ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5022187 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av karriärmöjligheter för polis i yttre tjänst och tillkännager detta för regeringen. Möjligheten inom polisen att få en högre rang på grund av sina erfarenheter, kompetens och insatser i yttre tjänst måste förbättras. Som i så många andra branscher är det även inom polisen svårt att göra karriär ute på fältet. En duktig polis i yttre tjänst måste kunna få vara en duktig polis i yttre tjänst och ändå få möjligheten att bli befordrad. Lärarkåren har länge haft det så att blir du befordrad så hamnar du längre från eleverna. Inom polisen innebär det i stort att karriärmöjligheten, där ansvar, befogenhet och lön går hand i hand, gör att man hamnar högre upp i polishuset och längre bort från gatan. En satsning liknande skolans förstelärare kan vara ett gott exempel där man får såväl löneförhöjning som möjligheten att utveckla sin egen kompetens och utveckla specialistkompetenser för hela yrkeskåren. Vi vill ha fler synliga poliser, då måste vi också ge möjligheter att utvecklas inom kåren utan att behöva lämna yttre tjänst. Med anledning av ovanstående vill undertecknad att ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av karriärmöjligheter för polis i yttre tjänst.
mot · H5022189 · 2017-10-04 00:00:00 — Underlättande av inhemska adoptioner ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta inhemska adoptioner och tillkännager detta för regeringen. Jag anser att det bör bli enklare att adoptera barn i . Alla barn behöver trygga och kärleksfulla hem att växa upp i, men alla har inte det. finns det många barnlösa par som gärna vill adoptera ett barn som kan växa upp i deras hem och bli älskade och uppfostrade precis som ett biologiskt barn skulle bli. var cirka 30 000 barn omhändertagna och placerade antingen i ett fosterhem eller på institution. De flesta av dessa barn var omhändertagna för egen behandling eller de biologiska föräldrarna situation stabiliseras. har som mål att barn och föräldrar ska återförenas men det är inte alltid det går trots omfattande stöd . När ett barn är omhändertaget ska en omprövning av placeringen göras varje halvår. Den här tillvaron skapar rotlöshet och otrygghet för barnet. När barnet väl kommit till rätta i en fosterfamilj och fått kompisar i skolan är det för omprövning av placeringen och försök till återförening med föräldrarna med nya uppbrott som följd. I en del fall tas barn om hand som spädbarn och gör bedömningen att de biologiska föräldrarna troligtvis aldrig kommer att ha förutsättningar att ta hand om barnet. I de fall där gör bedömningen att det är frågan om en långsiktigt så kallad uppväxtplacering bör adoption prövas mer aktivt än det görs . vilar initiativet på de biologiska föräldrarna att föreslå adoption, vilket är en nästan omänsklig uppgift för en förälder. I stället bör i dessa fall föra frågan på tal. kan de biologiska föräldrarnas rätt till sina barn stå mot barnens rätt till en trygg och harmonisk uppväxt. Familjesplittringar ska självklart undvikas, men om föräldrarna inte har långsiktig förmåga eller förutsättningar att kunna ge barnen en trygg och kärleksfull uppväxt bör adoption övervägas i större omfattning . Mot bakgrund av detta anser jag att regeringen bör ta initiativ till att underlätta inhemska adoptioner i .
mot · H5022190 · 2017-10-04 00:00:00 — Förhindra att stulna bilar, och husbilar lämnar landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre kontroll vid våra gränser för att säkerställa att stulna bilar, husbilar och inte kan lämna landet utan att upptäckas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning bör få i uppdrag att ta fram förslag på hur stulna bilar, och husbilar ska förhindras att lämna landet och tillkännager detta för regeringen. Bilstölderna i har minskat med , men fortfarande stjäls tiotusentals bilar och även och husbilar . Tendensen är också att alltfler stulna fordon försvinner ut ur landet. 1997 hittades alla bilar utom , 2010–2012 var det som aldrig återfanns dvs nästan en fördubbling. Det behövs bättre kontroll vid våra gränser för att säkerställa att stulna bilar, husbilar och inte kan lämna landet utan att upptäckas. Det behövs en utredning som får i uppdrag att ta fram förslag på hur detta kan ske.
