ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5021852 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om matlänet och tillkännager detta för regeringen. Svensk mat skapar jobb och hållbar tillväxt och värden för hela samhället. Förutom att möta efterfrågan på livsmedel får vi exempelvis öppna landskap och en levande landsbygd. Konsumenterna ska ha ett högt förtroende för landets livsmedel och kunna göra medvetna och hållbara val. Intresset för mat och dryck, ekologiskt och närodlat, är större än någonsin, inte minst i matregionen . För att tillgodose konsumenternas behov och utveckla matbranschen jobbar länets mataktörer hårt. Ständiga diskussioner förs, nya mötesplatser skapas, utbildningar och samarbeten utvecklas. I finns konceptet ”Stolt mat i ” med syftet att inspirera och aktivera alla som ser mat som en viktig utvecklingskraft för länet. Omsättningen är redan över 6 miljarder i de över 3 300 sörmländska företag som arbetar med mat från jord till bord, och inom länet sysselsätter branschen fler än 11 000 personer. Det som kännetecknar de sörmländska mataktörernas framgång är arbetet för hållbar matutveckling, samarbete och samverkan – där man unnar varandra framgång, kvalitet och att man arbetar för framtiden i samtiden. I kommuner och landsting sker ambitiösa satsningar för att såväl öka andelen närodlad mat som erbjuda mat lagad från grunden. Den offentliga måltiden i är redan Sverigebäst på ekologiska inköp. Att använda mat och gastronomi som utvecklingskraft genom att ta fasta på förutsättningar skapar en unik profil där mat och gastronomi är en naturlig del för att addera värden till företagens produkter och tjänster. Sörmländska matupplevelser har också fått priser och uppmärksammats positivt i många olika sammanhang. Tillgången till en stor närmarknad för länet, där man når närmare 4 miljoner människor i och , skapar goda förutsättningar och har dessutom stor utvecklingspotential. Genom att utveckla och hylla den sörmländska matkulturen ökar efterfrågan och då också framgången. Måltidsupplevelser ses som en del av besöksnäringen i och har goda utvecklingsmöjligheter. Omkring en tredjedel av det som utländska besökare spenderar i landet går till inköp av livsmedel, mat och dryck i butiker, restauranger, caféer och liknande. Besöksnäringens unika förutsättning är att den bygger på platsbunden konsumtion där produkt, miljö och kultur samspelar. Bilden av som livsmedelsproducerande land är fortfarande relativt svag. Dock har bilden av som en attraktiv destination för måltidsupplevelser stärkts. Vi ser ett ökat intresse för matkulturer, råvaror, historia, ursprung och måltidens roll, vilket är en viktig grund för måltiden. Det är ett intresse som bör tillvaratas och vårdas. Kompetensförsörjningen är en av branschens största utmaningar. Det finns stora rekryteringsbehov. Behoven av relevanta och attraktiva utbildningar, fler vägar in i branschen samt bättre möjligheter till validering av utländsk examen kan inte nog understrykas.
mot · H5021853 · 2017-10-03 00:00:00 — Det toleranta samhället behöver skyddas ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagen om hets mot folkgrupp och tillkännager detta för regeringen. Trots att (CERD) började gälla i följer vi fortfarande inte konventionen fullt ut. I konventionen står att konventionsstaterna fördömer all propaganda och alla organisationer som grundar sig på föreställningar eller teorier om att någon ras eller persongrupp av viss hudfärg eller visst etniskt ursprung skulle vara överlägsen någon annan grupp. Grupper som försöker rättfärdiga eller främja rashat och diskriminering i någon form ska också förbjudas. ser vi hur fundamentalistiska och nazistiska organisationer tar mer plats och utövar kränkningar och våld. De utnyttjar vårt samhälles tolerans och öppenhet. Men vår öppenhet och tolerans måste skyddas mot dessa krafter. Det är troligtvis svårt att förbjuda odemokratiska och rasistiska organisationer med nuvarande lagstiftning i . Vi måste därför skapa en effektiv lagstiftning mot hets mot folkgrupp utan att komma i konflikt med mötes-, demonstrations- och yttrandefriheten. En översyn av lagen om hets mot folkgrupp är därför av högsta vikt för vårt öppna och toleranta samhälle.
