ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H502370 · 2017-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa en demokratikanon och tillkännager detta för regeringen. Den svenska demokratin, jämställdheten, yttrandefriheten, rösträtten, föreningsfriheten och andra fri- och rättigheter är inte unika svenska företeelser. Deras uppkomst är ett resultat av hundratals år av kamp för frihet, feminism, demokrati och humanistisk verksamhet på de politiska barrikaderna såväl inom som utom parlament, i partier och civilsamhällen, fackföreningar och vid lärosäten runt om i världen. Demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna är universella värderingar som vi inte kan försvara med endast rättsväsendet. Vi måste även säkerställa att kommande generationer och nya medborgare får en förståelse för de idéer och tankar som format dagens samhälle. Efter sammanbrott tycktes världen destinerad att gå i demokratisk riktning. Visst har stora framsteg gjorts, men 2007 blev som det demokratiska tillståndet i världens länder minskade, enligt rankning. I och har främlingsfientliga partier vuxit sig allt starkare. Religiösa fundamentalistiska krafter har fått fotfäste runt om i världen och lyckats genomföra brutala terrordåd. Såväl främlingsfientliga som fundamentalistiska ideologier utgör ett hot mot idén om varje människas unika och oinskränkbara värde. Därför är det hög tid att regeringen ger en grupp experter från olika delar av samhället – statsvetare, historiker, lärare, förslagsvis – i uppgift att ta fram en demokratikanon. Den ska bestå av en samling texter som har haft särskild betydelse för framväxten av demokratin i . Demokratikanon ska illustrera hur tryckfriheten tidigt fick fotfäste i , kampen för kvinnors rösträtt och jämställdhet, striden för social rättvisa, framväxten av ett mångkulturellt , men också inkludera de internationella texter som influerat, utvecklat och fördjupat vår demokrati från både västvärlden och andra kontinenter. Det är en grundläggande rättvisefråga att alla ska ha möjlighet att känna till de viktigaste tankar och texter som har format den svenska demokratin. För många som har vuxit upp i akademikerhem är det självklart att känna till suffragetternas kamp för kvinnors rösträtt, motstånd mot nazismen eller amerikanska oavhängighetsförklaringens betydelse för demokratins framväxt. Men genom att skapa en demokratikanon kan man göra dessa idéer tillgängliga för alla, oavsett storleken på föräldrarnas bokhylla hemmavid. Demokratikanon ska utformas för att kunna användas i olika årskurser i och gymnasiet, men också för läsning och diskussion vid studiecirklar, folkhögskolor och sfi-undervisning. Detta bör ge regeringen tillkänna. firar dessutom som stolt nation demokratins hundraårsdag. Denna frihetligt mäktiga dag då även kvinnor fick rösta i ett svenskt riksdagsval. Det vore synnerligen lämpligt om en demokratikanon var framtagen och tagen i bruk .
