mot · H5023885 · 2017-10-05 00:00:00 — Ett smalare och ändamålsenligt public service ställer sig bakom det som anförs i motionen om att public service ska finansieras inom ramen för statsbudgeten och inte genom skatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att public service inte ska konkurrera med privata aktörer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försäljning av SVT och bör utredas och tillkännager detta för regeringen. De svenska public service-bolagen kom till i när såväl konsumtion som marknad såg ut på ett helt annat sätt. Radio- och tv-avgiften har samtliga riksdagspartier förkastat. Detta är rimligt. Tv-avgiften har till stora delar spelat ut sin roll då en tv-mottagare är nödvändig för att ta emot tv-sändningar. Förslaget som lagts fram är att public service istället ska finansieras via en skatt som ska fungera ungefär som begravningsavgiften. En sådan skatt är problematisk av flera skäl. Vi har en lång rad samhällsnyttiga verksamheter i . Ingen annan verksamhet har däremot ett frikort när det kommer till finansiering utan varje verksamhet måste prövas gentemot alla andra samhällsnyttiga verksamheter. Har staten ekonomiska problem går varken vägnätet eller försvaret säkert. Detta är en rimlig ordning som även bör gälla för public service. Det är svårt att motivera varför just public service är av så stor vikt att inte även anslagen till och likt Försvarsmakten borde beslutas enligt en samlad analys över statens budgetutrymme. Det är även uppenbart att det finns mycket pengar att spara genom att effektivisera verksamheten. Public service bör därför finansieras inom ramen för statsbudgeten och inte genom en separat skatt. Argumenten att detta hotar oberoendet är svaga när man inte kommer ifrån att politiker utser ägarrepresentanter som vänstervridningen av public service är väldokumenterad. Ett smalare public service Public service fyller en samhällsnyttig funktion i samhället och är väl värt att bevara i någon form. Exempelvis är det inte troligt att kommersiell tv och radio och skulle producera program för minoriteter eller äldre. Det är dock ett faktum att en ytterst liten del av public service-företagens budget ägnas åt sådana ändamål. Exempelvis driver SVT en av landets största nättidningar. Eftersom vi har en stor mängd nättidningar är det inte rimligt att detta är något SVT ska lägga resurser på . SVT har även landets kanske främsta streamingtjänst i form av SVT Play. Där kan man strömma en lång rad tv-produktioner som återfinns hos privata aktörers streamingtjänster. SVT producerar utöver detta en lång rad kommersiella nöjesprogram som inte på något sätt är beroende av licensavgifter eller skatt för att produceras. Detta är inte en rimlig ordning. Licens- eller skattebetalarnas pengar ska inte läggas på medieproduktioner som redan tillgängliggörs på marknaden eller som skulle produceras utan medverkan från public service. Public service-företagen ska inte konkurrera med privata mediebolag. Vi kan också se att kommersiell pratradio trots flera försök inte lyckats etablera sig i . Det är uppenbart att slår undan fötterna för privata aktörer på marknaden. För att åtgärda dessa problem bör ägardirektiven förtydligas så att public service-bolagen framöver inte konkurrerar med kommersiell verksamhet. Detta kan uppnås genom att förtydliga sändningstillstånden. I samband med detta bör det även utredas hur SVT2 och kan säljas då behovet av dessa kanaler kraftigt kommer att minska vid en renodling av public service.