mot · H5021855 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om distansutbildningar och tillkännager detta för regeringen. Distansutbildning har visat sig vara en mycket bra utbildningsform för samhället, för landsbygden och för studenterna själva. Bland annat har lärarutbildning och sjuksköterskeutbildning på distans visat sig vara riktiga vinstlotter. Söktrycket är högt och utbildningen har bidragit till att minska bristen inom dessa yrkesgrupper. Många små orter har svårt att rekrytera lärare, men en distansutbildning skapar möjligheter även för dem som bor på orter långt från ett lärosäte att plugga, bo kvar och ha en säker anställning att gå till efter lärarexamen. Detta gynnar både de studerande och orten som de bor på. Distansutbildning bidrar också till att göra det enklare att vidareutbilda sig som en person är yrkesverksam. Studierna kan bedrivas på kvällstid.
mot · H5021856 · 2017-10-03 00:00:00 — Behov av forskning kring mögel och mögelgifter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten till utökad forskning kring mögel och mögelgifters påverkan på människors hälsa och tillkännager detta för regeringen. Dåligt fungerande ventilation, fukt, hög förekomst av partiklar i luften samt damm i inomhusmiljö kan relateras till en rad luftvägsbesvär. Framförallt är fukt i byggnader nära sammankopplad med ohälsa och obehagssymptom. Olika byggmaterial kan reagera på fukt och bilda irriterande flyktiga produkter samt även resultera i mikrobiell tillväxt, framför allt av mögel. Amerikanska forskare har uppskattat att symptomen hos fler än var femte astmatiker orsakas av fukt och mögel och att detta medför stora samhällskostnader. Trots mängden rapporter om samband mellan mögel i inomhusmiljöer och ohälsa har man ännu inte på ett vetenskapligt sätt definitivt lyckats knyta mätbara exakta mikrobiologiska parametrar till exempelvis astma och allergi. Vilket innebär att det är oklart vilka av de ämnen som bildas vid förhöjd fukthalt som ger besvär. Här i pågår en debatt om mögel, mögelgifter, så kallade mykotoxiner, och deras betydelse för vår hälsa. Med det som bakgrund är det förvånansvärt få i världen som i praktiken forskar på just mögelgifter. Nyare forskning visar att mögelsvampar som kan växa till inomhus har en förmåga att producera mykotoxiner, ämnen som är oerhört toxiska, bland annat cancerframkallande, vävnadsförstörande och inflammationsinducerande. Dock har man tidigare ansett att mängden mykotoxin som vi exponeras för i mögelskadade hus varit så liten att det inte hade någon inverkan på hälsan. Men nyare data har visat att mykotoxiner även påverkar immunceller i en riktning som innebär ökad risk för allergibenägenhet och att det krävs oerhört små mängder för att framkalla dessa reaktioner. Dessutom har det visats att mögelsvampar frigör mycket små partiklar, små hyf-fragment, som är mycket mindre och därför deponeras mycket effektivare i lungorna än mögelsporer. Det får innebörden att vår exponering för mögel kan vara flera hundra gånger större än vad som tidigare beräknats. nedläggning 2007 innebar att den filial i som tidigare utbildade läkare om biologiska risker, mögel och damm upphörde. Det har lett till att kunskaperna om detta försämrats. Det är angeläget att ta dessa oroande uppgifter om mykotoxiner på allvar. Ur ett folkhälsoperspektiv bör mer fakta tas fram och ny och/eller utökad forskning i ämnet borde stimuleras för att ge ökad kunskap.