mot · H502371 · 2017-09-28 00:00:00 — Förbjud vilda djur på cirkus ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbud mot vilda och exotiska djur på cirkus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbjuda elefanter och sjölejon på cirkus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om strängare regler vad gäller djurskydd för övriga domesticerade djur i cirkusverksamhet och tillkännager detta för regeringen. Den moderna cirkusen med dresserade djur har sitt ursprung . Denna form av underhållning är fortfarande ett populärt inslag inom den kommersiella nöjesindustrin även om djurfria cirkusar blir alltmer populära. Klassiskt domesticerade djur som hästar och hundar deltar parallellt med vilda djur som exempelvis sjölejon och elefanter i cirkusföreställningarna. Rovdjur och apor är dock inte längre tillåtna som cirkusdjur i de skandinaviska länderna. Denna motion uppmärksammar de vilda djurens situation inom cirkusindustrin och yrkar på ett förbud att bruka exempelvis elefanter, sjölejon och reptiler. är omsorgen om de vilda cirkusdjuren mycket knapphändigt reglerad i djurskyddslagen. Dess två portalparagrafer, ”att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande” (2 §) och ”att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende” (4 §), tillgodoses inte inom dagens cirkusverksamhet. Själva grundidén med cirkus är att få djuren att göra saker de normalt inte gör i sitt fria beteende. Detta konstlade beteende kan i viss mån accepteras för domesticerade djur, som hästar och hundar, men bör inte accepteras när det rör vilda djur. Djuren fraktas runt, tvingas tillbringa sina liv i trånga utrymmen och de blir ibland fastkedjade mellan uppträdandena. Djur på cirkusar visar i onormalt stor utsträckning symptom som tyder på psykiska störningar. Även med den bästa vilja i världen kan cirkusar av praktiska skäl inte tillgodose djurens naturliga behov av rörelsefrihet och socialt umgänge. I många länder i har därför vilda och exotiska djur på cirkus förbjudits. bör följa denna utveckling. Strängare regler vad gäller djurskydd för övriga domesticerade djur i cirkusverksamhet bör också införas. Även 2011:75 föreslog att sjölejon och elefanter på cirkus skulle förbjudas. Inga sjölejon finns på svenska cirkusar , men ett antal elefanter skulle påverkas.
mot · H502372 · 2017-09-28 00:00:00 — Inför territorialprincipen vid medborgarskap ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa territorialprincipen jämte härstamningsprincipen vid bestämmandet av medborgarskap för barn och tillkännager detta för regeringen. Det måste bli enklare för barn som föds i att bli svenska medborgare. Svensk rätt bygger på härstamningsprincipen, det vill säga att föräldrarnas medborgarskap avgör om ett nyfött barn blir svensk medborgare eller ej. Konsekvenser av detta har varit att barn som trots att de fötts, växt upp och levt hela sitt liv i landet har utvisats. Det går stick i stäv med svensk politik som annars utgår från barnets bästa. Att dessutom låta barns föräldrars ursprung avgöra deras rättigheter redan vid födseln är inte att föra en politik med utgångspunkt i allas lika rättigheter och möjligheter. Härstamningsprincipen bör kompletteras med territorialprincipen, som tar sin utgångspunkt i frågan om var barnet föds. Därmed ska barn som föds i erbjudas medborgarskap.
mot · H502373 · 2017-09-28 00:00:00 — Döp om Airport till ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra namnet på Airport till och tillkännager detta för regeringen. En person kan göra skillnad. Så står det ingraverat på , en amerikansk utmärkelse för humanitära insatser, som delas ut via , där studerade arkitektur. Globalt hedras hjältemod. Som andra utlänning efter utsågs han till amerikansk hedersmedborgare och i flera delstater uppmärksammas dagen som officiell minnesdag. blev han hedersmedborgare i och . Skolor bär hans namn och hans gestalt pryder alltifrån frimärken till frihetsmonument. var det exakt diplomaten föddes. Den dåvarande uppmärksammade genom nationalkommittén i hans namn storartade gärningar. Aktiviteter skedde i , , , och många EU-länder. Men minnet av förtjänar mer långvarig uppmärksamhet än bara ett minnesår. Få svenskar har haft så stor betydelse. I slutet av räddade han tusentals ungerska judar undan Förintelsen genom att utfärda tillfälliga svenska pass. arresterades av sovjetiska styrkor och placerades i Lubjanka-fängelset i . Omständigheterna kring hans öde är fortfarande oklara. är en utmärkt symbol för solidaritetens, öppenhetens och toleransens och . I ett EU där främlingsfientliga partier vinner mark, högerextremistiska rörelser formas och populistiska grupper blir mer synliga är det allt viktigare att varje nation berättar om de individer som gör skillnad för mänskligheten. En berättelse som just nu känns mer angelägen än på mycket . Berättar vi inte om människor som genom sitt mod gjort skillnad för mänskligheten förlorar vi deras minne. Minns inte för framtida generationer – vem ska då vårda hans minne? Många länder hedrar sina mest förtjänstfulla medborgare genom att döpa viktiga flygplatser efter dem: de (), (bl.a. New , ), (), (, ), (, ), (/, ), (, ), Moder (, ) och () är några av många exempel. Ett namn på en flygplats blir välkänt av allmänheten. Människor påminns om vad individen uträttat. Därför vore det utmärkt att ge största tillika internationella flygplats, , namn. Detta skulle vara en global symbol för en av de största hjältarna i svensk historia.