mot · H5022193 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att placera den nya polisutbildningen i och tillkännager detta för regeringen. Utmaningarna för framtidens polis är stora. Det handlar såväl om omvärldsfaktorer och inhemsk samhällsutveckling som är komplexa och ställer nya krav på svensk polis. Det handlar också om ökade ambitioner med fler poliser närmare invånarna och en förbättrad uppklaringsprocent. Hela rättskedjan måste vässas. En av de viktigaste framgångsfaktorerna som pekats ut handlar om rekrytering och utbildning av nya poliser. Politiken har satt som ett uttalat mål att vi skall ha 10 000 fler polisanställda . För att klara detta krävs minst två nya polisutbildningar. har synnerligen goda förutsättningar för att vara platsen för utbildningen som skall förläggas i västra . Att staden ligger centralt i befolkningsrika för ett starkt upptagningsområde. har bedrivit polisutbildning på distans och har goda möjligheter med samverkan med . har landets största utbildning kring informatik och dessutom lång erfarenhet inom yrken med ”blåljusverksamhet” inom akutverksamhet och prehospital verksamhet. Båda centrala för ett framtida polisiärt yrkesliv. Högskolan har byggrätt i direkt anslutning till befintligt campus som lämpar sig väl för polisutbildning (som ligger mitt i ). I direkt anslutning till högskolan finns ett gott utbud av nybyggda studentlägenheter. De olika aktörerna i regionen står beredda att så snabbt som möjligt anta utmaningen om att bedriva framtidens polisutbildning.
mot · H5022194 · 2017-10-04 00:00:00 — Fortsatta insatser för digitalisering ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera fortsatta insatser för digitalisering och tillkännager detta för regeringen. Jag representerar , ett län där fiberutbyggnaden varit en framgångssaga. Det har gått relativt fort och anslutningsgraden har varit mycket hög. Det har funnits en konsensus om att prioriteringen av fiberutbyggnad varit helt oundgänglig, sett till möjligheterna att ytterligare förstärka möjligheterna att bo, leva och verka runt om i hela länet. Ambitionsnivån känns säkert igen; självklart ska digitaliseringen vara människans vän och göra att hela knyts samman. Därför är det angeläget att inte vila på hanen, utan prioritera insatser som medger fortsatt högt tempo och därmed ett och därmed ett i framkant. Följande insatser bör prioriteras framgent: Robustheten bör öka (d.v.s. möjligheten att gå alternativa vägar med en signal), vilket också främjar stabilitet och förutsättningar att bygga ut mobilnätet – det i sig en trygghetsfråga sett till utvecklingen av t.ex. vård- och omsorgstjänster. Förtätningen bör fortsätta, med mål att ständigt öka anslutningsgraden. Det tarvar en ”andra våg” från ansvariga myndigheter, i syfte att knyta ihop län och land, och göra anslutningen attraktiv och ekonomiskt realistisk för fler. Inte minst skulle också förtätningen främja användningen av stadigt mer avancerade vård- och omsorgstjänster. Ökat statligt ansvar för digitalisering av offentlig sektor; i syfte att säkra jämlik tillgång i hela landet till tjänster från det offentliga, måste det övergripande ansvaret för krav på t.ex. nätens kvalité tas på statlig nivå och inte per enskild kommun eller landsting.
