mot · H4023727 · 2017-05-03 00:00:00 — Det är också viktigt att mer resurser går till de verksamheter som behöver det mest, t.ex. primärvården. Alliansen vill att äldreomsorgen ska präglas av valfrihet, hög kvalitet och ett värdigt bemötande. Med tydligare kvalitetskrav och skarpare sanktioner vid misskötsel blir äldreomsorgen mer likvärdig över hela landet och kvaliteten i verksamheten säkras. Alla svenskar ska ha rätt till en värdig ålderdom med god livskvalitet. Migrationen till kräver nya reformer har närområde präglats av flera svåra väpnade konflikter. I , , och har krig och förföljelse lett till att människor tvingats fly för att söka skydd inom det egna hemlandet, i närområdet eller på andra kontinenter. uppskattar att uppemot 65 miljoner människor var på flykt i världen , den högsta siffran som någonsin uppmätts. Under sökte 1,2 miljoner människor skydd i EU. Hela 160 000 personer sökte asyl i . bedömer att knappt en halv miljon nyanlända kommer att etableras i . Alliansen anser att ska bedriva en långsiktigt hållbar migrationspolitik som inom ramen för den reglerade invandringen värnar asylrätten, underlättar rörlighet över gränser och främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring. För att uppfylla ett sådant åtagande krävs genomgripande reformer som skapar hållbara förutsättningar för migration och integration på både kort och lång sikt. På kort och medellång sikt måste regeringen först och främst säkerställa att mottagandet fungerar. kom allianspartierna överens med regeringen om en rad åtgärder för att hantera migrationskrisen inom ramen för migrationsöverenskommelsen. Allianspartierna fick igenom avgörande förslag för att skapa ordning och reda i mottagandet, en bättre etablering och dämpa kostnadsökningarna. Bland annat innebär uppgörelsen att tillfälliga uppehållstillstånd blir huvudregel med rätt till familjeåterförening, tydligare försörjningskrav vid anhöriginvandring och ett stärkt återvändande. Vidare föreslås en stärkt kostnadskontroll i mottagandet och etableringen genom bl.a. tydligare krav för att erhålla försörjningsstöd. beslutades om viktiga alliansförslag för att stärka integrationen, som ett breddat RUT-avdrag och lärlingsanställningar för nyanlända, samt att utreda lagliga vägar för att söka asyl i EU. På måste den ekonomiska politiken ha beredskap för att på bästa sätt tillvarata de möjligheter som en betydande befolkningsökning innebär, och minimera de utmaningar som det stora mottagandet kan medföra. har inte i tillräckligt hög utsträckning fått in utrikes födda och nyanlända på arbetsmarknaden. Först har hälften av de som kommit till som flyktingar eller anhöriga till flyktingar någon form av jobb. Sysselsättningsgraden hos utrikes födda uppgick , till skillnad från hos inrikes födda. Att alltför många utrikes födda saknar jobb och i stället blir beroende av bidrag är först och främst destruktivt och negativt för varje enskild människa som hamnar i långvarigt utanförskap. Men med ett växande och utbrett utanförskap riskerar också kostnaderna för samhället att öka. Alliansens politik syftar till att bygga ett samhälle som tar till vara varje människas förmåga, där alla får förutsättningar att växa och stå på egna ben och där vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. Att ha ett arbete och en inkomst ger människor makt över sina liv, liksom en känsla av gemenskap och av att vara behövd. Det är grunden i Alliansens politik. Därför krävs också att den ekonomiska politiken utvecklas för att på bästa sätt hjälpa de människor som flytt till att komma in på arbetsmarknaden, få sitt första jobb och bli en del av . Det första och främsta skälet för att se till att människor i utanförskap kommer i arbete är att ge människor frihet över sitt eget liv. Men att fler kommer i arbete är också mycket viktigt för svensk ekonomi som helhet. Den ekonomiska politiken ska genom hög sysselsättning, långsiktigt hållbara finanser och stabila makroekonomiska förhållanden skapa välstånd för alla som bor