mot · H5023716 · 2017-10-05 00:00:00 — Tillsammans med de tidigare satsningarna på fler matematiklektioner i låg- och mellanstadiet kommer satsningen på fler matematiklektioner i högstadiet att innebära att undervisningstiden ökar med för samtliga årskurser i . Den utökade undervisningstiden bör tillsammans med Mattelyftet förbättra studieresultaten i matematik och därmed bidra till att fler elever blir behöriga till gymnasieskolans nationella program. avsätter 2018 och därefter för att elever i högstadiet ska få en extra timme matematik . För en bättre övergång mellan förskola och grundskola har länge drivit att ska vara med en obligatorisk skolstart . En tidigare skolstart medför att skolan får möjlighet att fånga upp elevens behov tidigare än vad som görs och att eleven skulle få bättre förutsättningar att nå målen för skolan. Förskoleklassen blir därmed en del av . Alliansen har genom ett tillkännagivande till regeringen även uttryckt vilja gällande införandet av en tioårig grundskola. Digitalt lärarlyft för lärare För att vara en skola som ligger i framkant och som ser till varje enskild elevs behov måste vi dra nytta av den moderna tekniken. Det digitala perspektivet ska inkluderas i alla delar av utbildningsväsendet. Digitala hjälpmedel i klassrummet höjer skolresultatet när de används rätt. Studier visar att elever med de rätta digitala hjälpmedlen fortare kan lära sig att läsa och skriva och kan vara till nytta för personer med inlärningssvårigheter. Det digitala lärandet måste bli en naturlig del av elevers undervisning. Många kommuner och andra huvudmän har varit bra på att köpa in datorer och annan utrustning men den digitala pedagogiken har inte alltid följt med. Enligt saknar många lärare kunskap kring hur den nya tekniken ska användas i undervisningen och lärarutbildningen lider brist på tydliga nationella direktiv på hur digitalt lärande ska ingå i utbildningen. [237] vill därför ha en tydlig och långsiktig satsning på ett nationellt digitalt lärarlyft. vill att lärarutbildningarna ska ta in det digitala perspektivet i alla relevanta ämnen och att lärare och skolledare får en kontinuerlig uppdatering i digitalt lärande. Utvecklingen av digitala läromedel möjliggör för distansundervisning Det finns även en brist på digitala läromedel. bör därför undersöka förutsättningarna för att öka tillgången till digitala läromedel. En ökad tillgång till kvalitativa digitala läromedel skulle inte bara stärka den pedagogiska inlärningsprocessen i klassrummet utan även möjliggöra för distansundervisning. Digitala läromedel skulle kunna vara ett komplement till den lärarledda undervisningen som nyanlända elever får och på så vis intensifiera deras utbildning den . Här kan ett nära samarbete med läromedelsföretag och digitala spjutspetsföretag vara en styrka. Den digitala tekniken har öppnat upp för nya undervisningsmöjligheter så som fjärrundervisning. Kompetenta lärare är nyckeln till framgångsrika elever. Bristen på lärare i allmänhet och på riktigt bra lärare i synnerhet, är ett stort problem. Detta problem kan vara än mer påtagligt för skolorna på landsbygden. Skolan är i många fall navet i bygden och alla elever har rätt till en skola inom rimligt avstånd – men det får inte vara på bekostnad av kvalitén. ser fjärrundervisning som avgörande för landsbygdsskolornas överlevnad. Det är också avgörande för nyanlända elevers tillgång till modersmålslärare och studiehandledare. Skickliga och kompetenta lärare på så väl landsbygd som i storstadsregioner kan genom fjärrundervisning nå fler elever. tycker att fjärrundervisning ska tillåtas i alla relevanta ämnen och att kommunala och fristående skolor ska ha möjlighet att anordna fjärrundervisning på entreprenad under samma förutsättningar som statliga skolor. Genom fjärrundervisning skulle kompetens kunna delas över hela landet och lärare skulle kunna fördela sin tjänst på flera skolor utan att själva behöva åka mellan de olika skolorna. Fjärrundervisning stärker likvärdigheten, samt ökar kvalitén och tillgängligheten. Stärkt utbildning för nyanlända elever Många nyanlända elever klarar inte att nå målen i skolan. Många har liten eller ingen skolerfarenhet och tillsammans med dåliga kunskaper i svenska blir det svårt för många att tillgodogöra sig undervisningen. För att kompensera för detta krävs av intensifierad skolgång med fokus på de mest betydande kunskaperna. Bland de viktigaste av dessa är förmågan att läsa, skriva och tala svenska. Det är av största vikt att de nyanlända eleverna snabbt lär sig språket. För att möjliggöra detta föreslår att antalet timmar med undervisning i svenska utökas