mot · H5021857 · 2017-10-03 00:00:00 — Barns sommarlov i ensamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att medverka till att kommunerna lever upp till skollagen och och erbjuder meningsfulla aktiviteter också när skolan är stängd, på sommarloven, samt har en plan mot barnfattigdom, och detta tillkännager för regeringen. Det händer att barn måste tillbringa delar av sommarlovet ensamma hemma, utan tillsyn av någon vuxen och utan sällskap av andra barn. Majblomman har med hjälp av Kantar frågat föräldrar om tillsyn, ekonomi och aktiviteter . Glädjande nog uppger de flesta föräldrar att de strävar efter att ge sina barn mycket ledig tid tillsammans med familjen. Man undviker att barnen är på fritids som man säger att fritids behövs. Det innebär att en stängd fritidsverksamhet är ett problem för vissa föräldrar. Svaret på Majblommans enkät visar att de flesta barn är tillsammans med sina båda föräldrar eller med en av föräldrarna i fem eller . Yngre barn är givetvis längre med sina föräldrar än äldre. Familjerna pusslar och litar på släkten, och framför allt far- och morföräldrar ställer upp. När man är ensamstående utan tillgång till släkt och mor- och farföräldrar blir det knepigt. Då får barnen vara ensamma hemma. av de äldre barnen () har tillbringat helt ensamma hemma. av de näst äldsta barnen har varit ensamma . av de yngre barnen, , har varit ensamma i . Ett av barnen i Majblommans rapport säger: ”Jag tycker det är ok att vara på fritids men inte att vara själv hemma.” Sommarlovet är krångligt att planera utan resurser och nätverk, speciellt när man är ensamstående. I Majblommans rapport konstateras att andelen föräldrar som tycker det är problematiskt har ökat från 2017. Föräldrarnas ekonomi styr givetvis hur barnens sommarlov ser ut. Är man arbetslös, ensamstående med låg lön, är berättigad till försörjningsstöd eller ligger strax över blir det inga kostsamma, eller snarare inga, utsvävningar. Det är alla dessa barn som behöver fritids och gratisaktiviteter för sommarlovsbarnen. Enkla aktiviteter som är annorlunda än dem som finns under terminerna. Det är t ex att åka och bada, ha roligt på stranden, hänga med kompisar eller göra enkla utflykter i omgivningen. Givetvis står besök i nöjesparker, läger och resor högt i kurs, men det är inte det viktigaste. Många kommuner erbjuder sommarlovsprogram; det kan handla om gymnastikträning, teaterskola, badutflykter, m.m. Summan av det som framgår av texten ovan landar i att alla kommuner borde jobba fram en plan för hur man motverkar barnfattigdom. Det behövs strategier och mål för hur man stöttar barnen när föräldrarna sviktar. En plan för att bekämpa barnfattigdom helt enkelt är i själva verket en plan för inkludering av alla barn. Med hänvisning till ovanstående framgår hur angeläget det är att medverka till att kommunerna arbetar fram en plan mot barnfattigdom och följer skollagen och , d v s ser till barnets behov, och har fritids öppet och erbjuder enkla sommaraktiviteter. i (C)
mot · H5021858 · 2017-10-03 00:00:00 — Lägg ned utredningen om kilometerskatten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägga ned utredningen om kilometerskatten och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har som bekant både tillsatt, fått ett svar, spolat detsamma och på nytt börjat utreda en kilometerskatt. En av de bakomliggande orsakerna till att utredningen sjösattes är att minska den tunga lastbilstrafiken och lyfta över gods till andra transportslag såsom järnvägstrafik. Problemet är att en sådan skatt kommer att straffa ut områden där avstånden är långa och där det sällan finns godståg att tillgå. Dessutom kommer den skeva konkurrensen mellan svenska och utlandsregistrerade lastbilstransporter