i . Huruvida invandring bidrar positivt eller negativt till dessa mål är i mycket stor grad avhängigt om de människor som kommer till kommer i arbete, precis på samma sätt som för befolkningen i övrigt. Om tillräckligt många kommer i arbete kan invandringen, som innebär en föryngring av befolkning, vara en viktig del i att klara finansieringen och bemanningen av vård och omsorg för allt fler äldre. Dessutom kan utrikes födda bidra till att öka svensk handel. Forskningsstudier visar på positiva effekter av invandring på både export och import. Om för få tar steget in på arbetsmarknaden blir utvecklingen den motsatta – då belastas den offentliga ekonomin av ökade bidragsutbetalningar. För den enskilde blir konsekvenserna ännu större med risk för ett djupt utanförskap och grusade drömmar. För är utmaningen betydande – historiskt har etablering och integration inte fungerat tillräckligt bra. Det har resulterat i att sett en utveckling mot ett nytt och djupt utanförskap hos svenskar som har låg utbildningsbakgrund eller som är utrikes födda. bedöms av de inskrivna på Arbetsförmedlingen tillhöra särskilt utsatta grupper som t.ex. utomeuropeiskt födda och personer utan gymnasieutbildning. Arbetslösheten är fyra gånger högre för en person född utanför som för en person född i . Detta mönster måste brytas. Alliansens främsta uppdrag var att bryta det breda utanförskap som drabbade människor som förtidspensionerades och sjukskrevs bort från arbetsmarknaden. För att bryta den negativa utvecklingen krävdes genomgripande strukturreformer som ökade arbetsutbudet och gjorde det mer lönsamt att arbeta än att gå på bidrag. Som ett resultat av Alliansens reformer minskade utanförskapet med en fjärdedel. har utmaningen delvis skiftat. Hög arbetslöshet bland utomeuropeiskt födda och stora grupper nyanlända som behöver ett första jobb kommer att vara en av största strukturella utmaningar framöver. är det därför helt avgörande att politiken tar nästa steg och genomför nödvändiga reformer för att hantera det nya läget. En bättre integration och lägre trösklar in till arbetsmarknaden för att nyanlända ska komma i arbete är nödvändigt och kan bara ske genom strukturellt riktiga reformer. De utbudsreformer som Alliansen genomförde under sin regeringstid ledde till att utrikes föddas arbetskraftsdeltagande ökade från . Det är ett steg i rätt riktning, men mer kommer att krävas. En av Alliansens främsta uppgifter är att bryta det utanförskap som växt fram bland utrikes födda och unga som saknar gymnasieutbildning. Det kommer att kräva stabila offentliga finanser och genomgripande strukturella reformer av arbetsmarknaden, utbildningssystemet och bostadsmarknaden. ska bedriva en långsiktigt hållbar migrationspolitik som inom ramen för den reglerade invandringen värnar asylrätten, underlättar rörlighet över gränser och inte ställer byråkratiska hinder för arbetskraftsinvandring. För att uppfylla ett sådant åtagande krävs genomgripande reformer som skapar hållbara förutsättningar för migration och integration på både kort och lång sikt. På kort sikt måste först och främst säkerställas att mottagandet fungerar och är kostnadseffektivt. På medellång sikt krävs genomgripande strukturella reformer av arbetsmarknaden, utbildningssystemet och bostadsmarknaden så att alla människor som ska etableras i har en möjlighet att få ett arbete, egenförsörjning och frihet över sitt eget liv. 6 inriktning för finanspolitiken Efter en historiskt djup och lång lågkonjunktur börjar världsekonomin få upp farten. klarade krisen bättre än nästan något annat land och kom ur krisen tidigare än de flesta andra länder. av ambitiösa strukturreformer innebar att den svenska ekonomin var bättre . För många innebär den pågående högkonjunkturen god reallöneutveckling och låga räntor, mer pengar att röra sig med och ökad ekonomisk trygghet. Men det går inte bra för alla i . Allt större grupper ställs utanför välstånds-utvecklingen. En högkonjunktur är normalt ett tillfälle då möjligheterna för de med