mot · H4023728 · 2017-05-03 00:00:00 — Och trots storslagna vallöften från Socialdemokraterna har nuvarande regering bara genomfört en blygsam skattelättnad för pensionärer. I höstens regeringsbudget uteblev lättnader helt, och den nu aviserade är för liten. presenterade därför ett förslag om att ta bort skillnaden i beskattning mellan löntagare och pensionärer och därmed slopa den s.k. pensionärsskatten. Pensionärerna fick stå tillbaka när jobbskatteavdraget infördes, men det är inte rimligt att upprätthålla denna diskrepans år . Skatteskillnaden bidrar till att dra isär samhället. Att helt ta bort skillnaden i beskattning lägger vi nu till de förslag i form av ekonomiska reformer för pensionärer om som vi kristdemokrater föreslog i vårt budgetalternativ – borttagen särskild löneskatt, fördubblat jobbskatteavdrag från , höjt bostadstillägg (BTP) och skattesänkning. Bostadstilläggshöjningen omfattar alla med BTP: för ensamstående och för sammanboende. Pension är uppskjuten lön – inte ett bidrag eller en ersättning som man uppbär när man i arbetsför ålder inte arbetar. Det bör därför beskattas som arbetsinkomst. En pensionär med en pension på får med vårt förslag mer i plånboken och en pensionär med en pension på får mer. Denna reform, som belastar offentliga finanser med ca , bör genomföras och finansieras ansvarsfullt. Vi föreslår därför att momsen höjs så att momssatserna blir 7, . Förslaget förstärker offentliga finanser med varaktigt. Få finansieringar saknar negativa konsekvenser. Även en liten momshöjning kan påverka aktiviteten i ekonomin negativt, men effekterna torde bli relativt små, inte minst då en ökad disponibelinkomst för pensionärer bidrar i andra riktningen. Därtill tror vi det är relativt gynnsamt att göra detta när det är låg inflation och hög tillväxt. En fördel är att en momshöjning inte riktar sig specifikt mot arbete utan träffar bredare. Höginkomsttagarhushåll bidrar klart mest till finansieringen i kronor. Som andel av utgifterna är det relativt lika – låginkomsttagare lägger något större andel av sina utgifter än övriga grupper på livsmedel, men väsentligt lägre andel än övriga grupper på annan konsumtion. Ingen ska drabbas på ett orimligt sätt av en momshöjning. föreslog i vårt budgetalternativ ett särskilt jobbskatteavdrag för föräldrar, höjt bostadsbidrag för ekonomiskt utsatta barnfamiljer samt höjt bostadstillägg för pensionärer. Vi kommer att återkomma med ytterligare förslag om förstärkningar för ekonomiskt utsatta hushåll. Viss kompensation för en prishöjning sker också per automatik genom att exempelvis garantipensioner och försörjningsstöd justeras med konsumentprisindex. 8 Reformtabell och finansiering reformer i samband med motion med anledning av regeringens ekonomiska vårproposition Kd reformer sedan BM2016 Varav barn– och ungdomshälsovård Halvt pbb skattefritt ideella föreningar Polis 5000+5000 år 2025 Utbildningsplatser storstad*3 Höjd moms med en procentenhet 9 Beskatta bankernas skulder – inte löner Utredningen om en särskild skatt på finansiell verksamhet har mött stor kritik för sitt förslag om att införa en finansiell aktivitetsskatt, enligt dansk modell, som baseras på av lönekostnaderna. Kritiken har framför allt handlat om att en alltför stor grupp icke-finansiella företag med en begränsad finansverksamhet drabbas, samt för de negativa effekter förslaget förväntas få på jobben inom sektorn. Det senare förväntas som effekt av att bankkontor ute i landet får stänga ned och att verksamhet flyttas utomlands. håller med om kritiken, men anser att det finns behov av att hitta ett sätt att beskatta banksektorn, vars tjänster är premierade av lägre skattetryck på olika sätt. Argumentet för att belägga bankerna med en extra skatt har i många fall varit att sektorn är momsbefriad på grund av EU-regler och de tekniska svårigheter det innebär att momsbelägga finansiella tjänster. Vän av ordning kan dock konstatera att moms är en konsumtionsskatt och att det därmed främst är bankkunderna som tjänar på att finansiella tjänster är undantagna mervärdesskatt. Men faktum kvarstår att det är ett lägre skattetryck på finansiella tjänster. En annan skatteregel som gynnar bankernas produkt är