mot · H502376 · 2017-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ridning som friskvårdsförmån och tillkännager detta för regeringen. Ridsporten är näst största idrott och engagerar inte minst många flickor och kvinnor, endast fotbollen är större baserat på LOK-stöd. Det är den sjätte största sporten i totalt, sett till antal aktiva i idrott. Ridsporten har högst andel kvinnor av alla och är en av de största sporterna för personer med funktionsnedsättning. Cirka genomförs på landets ridskolor och av medlemmar är tjejer. Hästen har en stor betydelse för många unga. Många av de flickor som har börjat vistas i ett stall tar allt större ansvar för djuren och för verksamheten. Det ger både rolig fritid, motion, bidrar till folkhälsan, arbete och erfarenhet av ledarskap. Trots denna viktiga aspekt ur ett jämställdhetsperspektiv finns det regelverk som inte gynnar ridsporten. rider över en halvmiljon personer regelbundet och sporten är en folkrörelse som engagerar runt en miljon svenskar. Det handlar om rekreation men även tävling. Trots att ridsporten engagerar så många är det inte självklart med stöd och support. Det finns många skäl till att stödja och underlätta utvecklingen av hästsporten. Sporten ger människor förbättrad hälsa, livskvalitet, fysiskt och psykiskt välbefinnande. Genom att ge avdragsrätt för friskvård så skulle ridsportsanläggningar kunna användas mer och därigenom möjligheterna till bättre och fler anläggningar utvecklas. Ridsporten bör jämställas med andra idrotter som personalvårdsförmån i skattelagstiftningen. Det är svårt att förstå att andra idrotter kan betraktas som friskvård medan den näst största, som framförallt har betydelse för kvinnor, är utesluten. Ridning faller utanför definition av motion och friskvård. Trots goda effekter för kropp och hälsa. Ridsporten har visat sig vara effektiv i rehabiliteringsarbete med arbetsskador. Dagens friskvårdsstöd till anställda är därmed godtyckliga. Därför bör regeringen se över möjligheten att även ridning skall kunna omfattas av friskvårdsavdrag. Utöver de hälsofrämjande effekterna kan hästsport fylla en viktig funktion för exempelvis personer med olika funktionsnedsättningar.
mot · H502379 · 2017-09-28 00:00:00 — Barnens tillgång till friluftsmuseet ställer sig bakom det som anförs i motionen om friluftsmuseet och en översyn av systemet med fri entré, och detta tillkännager för regeringen. är världens äldsta friluftsmuseum och grundades av . Friluftsmuseet berättar historia och hur man levde förr med naturens förutsättningar. Dåtidens seder och bruk, arbete, fest och vardag uppmärksammas. bedriver folkbildning och gestaltar bilder av kultur och natur i . Friluftsmuseet vårdar och bevarar samlingarna av byggnader, föremål, växt- och djurarter och speciellt biologisk mångfald med fokus på nordiska växter. Parkområdet visar olika typer av odlingar och trädgårdar. Det växer råg eller lin på fälten, vid de olika gårdarna finns köksträdgårdar och till varje byggnad hör växtlighet som är typisk för den tidens gårdar och natur. är även världens enda friluftsmuseum med vilda djur. Här finns nordiska djur, lantraser, sällskapsdjur och exotiska djur. Många fler barn och elever borde ges möjlighet att besöka . Möjligheten att vistas bland byggnader och aktiviteter som berättar om historia är en del av bildningen. är en unik plats där historien möter nutid, där svenska traditioner och hantverk lever vidare, och där människor möts. Den samiska uppmärksammas med berättande och framträdanden. Det finns lovverksamhet för barn. Genom att känna till vår historia är det möjligt att lära känna oss själva. infördes fri entré på 18 statliga museer. Friluftsmuseet ingår inte i regeringens satsningar. har gratis entré. Friluftsmuseet beskriver historia ur andra perspektiv och har levande djur men där betalar alla besökare inklusive barn och studerande avgift. Inträdesavgiften leder till att en del familjer avstår av ekonomiska skäl att ta del av friluftsmuseets verksamhet. Alla barn borde ges möjlighet att ta del av vårt kulturarv. De skatter som finns i museerna är våra gemensamma. Därför bör fler få chansen att ta del av det vi äger tillsammans. Det borde vara möjligt för museer – och friluftsmuseet – att ansöka om pengar för att införa fri entré för i varje fall barn och ungdomar. Det är inte möjligt . Därför bör systemet för avgifter på museer ses över.