små jobbchanser ökar och fler kan ta det första steget in på arbetsmarknaden. I stället står nu de svagare grupperna längre bort från arbetsmarknaden . Globaliseringen har gett konkurrenskraftiga svenska företag och människor oanade möjligheter att växa och utvecklas. har många tidigare blomstrande orter främst sett globaliseringens baksidor med nedläggningar och svag framtidstro. Att skillnader uppstår när människor har frihet att göra olika val och utforma sina liv är oundvikligt. Vad vi däremot aldrig kan acceptera är en politik som leder till att människors möjligheter blir ojämnt fördelade. Bidragsberoende och arbetslöshet riskerar att gå i arv i . När den gemensamma välfärden är som bäst skapar den möjligheter för alla att försörja sig själva och sina familjer, som det finns ett skyddsnät och tydliga spelregler. En skola som ger alla elever kunskaper och möjligheter att utvecklas bidrar till klassresor och ett samhälle för alla. Men om det gemensamma i stället byggs på bidragssystem med alltför svaga incitament till arbete och långtgående regleringar av människors egna val riskerar i stället möjligheterna att beskäras och minska för de som behöver välfärden allra mest. Ett samhälle där människor känner sig exkluderade och där de saknar möjligheter att påverka sin livssituation är inte ett anständigt samhälle och kan få stora sociala konsekvenser. Känslan av exkludering och maktlöshet förstärks om föräldrar upplever att skolan inte ger barnen rätt förutsättningar för att lyckas. När välfärdsstaten inte skapar möjligheter utan hinder försvagas förtroendet både för staten och för samhället i stort. Det gäller inte minst den växande osäkerheten om kvaliteten och tryggheten i statens kärnuppgifter. För många är otryggheten alltför närvarande och rättsväsendets olika delar alltför frånvarande. Samhället markerar inte tillräckligt hårt mot de som bryter mot lagar och regler och står inte tillräckligt tydligt upp för de som följer dem. En förutsättning för att ska fortsätta att vara ett av världens bästa länder att leva i är hög tillväxt som i sin tur leder till fler jobb och en bättre reallöneutveckling. Tillväxten drivs av det privata näringslivet, men staten kan bidra genom att skapa förutsättningar för tillväxt och jobbskapande och, kanske viktigast av allt, att inte hämma utvecklingen med alltför omfattande regleringar och snedvridande skatter. En utbildning i världsklass, ett effektivt rättssystem, starkt skydd för äganderätten, goda möjligheter för innovation och entreprenörskap och en välfungerande arbetsmarknad är alla viktiga beståndsdelar i en politik för högre tillväxt och fler jobb. politik för jobb och sysselsättning styrs utifrån två mål som behöver uppfylla till 2025: vår politik ska leda till att vi halverar jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda, och vi ska skapa förutsättningar så att 500 000 nya jobb växer fram. Halvera jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda Den största skillnaden på arbetsmarknaden finns mellan inrikes födda och utrikes födda. Det är farligaste klyfta. Jobbklyftan motsvarar fler än 100 000 människor, och om ingenting görs riskerar den att växa kraftigt. När tillträdet till arbetsmarknaden blir alltmer ojämlikt riskerar det i sin tur att leda till sociala spänningar och att samhället glider isär. från slut utgjordes invandringen till framför allt av arbetskraftsinvandring, och sysselsättningsgraden var högre bland utrikes födda än bland inrikes födda. förändrades dock detta och har sysselsättningsgraden varit lägre bland utrikes födda än bland inrikes födda. I takt med att de utrikes födda blivit en allt större del av svensk arbetsmarknad har också betydelsen av denna jobbklyfta vuxit. Sedan finanskrisen har tudelningen på arbetsmarknaden blivit allt större, fler och fler står allt längre ifrån ett jobb. Personer födda i andra länder utgör en femtedel av arbetskraften men hälften av de arbetslösa och en majoritet av de med försörjningsstöd. I grunden beror detta på en