mot · H5022195 · 2017-10-04 00:00:00 — Fler utbildningsplatser till skogligt basår ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utöka antalet platser på skogligt basår och tillkännager detta för regeringen. Skogen har en viktig roll för sysselsättningen och ekonomisk tillväxt i . Av svensk industris sysselsättning, export, omsättning och förädlingsvärde svarar skogsindustrin för 9–. Den är starkt exportinriktad och eftersom råvaran till största delen är inhemsk och importen av skogsindustriprodukter relativt liten ger skogsindustrin ett betydande bidrag till handelsbalans. Skogsbruket och skogsindustrin ger direkt arbete åt ungefär 15 000 respektive 55 000 personer i . Tillsammans med sina underleverantörer skapar skogsindustrin uppemot 175 000 arbeten. Utöver detta skapas även indirekta arbetstillfällen. Vidare finns potential för ytterligare arbeten genom ett ökat nyttjande av andra ekosystemtjänster, exempelvis inom naturturismen. I i finns Skogsmästarskolan. Skogsmästarprogrammet är en universitetsutbildning med inriktning på skog, skogsproduktion och naturvård. Utbildningen kombinerar teori och praktik på ett för högskolor unikt sätt. För att ha behörighet till skogsmästarprogrammet så krävs skoglig praktik. Som skogsmästare är det viktigt att ha praktiska erfarenheter från skogen för att kunna klara av framtida arbetsuppgifter som ofta är i ledande positioner. Många som vill utbilda sig till skogsmästare har inte studerat vid ett naturbruksgymnasium. Då finns det dock ett skogligt basår som ger behörighet till skogsmästarprogrammet. Basåret består av ett utbildnings- och praktikpaket, som ger både behörighet och platsgaranti till skogsmästarprogrammet under förutsättning att studenten har godkända resultat. Studierna är på gymnasienivå. Studierna på skogligt basår ger kunskap om förvaltning och skötsel av skog. Från att skapa ny skog, vård och sköta den, till att slutligen föryngringsavverka. Förutom det praktiska arbetet i skogen, lär sig studenten även hur förvaltning och skötsel kan tillgodose olika intressen som till exempel rekreation, friluftsliv och biologisk mångfald. Praktiken omfattar ungefär halva kurstiden och genomförs exempelvis hos olika skogsföretag eller organisationer, t ex skogsvårdsstyrelse, skogsägarförening eller skogsbolag. Det kan också vara vid en virkesmätningsförening, på en kommun eller hos en skoglig entreprenör. Skogliga basåret är populärt men det finns bara 32 platser. 16 av platserna finns i och 16 platser i . Behoven är större särskilt med tanke på en het framtida arbetsmarknad. Önskvärt skulle också vara att få en bättre geografisk spridning på utbildningsplatserna så att även studenter i norra har möjlighet att studera skogligt basår.
mot · H5022196 · 2017-10-04 00:00:00 — Statens ansvar för infrastrukturinvesteringar ställer sig bakom det som anförs i motionen om investeringar i och underhåll av järnvägsnät och tillkännager detta för regeringen. Vi måste kunna resa klimatsmart och snabbt. Vi måste kunna lita på att vår exportindustri kan transportera gods. Arbetsmarknadsregioner växer, vi pendlar mellan arbete, studier och bostad. Satsningar på ny infrastruktur i järnväg och järnvägsunderhåll är inte bara bra för klimatet – det är en avgörande faktor för att hela ska utvecklas. Enskilda kommuners/regioners betalningsförmåga ska inte vara det som fastställer infrastrukturella utveckling. Hela landet ska ha goda förutsättningar för utveckling, även de kommunerna som inte är de allra rikaste . I stora delar av och i är väg den enda möjligheten till transporter. Därför är investeringar i järnväg en viktig fråga för vår framtida utveckling. Samhällsekonomisk nytta, det som skapar bättre förutsättningar för exportföretag och möjliggör större arbetsmarknadsregioner är viktigt att ta i beaktande. Staten måste stärka sin roll och ha större kontroll över järnvägsunderhåll. Underhåll av våra järnvägar kräver en sammanhållen bild av behovet och en hög kunskap om hur man kan åtgärda detta.