mot · H50238 · 2017-09-15 00:00:00 — Kartläggning av det svenska skattesystemet för företag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kartlägga det svenska skattesystemet för företag och tillkännager detta för regeringen. En rad utredningar har genomförts , till exempel , , utredning om flygskatt och bankskatt och inte minst skatt på vinst i välfärdsföretag. Skattesystemet har blivit ett lapptäcke som är oöverskådligt för våra företagare, som vi alla säger oss värna. Det senaste förslaget från regeringen är att fler utlänningar som arbetar tillfälligt i också ska betala skatt. Att utländska medborgare som arbetar i ska anmäla sig till så man vet vilka som arbetar här och för vilka företag, är förstås viktigt. behöver ingen betala skatt i landet om det är färre än 183 dagars arbete . Den regeln ska inte gälla om arbetet utförs för en uppdragsgivare under dennes kontroll. Avgörande blir alltså för vem arbetet utförs, och inte vem som betalar ut lönen. Förslaget beräknas dra in ca till statskassan. kan man i media ta del av uppgifter om att Googles svenska verksamhet i realiteten omsätter , men betalade endast i bolagsskatt. Detta på grund av att Google skickar fakturor till sina svenska annonsörer via ett irländskt dotterbolag. Annars skulle staten kunnat ta in ca i skatt. Det råder ingen tvekan här om att små och stora företag behandlas olika i frågan om skatter. Å ena sidan ska utländska företag som bedriver verksamhet i omfattas av samma skattebestämmelser som svenska företag, å andra sidan kan större utländskt ägda företag skatteplanera och komma undan med att betala in mycket mindre skatt i . I fallet Google är också elskatten för datacenter sänkt, vilket är något många arbetat för då det kan ge ett stort antal arbetstillfällen om också fler aktörer väljer att etablera sig i . Frågan är dock om skattesystemet är konstruerat på ett sådant sätt att även befintliga företag i landet skulle kunna expandera om inte 3:12-reglerna till exempel fanns? Eller att vård- och omsorgsföretag i princip inte vågat investera på grund av osäkerhet kring förutsättningarna att driva dem? En parlamentarisk utredning bör göra en kartläggning över skattesystemet och använda resultaten av de utredningar på området som tagit fram underlag, så inte hjulet uppfinns igen. Syftet med denna kartläggning bör vara att jämställa förutsättningar för företag oavsett associationsform, bransch och storlek så företagandets villkor blir tydligt för dem som driver företag och för dem som drömmer om att starta egna verksamheter.