integration som varken förmått ge tillräckliga möjligheter eller ställt tillräckligt tydliga krav. Ett centralt problem är att många saknar den utbildning som behövs för de jobb som finns – hälften av de nyanlända har endast grundskoleutbildning eller mindre. är arbetsmarknadsläget just nu mycket gott för de som har den utbildning som efterfrågas och är födda här. Jobbklyftan riskerar att skapa en situation där livschanserna styrs av var dina föräldrar kommer ifrån, inte av dina förmågor och hur mycket du anstränger dig. För att värna ett samhälle som håller ihop måste därför jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda bort. Som ett första steg vill halvera den till . En halvering till 2025 är ett mycket ambitiöst mål och kommer att kräva omfattande reformer på en rad områden. Våra reformer handlar om kraftigt sänkt skatt på arbetsinkomster, särskilt för de med låga inkomster, men också en tydlig arbetslinje i bidragssystemen. Det gäller exempelvis ersättningarna vid arbetslöshet där vill skärpa villkoren, men också sjukförsäkringen och försörjningsstödet där bidragstaket som vi vill införa syftar till att det alltid ska löna sig att börja arbeta. För de barn som kommer hit är det av yttersta vikt att skolan förmår ge dem bästa möjliga förutsättningar att lyckas. Därför vill vi exempelvis införa nolltolerans mot dåliga skolor och bättre förutsättningar för nyanlända. Mer behöver dock göras, och kommer under det som återstår till valet fortsätta presentera reformer för ökad sysselsättning. Det kommer också att behövas mer riktade åtgärder och att vi breddar analysen av varför utrikes födda lyckas sämre på svensk arbetsmarknad. Särskilt anmärkningsvärd är utrikes födda kvinnors lägre sysselsättningsgrad – gapet mellan inrikes och utrikes födda kvinnor är nästan dubbelt så stort som mellan män. Här behöver vi se över betydelsen av föräldraförsäkringens utformning, tillgången till förskola, försörjningsstödens utformning och även normer och attityder. 500 000 nya jobb genom tillväxt och företagande Behovet av att ha ett arbete är lika stort oavsett var man kommer ifrån. Fler jobb är också det enda sättet att klara de stora utmaningar som står inför : en åldrande befolkning, ökade krav på välfärdstjänster och en ökad internationell konkurrens. Allt detta hotar att leda till ökande utgifter, vilket kräver att fler kommer i arbete och försörjer sig själva och sina familjer. Att sysselsättningen stiger i en högkonjunktur med minusränta och expansiv finanspolitik är ingen garant för att jobben kommer att fortsätta att växa när konjunkturen vänder neråt och räntorna uppåt. Det finns ingen naturlag som säger att jobb ska försvinna från . Men det finns heller ingen naturlag som säger att jobben ska växa fram här. Ska detta ske behövs reformer. För att vägleda reformpolitiken har därför satt upp ett mål om 500 000 nya jobb till 2025. Ska jobben bli fler krävs bättre förutsättningar för företag att starta, växa och bli lönsamma. Endast så kan jobbtillväxten på lång sikt säkras. Reformmässigt utgör den senaste mandatperioden tre förlorade år där regeringen på punkt efter punkt försvårat för företagen och företagarna att verka. Det spelar ingen roll hur många industrikansler, samverkansprojekt eller nyindustrialiseringsstrategier som lanseras om fundamenten för det svenska företagsklimatet konsekvent försämras. Om målet om 500 000 nya jobb till 2025 ska vara möjligt att nå krävs att den nuvarande regeringens inriktning vänds till en politik som på allvar prioriterar att stärka jobb- och tillväxtförutsättningarna i . För detta krävs reformer på en rad områden. Det handlar om att stärka villkoren för ägande och investeringar. Inte minst behöver det bli mer attraktivt att förlägga både verksamhet och huvudkontor i . Möjligheterna att lyckas, och att komma igen när man misslyckats, med entreprenörskap behöver förbättras. Sänkta inkomstskatter är avgörande för att uppmuntra till utbildning och ansträngning och för att växande företag ska kunna