ränteavdragen. Genom hushållens avdragsmöjlighet som betalas av skattebetalarna blir bolånen ständigt högre, vilket bankerna vinner stort på. När det gäller just bolånen har bankerna dessutom kraftigt förbättrat sina marginaler sedan finanskrisen –2009. Åren före finanskrisen låg bruttomarginalen normalt sett kring på bolånen. hade den stigit till , enligt . uppgick de fyra storbankernas samlade vinster till . En stor del kommer från svenska hushålls bostadslån. Ett ytterligare argument för att det är rimligt att belägga bankerna med en extra skatt är att deras verksamhet är säkrad av skattebetalarna. I eftersvallet av finanskrisen har detta diskuterats vitt och brett och åtgärder har vidtagits för att det i första hand ska vara bankernas ägare och långivare som bör ta smällen vid en kris, inte skattebetalarna. Dock kommer banksektorn fortsatt att vara så pass viktig för att samhället ska fungera att staten kommer att behöva finnas kvar som en ”lender of last resort”, vilket innebär att bankerna alltid kommer att ha en säkerhet i att vara skyddade av staten. Att företag går med vinst är inte fel i sig. Tvärtom, det är bra och nödvändigt. Men det är orimligt om den vinsten bygger på bristande konkurrens, förmånliga skatteregler och att skattebetalarna genom staten står som garant för bankernas verksamhet. Därutöver är hushållens bostäder pantsatta, och hushållen betalar i sina bolåneräntor för bankernas kreditrisk. Det är därför uppseendeväckande att bolåneverksamhet kan vara så lönsam som den är . I stället för att man går fram med det komplicerade och jobbfientliga förslag som utredningen presenterat vill att bankerna beskattas utifrån sitt finansieringsval. Tanken är densamma som ligger till grund för schablonbeloppet i förslag om hur bankerna ska kunna påverkas att i högre grad finansiera sin verksamhet med eget kapital än med skulder. Skatten innebär alltså att bankernas totala skulder beläggs med en skatt – ju större skulder, desto högre skatt. Vi anser att en sådan skatt bättre möter de obalanser som finns i beskattningen av sektorn och att de fallgropar som utredningens förslag innebär kan undvikas. I vårt förslag kommer endast kreditinstitut att beskattas, vilket utgör knappt 150 företag. Det innebär att alla de företag som endast erbjuder finansiella tjänster som en mycket liten del av sin verksamhet, såsom bilhandlare och vitvarukedjor, undantas. En annan fördel är att skatten inte riktas mot lönekostnaderna och således inte får en direkt effekt på jobben inom den finansiella sektorn. En tredje fördel är att skatten utformas på samma sätt som resolutionsavgiften, vilket innebär att den uppmuntrar till mer välkapitaliserade banker, precis som (bankregleringar) avsett med resolutionsregelverket. har en lång rad förslag på skattesänkningar för ökat företagande, fler jobb och rättvisa för barnfamiljer och pensionärer. Dessa förslag finansieras till större delen av utgiftsminskningar som t.ex. slopade byggsubventioner och neddragningar bland ineffektiva arbetsmarknadsåtgärder. För att ytterligare kunna vässa vår politik anser vi att en mindre bankskatt som leder till mer ansvarsfullt lånande och som i övrigt har klart begränsade negativa effekter jämfört med andra skattehöjningar är rimligt. Vi anser därför att en höjning av resolutionsavgiften från av det totala avgiftsunderlaget i enlighet med vad regeringen föreslagit i promemorian bör genomföras. Vi menar då att den förhöjda delen av resolutionsavgiften bör benämnas skatt, eftersom den i allt väsentligt kommer att fungera som en sådan, snarare än en avgift. Förslaget stärker statens finanser med och därefter med ca . 