mot · H5022197 · 2017-10-04 00:00:00 — Mobiltäckning i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studera förutsättningarna för förbättrad mobiltäckning i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Avsaknad av mobiltäckning innebär i praktiken att vara utestängd från väsentliga delar av det moderna samhället. Har man däremot en bättre täckning öppnar sig helt andra möjligheter till delaktighet på lika villkor, oavsett var i landet man bor. En bra it-infrastruktur är avgörande för utveckling och tillväxt i landet. Den dåliga eller ibland obefintliga mobiltäckningen som finns på vissa delar av den svenska landsbygden skapar ett utanförskap från den service som finns att tillgå på nätet. Regeringens satsningar på bredband på platser där det är olönsamt för marknaden att bygga är rekordstor och är långt mycket större än den satsning som gjordes under den förra regeringen. När marknadskrafterna inte klarar av att leverera så är det samhällets ansvar att säkerställa en god täckning för telefon och en modern möjlighet till uppkoppling till nätet. Fler och fler tjänster och produkter blir uppkopplade och integrerade mot nätet och vi har med stor sannolikhet bara sett början på utvecklingen. Snabb uppkoppling behövs även i det offentliga rummet och inte bara i det egna hemmet. Därför är mobiltäckning en statlig angelägenhet där vi inte bara kan lita på marknaden. Det är viktigt att staten, utöver redan planerad utbyggnad, överväger kompletterande åtgärder. ClasGöran (S)
mot · H5022198 · 2017-10-04 00:00:00 — Tillgång till telefoni och bredband ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att fortsatt verka för att säkerställa tillgången till telefoni och bredband för privatpersoner, företag och kommuner i hela landet och tillkännager detta för regeringen. I takt med att den tekniska utvecklingen går framåt så pågår ett fysiskt teknikskifte där den äldre infrastrukturen för kommunikation byts ut. Dagens kopparledningar är slitna och behöver ersättas med ny teknik. Det är viktigt att övergången från gammal till ny teknik görs på ett sådant sätt att inte privatpersoner, företag och kommuner står utan fungerande telefoni. har tidigare beslutat om avveckling av kopparnäten. Främst är det företag och privatpersoner på landsbygden som berörs. Som kompensation till de som ändå drabbas av avvecklingen erbjuder mobilt bredband med viss förstärkande utrustning för en bättre mottagning. Telias beslut har lett till problem i flera kommuner och problemen riskerar att pågå . För att inte kommuninvånare i landsbygderna ska stå utan en fungerande uppkoppling föreslog att regeringen omgående borde ta initiativ till att säkerställa tillgången till bredband för de hushåll och företag som står utan ersättning i samband med Telias förändringar av kopparnäten. Med dagens utveckling av digitala tjänster är tillgången till snabbt bredband centralt för privatpersoner och företag på landsbygden. kan inte garantera att samtliga kunder där kopparnätet släcks verkligen kan få tillgång till en snabb uppkoppling. Regeringen bör fortsatt verka för att tillgång till telefoni och bredband för privatpersoner, företag och kommuner säkerställs i hela landet.