hitta rätt kompetens i . Likaså för ett gott utbildningsväsende från förskola till högskola, med tydligare kunskapsfokus i alla led. Bland annat vill vi ha en timmes mer undervisning per dag för att svenska elever ska kunna tillgodogöra sig mer kunskaper. I denna motion presenterar ett fullt finansierat reformpaket på för jobb och trygghet. Detta paket, tillsammans med tidigare aviserade reformer, lägger grunden för en ambitiös reformagenda för att stärka . Halvera jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda och 500 000 fler jobb 2025 I vårmotion tas två viktiga steg mot att kunna nå jobbmålen. För det första ska det bli mer lönsamt att arbeta genom en bred skattelättnad för alla som arbetar. För det andra ska arbetslinjen stärkas genom en bred bidragsreform i fyra delar. Sänkt skatt för alla som jobbar, med särskild förstärkning för låga inkomster. Om fler ska jobba behöver det löna sig bättre att gå från bidrag till arbete. Det är särskilt viktigt i ett välfärdsland som , där bidragen till dem som inte jobbar är förhållandevis generösa. Det är därför ett problem att det fortfarande lönar sig sämre för låginkomsttagare i att arbeta än i andra länder. vill sänka skatten på arbete med 2018. Det vore den största skattesänkningen sedan jobbskatteavdraget infördes . Skattesänkningen är inriktad mot låga inkomster – skatten på deltidsarbete sänks . Normalinkomsttagare som busschaufförer, förskollärare och poliser får behålla nära mer , och lokalvårdare nära mer. På så sätt säkerställer vi att det alltid lönar sig att jobba, och att gå från deltid till heltid. Skattelättnader för dem som arbetar, särskilt riktat mot dem som har låga inkomster, är en internationellt sett vanlig och väl utvärderad reform för att bidra till ökad sysselsättning. Liknande skattelättnader finns exempelvis i , , , , , och enligt . Skattesänkningen leder både till att människor kan lämna utanförskap och komma i arbete och till att det blir mer lönsamt att arbeta mer. Sammantaget beräknas skattelättnaden enligt gängse modeller ge motsvarande 14 000 nya jobb . Därmed tas viktiga steg mot målet om 500 000 nya jobb till 2025. Med inriktningen mot låga inkomster kan effekten förväntas vara större för framför allt de utrikes födda som står långt från arbetsmarknaden. Därmed bidrar skattesänkningen också till att nå målet om att halvera jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda. Bidragsreform för stärkt arbetslinje i fyra delar. De svenska bidragssystemen ska alltid hjälpa den som behöver stöd, men ska uppmuntra till arbete. Arbetslinjen i bidragssystemen behöver stärkas. Det gör vi genom en ny bidragsreform som består av fyra huvudsakliga delar. Korta a-kassa och aktivitetsstöd. Många personer kan vara arbetslösa med bibehållen ersättningsnivå, och ofta utan någon större avtrappning. För att värna a-kassans roll som omställningsförsäkring vill vi korta a-kassan från 13,5 och begränsa aktivitetsstödet så att det upphör vid en arbetslöshet som är längre än . Därmed begränsas tiden under vilken en arbetslös person kan få en inkomstbestämd ersättning, och a-kassan återgår till att vara en omställningsförsäkring. Öka aktivitetskraven i försörjningsstödet. Fler arbetslösa får försörjningsstöd, och det har för många blivit en långvarig försörjning. Därmed behöver en tydlig arbetslinje också finnas i försörjningsstödet. Socialtjänstlagen bör skärpas så att alla kommuner ska ställa krav på motprestation, normalt på heltid, för den som får försörjningsstöd. Det ska vara ett krav att söka jobb i hela landet. Alla kommuner ska också göra regelbundna hembesök. Sanktionerna ska skärpas för de som inte deltar i de aktiviteter som krävs. Inga kommuner ska betala ut försörjningsstöd till personer som fått avslag på sin asylansökan eller till EU-medborgare som befinner sig här tillfälligt utan att arbeta eller studera. Krav på att som nyanländ delta i etableringsinsatser bör även vara en förutsättning för att erhålla permanent uppehållstillstånd om man står utanför