inte att bli bättre med en dylik skatt, något som i debatten ofta hävdas av politiker från regeringspartierna. Dyrare transporter kommer i slutändan inte bara att drabba konsumenterna utan även svensk export som konkurrerar på en tuff global marknad. Det innebär ett hårt slag mot jobb och företagande. Även mjölkbönderna kommer att få sin beskärda del av en dylik skatt. Norrmejerier har räknat ut att en kostnad på per mil leder till fördyringar på 20 miljoner för företaget. Det i sin tur kommer att läggas på mjölkbönderna som åter igen får minskade inkomster för sin verksamhet. Detta är en grupp som redan är hårt prövad av handelsembargot mot och överproduktionen av mejeriprodukter i . Vidare drabbas svensk skogsindustri negativt och dess branschförening säger att 20–av biomassan inte kommer att vara lönsam att ta ut om kilometerskatten blir ett faktum. För miljön blir detta kontraproduktivt då skogen är en av nycklarna till en grön omställning för fordonsflottan. Borde det inte vara rimligare att ge lastbilsbranschen morötter istället för piskor? Borde man inte belöna de som ställer om till mer miljövänliga bränslen eller effektiviserar sina transporter istället? Kritiken från näringslivet och landsbygdens befolkning har lett till att regeringen dragit tillbaka utredningsförslaget och fortsätter att jobba med frågan på . Det talar för att kritiken nått även regeringen, men tyvärr väljer man trots detta att ändå bygga vidare på ett förslag som missgynnar både näringsliv och områden där stora avstånd finns. Vårt råd till regeringen är att lägga ned utredningen om skatt på avstånd då den enbart leder till ytterligare en straffbeskattning av landsbygden och ytterligare svårigheter för svenska företag att konkurrera på den globala marknaden. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H5021859 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rösträtten vid allmänna val ska gälla alla som fyller under det kalenderår ett val inträffar och tillkännager detta för regeringen. har allmänna val , och man får rösta när man har blivit . I forskningen kring valdeltagande kan man se att andelen röstande är större bland de som är än bland de som är något äldre. Detta förhållande har observerats i flera svenska val. En trolig förklaring är att en stor andel av 18-åringarna går i gymnasieskolan i samband med valet. Skolan arbetar med demokrati- och valfrågor vilket ökar medvetenheten och intresset för att rösta. Det har också lyfts fram att 18-åringar ofta bor hemma hos sina föräldrar vilket har en positiv påverkan på röstbenägenheten. Rätten att delta i allmänna val borde kunna jämföras med andra bestämmelser som följer med det år man är född. Alla som är födda ett visst år börjar skolan , och man tävlar inom idrott i åldersklasser. Allmänbildning och mognadsgrad skiktar sig i högre grad efter årskullar än födelsedatum . Även rösträtten borde kunna följa åldersklassen. Dagens system gör att en stor del av en årskull inte får rösta på valdagen med konsekvens att man får vänta på att rösta . Då forskning visar att benägenheten att rösta sjunker åren efter 18-årsdagen är det viktigt för den demokratiska förankringen och valdeltagandet att alla i en årskull får rösta. Är det kontroversiellt att man ska få rösta det år som man fyller istället för som att man ska vara på valdagen för att få rösta? I samband med riksdagsvalet sänktes åldersgränsen för att få rösta från till . Det var inte bara åldern som ändrades utan dessutom ändrade man till att avse ålder på valdagen istället för som tidigare ålder uppnådd året före valåret. Regeringen bör ges tillkänna att man bör utreda om rösträtten vid allmänna val ska kunna gälla för alla vid val inom det kalenderår när man fyller .