mot · H502381 · 2017-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över smittskyddslagen i syfte att avskaffa informationsplikten och tillkännager detta för regeringen. Sedan hiv inkluderades i den svenska smittskyddslagstiftningen 1985 har kunskapen om överföringsriskerna ökat drastiskt. har forskningen gjort flera stora framsteg, men tyvärr har inte svensk lagstiftning gått i takt med den utvecklingen. Detta manifesteras tydligt i att den så kallade informationsplikten är en del i smittskyddslagen – trots att den på flera sätt är otidsenlig och kontraproduktiv. Enligt informationsplikten ska den som lever med hiv alltid informera sina sexpartner om sin hiv, vilket är en förhållningsregel som tillkom när man var övertygad om att en storskalig epidemi var förestående. Men redan när hiv skrevs in i smittskyddslagstiftningen nämndes att informationsplikten bör upphöra om botemedel upptäcks eller synen på smittsamhet förändras. Att så har skett blev tydligt bl.a. när slog fast att risken att överföra hiv genom sexuell kontakt vid välfungerande behandling, när kondom används, är närmast obefintlig. Och att även när kondom inte används bedöms risken som mycket liten. Det är välkommet, eftersom att 9 av 10 svenskar med hiv – genom de stora och viktiga framsteg som gjorts med bromsmediciner – får just en välfungerande behandling. Men att en människa med hiv, som bär på omätbara virusnivåer, då ska stigmatiseras borde förstås ifrågasättas. Här är det viktigt att slå fast två saker. För det första är det enligt straffbart att försöka överföra och att faktiskt överföra hiv om man vet att man bär på viruset. Att det är så är självklart. För det andra är det främst de som inte vet att de bär på smittan, och därmed har en högre virusmängd i blodet, som har störst smittrisk. Att styra insatserna mot dessa människor, snarare än de som genomgår välfungerande behandling, borde därför vara prioriterat. får fler än 9 av 10 svenskar med hiv en välfungerande behandling, och har därför närmast obefintlig smittrisk och omätbara virusnivåer. Ändå finns det fortfarande en informationsplikt – som utöver ovan nämnda också leder till falsk trygghet när ansvaret för att skydda sig inte delas mellan alla. För det skall sägas: den som inte säger något kan bära på smittan utan att veta om det, och vid överföring av viruset gå fri eftersom informationsplikten inte gäller den som är ovetande. Kort sagt finns det flera goda skäl att se över om den informationsplikt som omger hiv i smittskyddslagstiftningen är tidsenlig och förankrad i nu känd vetenskap. Det finns flera indikationer på att den inte är det. Tvärtom finns goda skäl att istället för en informationsplikt se över hur man kan stärka insatserna mot de människor som ovetandes bär på hiv och en förhöjd smittrisk. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H502382 · 2017-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram ett långsiktigt mål för arbetet med att stävja ungas psykiska ohälsa och tillkännager detta för regeringen. Psykisk ohälsa är ett stort och växande samhällsproblem. Andelen personer som upplever och rapporterar besvär på grund av psykisk ohälsa har ökat . En grupp som är särskilt utsatt – och vars psykiska ohälsa kan påverka ens framtidstro och utvecklingsmöjligheter – är unga människor. När Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) granskade orsaker till avhopp från gymnasiet pekades inte psykisk ohälsa ut som en orsak till avhopp. Däremot var det tydligt att den psykiska ohälsan var osedvanligt stor bland avhopparna. Många av de 379 unga som berättat om sina avhopp från gymnasiet kopplar också samman sin psykiska ohälsa med att ”allt känns meningslöst”, det vill säga: man vet inte varför man över huvud taget går till skolan. Detta är alarmerande och kan få långtgående konsekvenser för de enskilda. I rapporten avhopp till examen som är författad av och visar statistiken att två av de vanligaste anledningarna till att elever överväger att hoppa av gymnasiet är bristande motivation och psykisk ohälsa. Det är tydligt att detta är ett område där en bred palett av olika lösningar behöver användas för att nå resultat. Regeringen avsätter –2019 för insatser inom psykiatri och psykisk hälsa. Genom en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) använder