mot · H5022199 · 2017-10-04 00:00:00 — Farledsfördjupning i hamn som nationellt intresse ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen se över behovet av en farledsfördjupning i hamn och tillkännager detta för regeringen. Den svenska modellen präglas av en industri som är starkt beroende av export. I sker av utrikeshandeln med sjöfart och därför har direktlinjerna till sjöss stor betydelse för landets konkurrenskraft. Direktsjöfarten är inte en självklarhet för ett glest befolkat land som . Det krävs hamnar med tillräckligt mycket import- och exportgods för att det ska vara intressant för rederierna att komma till . Det krävs också kapacitet att ta emot dessa stora fartyg. Tillräckligt djupa farleder, stora kranar, effektiva terminaler samt robusta väg- och järnvägsförbindelser. har containerfartygen blivit nästa dubbelt så stora. Även tankers, kryssningsfartyg, färjor och bilfartyg strävar efter ekonomiska skalfördelar genom att bli allt större. Hamn har investerat kraftfullt för att vara ett starkt godsnav. Här finns bredaste linjeutbud som kombinerar en frekvent Europatrafik med direktlinjer till andra världsdelar. av totala utrikeshandel passerar kajerna i , och av containerhandeln. Det gör hamnen till en viktig spelare för stora delar av landets industri. Men det har uppstått en flaskhals i takt med att fartygen blir allt större. Farlederna måste fördjupas för att Hamn, och därmed , även ska kunna ta emot de oceangående fartygen framöver. Dagens djupgående räcker inte. får rederierna begränsa lasten på fartygen och vissa kommer inte ens in till Hamn. har gjort en studie som visar att det finns samhällsekonomiska vinster med att fördjupa farleden. Fördjupningen innebär att cirka en miljon kubikmeter massor måste grävas upp och är en investering på flera miljarder. För att farledsfördjupningen ska bli verklighet är första steget att och regeringen prioriterar den så att den kommer med i den nationella planen för infrastruktur 2018–2029. I presenterade förslag till nationell infrastrukturplan är farledsfördjupningen i hamn med som en utpekad brist. Det innebär att anser att det är ett projekt som bör genomföras, men att det behöver jobbas vidare med för att kunna bli färdigt som ett namngivet objekt i planen. Härnäst kommer en remissrunda runt om i landet att ske innan den slutliga planen presenteras. Hamn är en av de utpekade hamnarna i . En farledsfördjupning i hamn skulle gynna näringslivet i hela landet. Därför bör farledsfördjupningen i betraktas som ett projekt av nationellt intresse med därtill gjorda prioritering i den nationella infrastrukturplanen.
mot · H5022200 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att granska möjligheten att vidta ytterligare åtgärder för att minska problemet med spårspring och öka säkerheten på våra järnvägar och tillkännager detta för regeringen. Säkerheten på våra järnvägar är prioriterad och vi förutsätter att frågan drivs aktivt. Ett stort säkerhetsproblem för järnvägen är förekomsten av så kallad spårspringning. Problemet med personer som olovligt vistas på spåren växer, särskilt i , och leder till förseningar i tågtrafiken. Det påverkar människors vardag negativt. Det innebär stora kostnader för samhället i form av produktionsbortfall. Resenärer tvingas sitta fast på tåget istället för att vara på arbetet. De kommer försent, missar lektioner eller viktiga möten. De riskerar att missa anslutningståg eller flyg och kommer försent när barnen ska hämtas på förskolan. Det är inte acceptabelt. Att olovligt vistas på spåren är olagligt och tilltaget måste beivras. Det är tydligt att vidtagna åtgärder för att förhindra detta är otillräckliga. Det behövs andra åtgärder eftersom problemet kvarstår. Kraftigt höjda böter skulle säkert verka avskräckande och kan vara en del av en lösning. Bättre och fler möjligheter att säkert och legalt korsa en järnväg, exempelvis under eller på en övergångsbro kan behöva planeras. Ökad bevakning samt bättre information om risker och samhällskostnader kan också leda till att problemen minskar.