mot · H5021860 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör få i uppdrag att i nästa regleringsbrev för se över möjligheten att utöka antalet decentraliserade utbildningsplatser och tillkännager detta för regeringen. har ett ansvar att erbjuda högre utbildning och ett särskilt viktigt ansvar att tillhandahålla högre utbildning i norra . Det innebär att erbjuda människor goda möjligheter till högre utbildning men också att förse företag och andra organisationer med kompetens. har sin huvudverksamhet i men finns även på andra platser såsom exempelvis Campus i och ses då som decentraliserade studieplatser. Dessa är viktiga bland annat för att ge en bättre kontakt mellan och arbetslivet på orten. Det ökar inte minst möjligheten för lokala företag och organisationer att rekrytera studenter från . Decentraliserade utbildningsplatser fyller fler funktioner och är även viktigt för ungdomar från familjer utan studietradition. Det gör att steget att börja en högre utbildning blir kortare. Även den parlamentariska landsbygdskommittén pekar i sitt slutbetänkande SOU 2017:1 på behovet av en ökning av decentraliserad utbildning. Kommittén skriver bland annat att i avsaknad av ett statligt uppdrag till lärosätena, där exempelvis vissa utbildningsplatser kan erbjudas i vissa kommuner, är det svårt att bygga upp långsiktigt hållbara verksamheter. Kommittén lämnade följande konkreta förslag: ”Universitet och högskolor ges i uppdrag att öka tillgängligheten till högre utbildning i hela landet.” De statliga universiteten finansieras huvudsakligen av staten och styrs via årliga regleringsbrev från regeringen. Nuvarande regleringsbrev för ställer krav på att ska anordna decentraliserad utbildning motsvarande minst 100 helårsstudenter. I årsredovisning redovisas hur uppdraget med decentralisering lyckats. Antalet decentraliserade helårsstudenter har minskat och sammanlagt fanns det 101 helårsstudenter . Detta betyder att man klarar det statliga kravet med en enda plats till godo. Motsvarande uppdrag för ligger på 270 helårsplatser. Med detta i åtanke borde det vara möjligt att även utöka antalet decentraliserade utbildningsplatser för . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H5021861 · 2017-10-03 00:00:00 — Åtgärder för att rädda sandstränder ställer sig bakom det som anförs i motionen om att metoden med sandsugning och återföring av sand till sandstränder ska få tillämpas av kommuner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ge länsstyrelserna i län som berörs av stranderosion i uppdrag att utfärda generella riktlinjer för sandsugning och återfyllnad av sand och tillkännager detta för regeringen. Många sandstränder i och i andra delar av utsätts för erosion som medför att stora delar av sanden försvinner ut i havet. Sandstränderna är en viktig förutsättning för turismen, friluftslivet och idrotten i många kommuner. kan skadorna bli så stora att även infrastruktur och hus skadas. Jag anser det därför viktigt att kommunerna, utan långvarig tillståndsprövning av andra myndigheter, själva eller genom andra kan genomföra sandsugning och återfyllning av sand på stränder. För att inte orsaka stranderosion är det enligt gammal erfarenhet viktigt att där det finns strandråg vara rädd om den, eftersom den hjälper till att hålla samman sanden. På många ställen har genom schaktning, byggnation och oförsiktig strandstädning strandrågen tagits bort eller försvunnit. Sådd eller återplantering av strandråg borde vara ett krav om strandråg tagits bort eller skadats, för att förebygga och minska stranderosionen. Sandsugning och återfyllnad av sand framstår, grundat på erfarenheter i och utomlands, som den bästa metoden för att återställa skadade sandstränder. Metoder med stenfyllning och pirar ut i havet har inte varit framgångsrika. Vid sandsugning måste dock havsområden som är viktiga för fiskens fortplantning och för fisket beaktas och skyddas. Vissa kommuner i har erfarenhet av att det med nuvarande regler tar att få tillstånd för sandsugning och sandåterfyllnad. Regeringen bör därför ge uppdrag åt länsstyrelserna i län som berörs av stranderosion att utfärda generella riktlinjer för hur och var sandsugning och återfyllnad av sand på stränder ska få användas av kommunerna. Detta för att tillstånd inte ska behöva sökas när stränder skadats genom erosion.