regeringen av satsningen för att stimulera och stödja huvudmännens arbete. har också flera förslag som traditionellt inte setts som förslag för ökad psykisk hälsa, men som kan nämnas i sammanhanget. extra idrott i skolan skulle göra stor skillnad för många av unga – kanske allra mest för dem som inte motionerar eller har engagemang i idrottsrörelsen. För många lättare psykiska besvär är fysisk aktivitet en god insats. Tidiga betyg, som lär barn och unga att tidigt tackla motgång, är ett annat förslag. Tydligare kunskapskontroller i förberedelseklasser, aktivt skolval och en översyn av skollagen för att tydligare fokusera på trygghet och studiero – är andra förslag som sammantaget skulle motverka en känsla av maktlöshet inför den egna framtiden och tydliggöra vilka krav som ställs samt hur man uppfyller dem. Men mer behövs. Det målmedvetna och långsiktiga arbetet som frågan förtjänar förutsätter en god dialog över blockgränsen och handfasta delmål för att minska den psykiska ohälsan hos unga. Men att sätta sådana mål är intuitivt svårt och bör inte göras lättvindigt. Man kan tänka sig att ett mål i arbetet med att stävja den upplevda psykiska ohälsan kan vara att den psykiska ohälsan ska sluta öka . Det skulle kunna vara att den psykiska ohälsan ska halveras till 2030. Eller något annat som är mätbart och möjligt att uppnå med de styrmedel som står till buds. Detta bör regeringen se över, eventuellt med ett riktat uppdrag till utredare eller myndighet, och återkomma till med för att fortsätta diskussionen om hur evidensbaserade lösningar kan ta oss närmare det målet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H502383 · 2017-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla kommuner bör ges möjlighet att erbjuda trygghetsboende eller särskilt boende utan biståndsbedömning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en äldreboendegaranti och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa ett krav på kommunerna att erbjuda valfrihet för äldre, och detta tillkännager för regeringen. är ett av världens bästa länder att åldras i. Så ska det vara även i fortsättningen. ska vara ett land där alla blir sedda och hörda oavsett ålder och bakgrund. Att bli äldre ska inte behöva innebära att man plötsligt ingår i ett kollektiv där alla ses som lika – med precis samma behov och intressen. Många äldre vill fortsätta bo kvar hemma. De vill inte plötsligt ingå i ett kollektiv där individuella behov och önskemål är mindre viktiga. Därför behövs alternativa boendeformer som utgår ifrån självständiga individers önskemål, intressen och behov. Ett boende representerar omsorg, trygghet och självständighet. Och för de allra flesta människor påverkar detta livskvaliteten i väldigt stor utsträckning. Det är tydligt att önskemålen ser väldigt olika ut och förändras även . För att stärka valfrihet och trygghet för äldre bör tre reformer som rör äldres boendesituation prioriteras. För det första bör kommunerna ges möjligheten att erbjuda trygghetsboende eller särskilt boende utan biståndsprövning. kommuner har testat en rad olika modeller för att göra en förenklad biståndsbedömning. Däremot är rättsläget oklart och har riktat kritik mot hur modellerna fungerat. En enklare och mer framkomlig väg är att se över och ta bort de lagliga hinder som gör att kommuner inte på frivillig väg kan bevilja dessa insatser. Det skulle göra övergången från boende i en kommun till en annan enklare, och minska oron för de äldre. För det andra bör införa en äldreboendegaranti som säger att alla kommuner blir skyldiga att erbjuda plats i trygghetsboende för de som är och har beviljats hemtjänst. Genom en sådan reform minskar otryggheten för de äldre som undrar och oroar sig över om det kommer att finnas plats för dem, den dag de behöver flytta hemifrån. För det tredje bör staten ställa krav på kommunerna att erbjuda valfrihet för äldre. Ökade valmöjligheter är viktigt eftersom äldre inte är en homogen grupp där alla har samma behov och intressen. Det är också viktigt eftersom det säkerställer att man kan välja bort utövare som har otillräcklig kvalitet. En sådan kravställning kan ske genom LOV, upphandling eller ramavtal. Kort sagt är det orimligt att kommuner tillåts neka äldre sin valfrihet. Detta bör ges regeringen till känna.