hävda sin tekniska integritet. 2.2.7 Mönstring av alla och 3-dygnskurs (+40 MSEK) Regeringen budgeterar för att utbilda 4–5 000 värnpliktiga . SD som föreslår ett större försvar bedömer att behovet är cirka 15 000 värnpliktiga så fort detta blir möjligt. Inget parti föreslår att alla unga ska göra värn-/civilpliktsutbildning. Däremot föreslår SD att alla unga män och frivilligt för kvinnor ska mönstra i en fysisk mönstring på mönstringsanstalt. I samband med mönstringen genomförs en tredygnskurs i uniform för att skapa delaktighet. Anslaget är för förberedande åtgärder. 2.2.8 Återtagen värnpliktsutbildning ger fler officerare (+60 MSEK) De grava rekryteringsproblem som försvaret lidit förväntas avta i takt med att värnpliktsutbildningen återstartar. SD anslår medel för att utöka officersutbildningen. 2.2.9 FRA, första försvarslinjen (+50 MSEK) () gör ett fantastiskt jobb genom att spana på signaler med minst en utländsk part. I tider med ökande terrorism har denna roll blivit ännu viktigare. Den oro som funnits i befolkningen att ”storebror ser dig” borde ta mer fasta på de utländska makter som signalspanar på oss. 2.2.10 FOI, kunskap om omvärlden (+70 MSEK) Omvärldsläget har försämrats, det sägs nu att kan komma att hamna i krig i närtid om det värsta händer. FOI är den kunskapskälla som ytterst Högkvarteret (Hkv) och regeringen får förlita sig på inför svåra beslut. Utan FOI hade kanske inte upprustningen startat . SD vill stärka FOI och har ett högre anslag. 2.2.11 Nämnder (+ ) Genom att öka stödet till fristående organisationer som jobbar med information och debatt på försvarsområdet så blir debatten livfullare, vilket indirekt leder till bättre försvarsbeslut. 2.2.12 Internationella materielsamarbeten, industrifrågor (+24 MSEK) FMV kommer behöva anlita konsulter i närtid för att kunna lösa sin uppgift. Detta anslag är till för att möjliggöra detta. 2.2.13 Frivilligorganisationerna, egen budget (+200 MSEK) Förra regeringen tog bort frivilligorganisationernas eget anslag och lät Försvarsmakten processa stödet genom egna bedömningar. SD vill att frivilligorganisationerna får tillbaka ett eget anslag samt att det höjs. Frivilligorganisationerna har hundratusentals medlemmar och skapar försvarsvilja likväl som -förmåga. 2.2.14 Driftvärn (+490 MSEK) Driftvärn fanns tidigare med värnpliktiga som säkrade viktig infrastruktur på sin ordinarie arbetsplats i första hand. Vi måste återta driftvärn om vi vill att totalförsvaret ska kunna fungera. SD budgeterar för 40 bataljoner driftvärn, minst en i varje försvarsområde (Fo). 2.2.15 FMV, förvaltningsanslag (+72 MSEK) Som en konsekvens av förslagen budgeterar vi nu för ett förvaltningsanslag för FMV. 2.2.16 FXM (+20 MSEK) SD vill återstarta FXM för att gynna exporten av försvarsmateriel. Exporten förstärker vår försvarsindustri som då kan bidra till en billigare och säkrare försvarsmaterielförsörjning för det svenska försvaret. 2.2.17 (+294 MSEK) bör dela register med polisen för att kunna bättre beivra brott. bör inordnas i marinen. och marinen dubblerar en rad funktioner och ett sammangående skulle effektivisera. har haft det kämpigt med för låga anslag. SD föreslår en ökning. 2.2.18 Omedelbara åtgärder, det civila försvaret (+1 002 MSEK) Som sagt det civila försvaret behövs för att totalförsvaret ska fungera. Endast ett totalförsvar kan skapa en tröskeleffekt för att gynna fred och frihet. Det civila försvaret kommer troligen kosta . SD anslår nu för omedelbara åtgärder. Per Klarberg (SD)