10 Skenande skuldsättning kräver åtgärder Trots att den svenska ekonomin är stark ser vi stora strukturella utmaningar på bl.a. bostadsmarknaden där ett lågt utbud har gett bostadsbrist, skenande bopriser och en hög skuldsättning. Dessutom har andelen svenska bolån med rörlig ränta stigit drastiskt, från . Kombinationen av hög skuldsättning och en stor andel rörliga lån har gjort hushållen mycket känsliga för en ränteuppgång eller ett boprisfall, vilket ökar riskerna i ekonomin. Det har därför länge talats om vikten av en stärkt amorteringskultur. Mer sällan talas det om att minskad skuldsättning ofta blir en dålig affär för hushållen, eftersom stora lån premieras framför mindre lån på bolånemarknaden. Hushåll som amorterar tar i praktiken ett steg bort från guldkundsstatus hos bankerna. Bankchefer pratar om att man ska amortera, men deras prissättning skriker ut att man ska låna. Bankerna tar helt enkelt inte det ansvar som deras retorik utlovar. Det är dåligt men kanske inte så konstigt: ett hushåll som har i lån på tiomiljonersvillan är mer värt för banken än ett hushåll som har lånat på ett tvåmiljonersradhus. Den stora kunden får den betydligt lägre räntan. Därför är det illa att de regelverk som syftar till stabilitet bidrar till den skeva prissättning som stimulerar låntagande. Riskviktsgolven var ämnade att skapa mer välkapitaliserade banker men har också orsakat problem med att stora delar av utlånat kapital behandlas lika, vilket innebär att banken inte får incitament att hålla lånet nere – tvärtom. Först när lånesumman når av en bostads värde slår andra riskberäkningar in och räntan som hushållet erbjuds går upp. Hushållens ekonomiska incitament att amortera blir därmed mycket svaga. För att kompensera för detta har vidtagit åtgärder riktade mot hushållen. Men innan fler krav ställs på hushållen måste vi se till att de ekonomiska mekanismerna för hushåll och banker sammanfaller med den stabilitet vi eftersträvar. Amortering och minskad skuldsättning bör premieras. Fler bör finna det attraktivt att binda sina bolån. Att utreder om , inom ramen för , kan differentiera riskviktsgolvet så att det blir lägre vid låg belåningsgrad. Att en alternativ modell för amorteringskrav och skuldkvotstak utreds där man i stället för att ställa krav på hushållen ställer dem på bankernas aggregerade bolåneportfölj. Att en utredning med syfte att främja fler bundna bolån tillsätts, som bl.a. ser över utformningen av ränteskillnadsersättningen så att den tydligare gynnar hushållen. Det kan handla om begränsningar i hur stor ersättningen kan bli eller möjligheten för hushållen att lösa eller flytta med sig bundna bolån . Det skulle också stärka konkurrensen mellan bankerna. Att en bankskatt kopplad till bankernas egna skulder införs, vilket kan motiveras både strukturellt och som en följd av bankernas momsbefrielse, förekomsten av ränteavdrag och staten som implicit garant. [1] Det nya överskottsmålet innebär att det finansiella sparandet i offentlig sektor ska uppgå till 1/av BNP över en konjunkturcykel. bedömer att ett strukturellt sparande om av potentiell BNP indikerar att det nya överskottsmålet är uppfyllt. Dessutom införs ett skuldankare. Nivån på detta har satts till av BNP för Maastrichtskulden. [2] , och , (2014), Höjda eller sänkta marginalskatter för mer resurser till skolan? [3] Se bl.a. Arbetsekonomiska rådets rapport . [4] Konjunkturläget . [5] prognos , prognos . [6] , fördjupning av den penningpolitiska rapporten, , , Konjunkturläget . [”ekonomiska vårproposition presenterade regeringen en rad åtgärder som bedöms påverka arbetsmarknaden, och fler förslag väntas i den kommande budgetpropositionen . samlade bedömning är att åtgärderna visserligen minskar jämviktsarbetslösheten något. Men åtgärderna minskar arbetsutbudet. De sammantagna effekterna på sysselsättningen på är därmed något negativa.”] [7] Fall, och , (2015), Perspektiv på marginalskatter, s. 525, Skattenytt. [8] dnr 2017:575, dnr 2016:1097, dnr 2015:591, Lagrådsremiss kemikalieskatt, SOU 2016:83, Vagabonds resebarometer. [9] Helårsekvivalenter som försörjs med sjuk- och rehabiliteringspenning, sjuk- och aktivitetsersättning, arbetslöshetsersättning, stöd inom arbetsmarknadspolitiska program, etableringsersättning och ekonomiskt bistånd. [10] dnr 2016:940. [11] , konjunkturläget . [12] dnr 2016:940. [13] Till arbetslösa i utsatt ställning räknas utomeuropeiskt födda, arbetslösa 55–, arbetslösa med funktionsnedsättning och arbetslösa med högst förgymnasial utbildning. [14] , , , Sanandaji N: Utanförskapets pris. [15] Heckman och Carneiro: Human Capital Policy, 2003. [16] : Sociala investeringsfonder i – fakta och lärdomar. [17] , , SKL Uppdrag Psykisk Hälsa och Health Navigator: . [18] Ibid. [19] . [20] .