mot · H5023863 · 2017-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård ska fortsätta att vara ett grönt föregångsland. Därför förespråkar en kostnadseffektiv miljö- och klimatpolitik med hög klimatnytta. Utsläpp av växthusgaser är lika skadliga oavsett var i världen de sker. Vi satsar därför på fortsatta klimatinvesteringar i andra länder, eftersom de ger större utsläppsminskningar per satsad krona. Av samma skäl vill vi också införa skatteavdrag för företag som klimatkompenserar genom att investera i internationella klimatåtgärder. Haven utsätts för stora påfrestningar och därför satsar vi även på åtgärder för att minska exempelvis övergödning och nedskräpning. För att behålla industrin i och sänka dess utsläpp vill vi se en nollvisionsstrategi för basindustrin med fokus på att utveckla teknik för koldioxidlagring. Vi vill också inrätta en bioekonomistrategi för att med hjälp av de gröna näringarna skapa större miljö- och klimatnytta. För att minska utsläppen från transportsektorn satsar vi på att bygga ut laddinfrastrukturen för elbilar. anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat anslag till miljöforskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat anslag till åtgärder för havs- och vattenmiljö och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat anslag till internationella klimatinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om laddinfrastruktur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell bioekonomistrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nollvision för basindustrin genom utveckling av CCS-teknik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skatteavdrag för klimatkompensering och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (tusental kronor) Anslagsförslag 2018 för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Avvikelse från regeringen (M) Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Avgifter till Internationella organisationer Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur Investeringsstöd för gröna städer för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar. Därför är det mycket glädjande att världens länder enades om ett historiskt klimatavtal i . Avtalet förbinder länderna att hålla den globala medeltemperaturen väl och göra ansträngningar för att temperaturen inte ska öka mer än . På det nationella planet har och sex andra riksdagspartier enats om målet att ska ha noll nettoutsläpp av växthusgaser . Det svenska 2045-målet, som föreslogs av Miljömålsberedningen och sedan antogs av genom det förstärkta klimatpolitiska ramverket, är ambitiöst. För att nå det krävs kostnadseffektiva åtgärder. Varje satsad klimatkrona måste ge största möjliga utsläppsminskning. På så sätt kan fortsätta vara ett föregångsland som visar att sänkta utsläpp och stark tillväxt kan gå hand i hand. Detta lyckades Alliansen med under sin regeringstid, då utsläppen minskade med som ekonomin växte med . Tyvärr verkar regeringen vara mer angelägen om att dela ut så mycket pengar som möjligt än att se faktiska resultat. Dock är våra gemensamma medel, precis som jordens resurser, begränsade. Därför borde regeringen istället fokusera på mer kostnadseffektiva åtgärder. Något annat har varken eller klimatet råd med. Transportsektorn står för strax över en tredjedel av växthusgasutsläppen och är därmed enskilt största utsläppskälla. Dess klimatpåverkan måste minska. ska det finnas möjlighet att bo och verka i hela . Det är därför viktigt att betona att inte vill straffa ut bilen eller flyget, utan minska utsläppen. Supermiljöbilspremien ska således gälla tills ett teknikneutralt och välutformat bonus–malus-system kommer på plats. tror på människans inneboende förmåga att hitta nya vägar för att lösa komplicerade problem. Då krävs forskning och kunskap som kan vägleda oss i arbetet för att värna miljön och stoppa klimatförändringarna. ökar därför anslaget till miljöforskning med . Anslag 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö Ingen äger havet. Havs- och vattenmiljöer måste därför vårdas med gemensamma insatser. De fyller en central funktion för allt från fiske och transporter till turism och rekreation. utsätts haven för allt större påfrestningar till följd av exempelvis övergödning, marint skräp, försurning och föroreningar. För att möta dessa utmaningar tog alliansregeringen ett samlat grepp om havs- och vattenpolitiken, och vill fortsätta det angelägna arbetet för rena och friska hav. ökar därför anslaget till åtgärder för havs- och vattenmiljö med . Anslag 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar Flera rapporter pekar på att ett av de mest kostnadseffektiva verktygen inom klimatpolitiken är internationella klimatinvesteringar genom exempelvis Clean Development Mechanism (CDM). Dessa mekanismer har gett goda resultat på flera plan, såsom klimatpåverkan, luftkvalitet och hälsa samt tekniköverföring och teknikutveckling. vill därför öka anslaget till internationella klimatinvesteringar med . vill att satsningen på statligt stöd till laddstolpar fortskrider. Vi satsar därför för att säkerställa att nödvändig infrastruktur finns på plats för att en omställning av fordonsflottan ska kunna ske. Anslag 1:22 Nationell bioekonomistrategi är mycket rikt på skog, och det medför ett ansvar att bruka skogen på ett hållbart sätt. I finns enormt mycket kunskap på området som bör tas tillvara. Genom att inrätta en nationell bioekonomistrategi kan man med hjälp av de gröna näringarna skapa ännu större miljö- och klimatnytta. Strategin ska vara väl förankrad och främja samverkan mellan stat och näringsliv för att underlätta nödvändiga omställningar inom exempelvis skogsindustrin och lantbruket. satsar därför på arbetet med en nationell bioekonomistrategi. Anslag 1:23 Nollvision för basindustrin genom CCS-strategi Det är viktigt att behålla basindustrin i för att undvika att både arbetstillfällen och växthusgasutsläpp flyttar utomlands. ser att en nollvisionsstrategi för basindustrin är en bra väg framåt, och då inledningsvis med särskilt fokus på utveckling av teknik för koldioxidlagring, Carbon Capture and Storage (CCS). En nollvisionsstrategi har även välkomnats av företrädare för basindustrin. I strategin är samverkan mellan basindustrin och staten nyckeln till att skapa goda förutsättningar för fortsatta utsläppsminskningar parallellt med en växande ekonomi. satsar därför för att påbörja arbetet med en nationell nollvisionsstrategi för basindustrin med särskilt fokus på utveckling av CCS-teknik. vill införa ett skatteavdrag för företag som klimatkompenserar genom att investera i olika internationella program såsom Clean Development Mechanism (CDM) eller EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS). Att ge företag valmöjlighet vid klimatkompensation kan öka intresset för att investera. Dessutom är denna typ av insatser för att minska klimatutsläppen ofta kostnadseffektiva, särskilt i utvecklingsländer, och bör uppmuntras. satsar därför på ett brett skatteavdrag för klimatkompensation.