mot · H5022202 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen se över möjligheterna att utveckla trafiken på och rusta upp banans norra del och tillkännager detta för regeringen. Förutsättningen för ökat kollektivt resande är goda kommunikationer som möjliggör pendlande. Det är viktigt både för miljön och för den lokala ekonomin. En väl utvecklad Bohusbana underlättar pendeltrafiken och knyter samman med både norra och . Norra delen av har varit hotad. Detta tycker vi är ett steg i helt fel riktning. har framtiden för sig och är en viktig del i att stärka hela som arbetsmarknadsregion. Det är också viktigt att koppla samman med , för att dra nytta av den tillväxtkraft som finns där. Den norra delen har varit omdiskuterad, men har utvecklats positivt . Fler och fler i norra har valt att ta tåget, och X 2000-tågen till har blivit en riktig fullträff. Detta har betytt mycket positivt både för boende och för turister. Ombyggnaden av ger också helt nya möjligheter för pendeltågstrafiken, framför allt avseende turtäthet. Vi vill i stället utveckla trafiken på . Restiderna måste kortas, och därför måste den norra delen rustas upp så att hastigheten kan ökas. är beredd att satsa pengar för att bland annat bygga om Myrens bangård i . Då skulle vändningstiden förkortas, vilket är nödvändigt för kortare restid. Bara genom investeringar och en utveckling av trafiken kommer fler att välja att ta tåget framför bilen. har också i samråd med berörda kommuner uttalat att man långsiktigt avser att trafikera även den norra delen. En satsning på skulle få verklig betydelse för miljön och ekonomin, men det förutsätter att norra del snabbt rustas upp. måste få tillräckliga resurser till underhåll av bansträckan. SJ anser att det finns underlag för X 2000-trafik, och då vore det olyckligt om inte detta kom till stånd på grund av bristande investeringar och banunderhåll.
mot · H5022203 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att avgiftssystemet inom äldreomsorgen ses över för att skapa mer jämställdhet, rättvisa och transparens, och detta tillkännager för regeringen. Avgifter inom äldreomsorgen är inte en enkel fråga. För avgift för hemtjänst i ordinärt och i särskilt boende tillämpas högkostnadsskyddet. Det betyder att det räknas ut med hänsyn till ett minimibelopp/förbehållsbelopp, som ska säkerställa att brukaren har ekonomi för privata kostnader som livsmedel, kläder, hygien, förbrukningsvaror etc. Utöver hemtjänst tillkommer avgift för kost samt avgift för bostad om man bor i särskilt boende. Dessa två avgifter omfattas inte av maxtaxan. Avgiftsreglerna inom äldre- och handikappomsorgen hindrar inte en kommun från att ha ett taxesystem som innebär att kostnaden för kosten ingår i avgiften för hemtjänst i ordinärt och särskilt boende. För enskilda med så låga inkomster att de trots hel befrielse från hemtjänstavgiften inte har kvar medel motsvarande förbehållsbeloppet kan matavgiften ha stor betydelse. Den gruppen kompenseras inte av att förbehållsbeloppet höjs eftersom de redan får sin hemtjänstavgift helt nedsatt. De enskilda måste dock stå för den kostnad som matavgiften medför. För de som saknar en förmögenhet kan detta innebära att de blir hänvisade att ansöka om ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen. yttrade sig Lagrådet över ett lagförslag om införande av en jämkningsregel i 8 kap. SoL. Det gällde fastställande av avgifter för måltider i anslutning till hemtjänst i ordinärt och särskilt boende. Lagrådet kom fram till att jämkning borde kunna tillgodoses genom att jämkningsregler tas in i kommunernas taxebestämmelser. Enligt vad som sägs i remissen faller viss del av kostnaden för färdiglagad mat inom ramen för hemtjänst och systemet med högkostnadsskydd (den del som avser distribution samt uppvärmning i hemmet), medan övriga delar (avseende råvaror och tillagning) kan avgiftsbeläggas direkt med utgångspunkt i 8 kap. 2 § SoL. Av bland annat dessa skäl avstyrkte Lagrådet lagförslaget. Det är alltså kommunerna själva som bestämmer hur de vill handskas med avgifterna, upp till ett lagstadgat belopp, maxtaxan. Att lagstifta om jämkning av kostavgifter strider mot det kommunala självstyret. Dock anser jag att man borde se över systemet med maxtaxa inom äldreomsorgen, utvärdera det och göra det mer jämställt. Ofta upplevs en stor orättvisa i att de som har en hög pension eller stor förmögenhet inte behöver betala mer än den som lever på liten pension. I en kommun ingår kosten, i grannkommunen får man betala . Avgiftsbeslutet är en uppställning som är mycket svår att förstå sig på. Vi behöver ett rättvist och transparent system för att de äldre och deras anhöriga ska känna trygghet.