mot · H5021862 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur tjänstemannaansvaret i offentlig förvaltning kan stärkas så att tjänstefel kan bekämpas och tillkännager detta för regeringen. Enligt den begränsade lagstiftning som gäller är tjänstefel ett brott som av till exempel oaktsamhet kan begås vid myndighetsutövning. Enligt den tidigare lagstiftningen var tjänstefel inte begränsat till myndighetsutövning. Denna inskränkning innebär att det numera är mycket få fall som kan åtalas enligt bestämmelse om tjänstefel. Allt fler anställda i offentlig förvaltning anmäls för tjänstefel, men allt färre döms för det. Inte ens Transportstyrelsens gd:s åsidosättande av säkerhetsreglerna vid it-upphandling har granskats enligt lagen om tjänstefel, utan har endast vidgått vårdslöshet med hemlig uppgift. Min förra riksdagskollega vill att tjänsteansvaret väsentligt ska utvidgas, samt att en etikkod ska införas för tjänst i staten. Det kunde t ex ha stärkt tjänstemännen runt Transportstyrelsens gd och fått dem att agera starkare. I övriga nordiska länder torde tjänstemannaansvaret vara tydligare liksom sanktionsmöjligheterna om det brister. Enligt , professor i förvaltningsrätt vid , har man i behållit den gamla betydelsen av tjänstefel. Politiker har personligt straffrättsligt ansvar för lag- och domstolstrots. I finns också ett personligt ansvar och i finns en tillsynsmyndighet som kan upphäva eller ändra kommunala beslut. bör tillkännage för regeringen att man bör utreda ett starkare tjänstemannaansvar i enlighet ved vad som anförs i denna motion.
mot · H5021863 · 2017-10-03 00:00:00 — Staten ska inte ta över mark utan ersättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör förhindra att myndigheter förbjuder en skogsägare att avverka utan att rimlig ersättning betalas och tillkännager detta för regeringen. är en demokrati och ett rättssamhälle. Vi har också ett samhälle med en stark, grundlagsfäst äganderätt. Detta har varit förutsättningen för det välfärdsbygge som gjort till ett av världens rikaste länder. finns det dock skäl att ta privat mark i anspråk när det finns ett ”allmänt angeläget intresse”, exempelvis för infrastruktur, bostäder eller naturvård. Det har då varit en självklarhet att samhället då betalar ersättning till den som drabbas av intrånget. Tyvärr ser vi nu en glidning inom framförallt naturvården där staten vill utöka skyddet av mark, men utan att betala någon ersättning. Ett av de mer uppmärksammade exemplen är överimplementering av EU:s artskyddsförordning, samt tolkningen av våra svenska fridlysningsregler. Genom att använda regelverket på ett nytt sätt har staten försett sig själv med redskap att försöka stoppa avverkning på stora arealer – som artskyddet inte innehåller någon rätt till ersättning för markägaren. Det har bland annat handlat om bombmurkla, tjäder och lavskrika. Detta är djupt problematiskt och vi – i likhet med många andra – efterlyser en översyn av artskyddsförordningen i syfte att göra den tydligare och mer rättssäker. Ett annat exempel är de ökade inventeringarna av nyckelbiotoper som regeringen aviserat i sin budget. Eftersom skogsbranschens egen certifiering innebär att man inte handlar med virke från nyckelbiotoper så är det extra viktigt att statens inventeringar inte leder till att enskilda skogsägare drabbas orimligt hårt. Vi motsätter oss inte naturvårdsarbetet men konstaterar att även detta måste lyda under rimlighetens gränser. De värdefullaste områdena ska skyddas men detta får inte ske på den enskildes bekostnad. är skogen vårt gröna guld. Den är ryggraden i omställningen till ett biobaserat samhälle där fossilt baserad energi och material ersätts med förnybart. Miljöarbetet i skogen måste därför utvecklas tillsammans med skogsägare och brukare. Om staten genom att ändra tolkningar av regelverk förhindrar eller kraftigt försvårar skogsbruk utan att ge någon ersättning så äventyras trovärdigheten för naturvårdspolitiken och detta kommer inte att vara till fördel för miljön. Därför bör ge regeringen tillkänna att man bör se över artskyddsförordningen med de utgångspunkter vi anfört, samt skapa ett närmare samarbete med skogsbranschen i arbetet med nyckelbiotopsinventeringen.