arbetsmarknaden. En utbildningsplikt för nyanlända vuxna som inte har grundskolekompetens bör införas. Inför ett bidragstak i försörjningsstödet och etableringsersättningen. När bidrag staplas på varandra kan den samlade bidragsinkomsten bli så hög att steget in på arbetsmarknaden försenas eller helt uteblir. kan t.ex. de samlade bidragen för en familj med tre barn uppgå till efter skatt. [14] vill därför införa ett bidragstak i försörjningsstödet och etableringsersättningen. Utgångspunkten ska vara att ett hushåll utan skattepliktig inkomst maximalt ska kunna erhålla av lägstalön och bostadsbidrag i samlade bidrag, exklusive barnbidrag och underhållsstöd. Vi vill säkerställa principen att ingen som kan jobba ska tjäna mer på bidrag än på arbete. Kvalificering till bidrag ska ske genom arbete, eller genom permanent och laglig bosättning i . I ett läge där stora grupper nyanlända ska etablera sig på svensk arbetsmarknad är behovet av en tydlig arbetslinje i bidragssystemen större . Att och automatiskt få tillgång till hela det svenska socialförsäkringssystemet riskerar dels att minska drivkrafterna att arbeta, dels att legitimiteten i bidragssystemen ifrågasätts. vill därför att människor som kommer till får en grundläggande generell trygghet och välfärd, men att full tillgång till svenska bidrag och ersättningar endast bör fås genom eget arbete, genom att vara svensk medborgare och bosatt i eller genom permanent bosättning i . Trygghet att lita på Människor måste kunna lita på grundläggande samhällsfunktioner. Det yttre skyddet, i form av försvar och terrorbekämpning, liksom det inre skyddet, i form av polis och rättsväsende men också det grundläggande sociala skyddsnätet, måste fungera, för alla. En alltmer utbredd otrygghet behöver mötas med kraftfulla svar – annars kommer vi att se hur tilltron till både medmänniskor och samhällets institutioner gradvis försvagas. är tryggheten ojämnt fördelad. I 53 utanförskapsområden är droghandel och organiserad brottslighet en del av vardagen. ser vi hur tryggheten också hotas brett. Dels av terrorism som också drabbat . Dels av yttre hot, när ett alltmer auktoritärt och aggressivt präglar vårt närområde. Stärk polisen och insatserna mot terrorism. För att säkra tryggheten och möta hoten från kriminalitet och terror behöver ha fler poliser som får bättre betalt. behöver minst 25 000 poliser som ytterligare civilanställda bör anställas i polismyndigheten. Resurser tillförs också för att kunna höja polisernas löner med motsvarande . Säkerhetspolisen bör ges nödvändiga verktyg för att motverka terrorism, och resurserna bör öka till polisens nationella insatsstyrka, FRA och den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten. Stärk försvaret och inled arbetet för att gå med i Nato. vill satsa ytterligare på försvaret , under pågående inriktningsperiod. Dessutom bör det psykologiska och civila försvaret stärkas. vill också att går med i Nato. Sänk skatten för pensionärer I ska det både löna sig att arbeta och att ha arbetat. När ekonomin stärks ska pensionärer få ta del av det. har redan medverkat till sänkt skatt för pensionärer vid fem tillfällen . 2018 vill vi att skatten sänks ytterligare för att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för pensionärer med lägre inkomster. Skatten sänks med för 1,45 miljoner pensionärer med inkomster . Figur 15 Tabell över föreslagna reformer och finansiering Arbete och ansträngning ska alltid löna sig Det ska löna sig att arbeta Sänkt skatt för de som jobbar med förstärkning för låga inkomster Stärkta drivkrafter till arbete i arbetslöshetsförsäkringen –5,60 –5,70 –5,60 Kvalificering in i bidragssystemen –1,18 –1,84 –2,04 Sänk trösklarna till arbetsmarknaden Sänkta anställningskostnader med förstärkta nystartsjobb Tredubblat tak i RUT-avdraget Stärkt arbetslinje i övriga bidragssystem –0,89 –0,75 –0,93 Stärkta drivkrafter till arbete i sjukförsäkringen –1,69 –1,75 –1,93 Bättre omställning och längre arbetsliv Sänkta anställningskostnader för äldre