för dessa barn och ungdomar. Pedagogiken för snabbinlärning av språk bör förstärkas genom att framgångsrika metoder i och internationellt dokumenteras och sprids. Denna satsning beskrivs även ingående i avsnitt 12 av denna budgetmotion. Både fjärrundervisning och distansundervisning bör användas så att nyanlända elever får fler timmar med lärande än de timmar de får i skolan. Då många nyanlända har mycket kunskap att ta igen bör även deras möjlighet till sommar- och lovskola utökas. Försöksverksamhet för tvåspråkiga klasser borde även införas för att stärka tvåspråkiga elever i deras språkutveckling och lärandeprocess. Nyanlända elever ska kunna ha ämnesundervisning på både sitt modersmål och på svenska. För att förbättra förutsättningarna för elever som kommit till i högstadieåldern att klara kunskapsmålen och ta sig vidare till ett nationellt gymnasieprogram bör det bli tillåtet att låta dessa elever fokusera på något färre ämnen. Det ska i sig inte betyda mindre undervisningstid, utan att de centrala ämnena får utökad plats. Det stärker deras möjligheter att ta sig vidare in på ett nationellt gymnasieprogram. Det finns fem olika introduktionsprogram till gymnasiet. För nyanlända är det vanligaste språkintroduktion, där personer som inte klarar kunskapskraven i svenska för de övriga programmen placeras. Ett stort problem med programmet är att det består av både personer som precis kommit till landet, och sådana som vistats här och kommer från . Det finns också stora skillnader i studiebakgrund. Vidare är programmen ofta separerade från övrig verksamhet och saknar individuell anpassning, vilket motverkar integrationen. Från språkintroduktionen är det enbart som tar examen . är det enbart . Målet måste vara att färre elever ska gå på språkintroduktion och fler direkt ska kunna ta sig vidare till andra introduktionsprogram eller yrkesprogram. För att effektivisera språkinlärningen på språkintroduktionsprogrammet borde programmet främst rikta sig till de elever som kommit till . De elever som under och har godkänt i vissa ämnen men inte i ämnet svenska borde istället med rätt insatser kunna gå vidare till annat introduktionsprogram. För att stärka det svenska språket ska de ges utökad svenskundervisning samt tillgång till studiehandledning, vilket möjliggör att dessa elever fortare kan läsa kurser på de nationella programmen. Yrkesprogrammen på gymnasiet fyller en viktig funktion i att erbjuda utbildning som leder till jobb. Det är därför viktigt att yrkesutbildningarna håller hög kvalitet och svarar upp mot arbetsmarknadens behov av kompetens. För att locka fler elever bör det finnas flera ingångar till yrkesprogrammen på gymnasiet med olika inriktningar: stärkt yrkeskompetens, allmän högskolebehörighet eller särskild behörighet. Det skapar förutsättningar för både de som vill fokusera på yrkesämnen och för de som vill förbereda sig för högskolestudier. Färdiga ingångar på yrkesprogrammet underlättar även det rent schematekniska. Många, speciellt elever från estet- och yrkesprogrammen, kommer under sitt yrkesverksamma liv att driva eget företag. Trots det var det av eleverna på estetiska programmet som hade ett UF-företag . Motsvarande siffra för en årskull på gymnasiet var . Det är därför viktigt att fler ges grundläggande kunskap i företagsamhet på yrkesprogrammen genom exempelvis projekt likt Ung Företagsverksamhet. Många nyanlända ungdomar i gymnasieåldern har en kort utbildningsbakgrund men med viss yrkeserfarenhet. Det bör därför finnas yrkesutbildningar på gymnasienivå där examen är möjlig utan de teoretiska ämnena men med grundläggande språk- och samhällskunskap. På så vis kan de fortare få möjlighet att försörja sig själva och knyta an till det svenska samhället. En skola som utgår från varje elevs behov måste också erbjuda valfrihet. Möjligheten att välja skola är av stor betydelse för många barn och deras familjer. Det kan handla om möjligheten att välja en skola som ligger nära hemmet, men det kan också handla om möjligheten för elever att välja den pedagogik som passar dem bäst. För läraren handlar det om att kunna välja arbetsgivare, vilket är en del i att stärka läraryrkets status. För att värna elevernas, föräldrarnas och lärarnas valmöjligheter är det fria skolvalet och skolpengen helt avgörande. Valfrihet bidrar också till att skärpa kvaliteten i skolor, såväl kommunala som fristående. Friskolornas etablering, från förskola upp till högre utbildning, har lett till valfrihet och ökad konkurrens, något som leder till högre kvalitet. Ökad tillgänglighet i skolvalet värnar och vill utveckla möjligheten för elever och föräldrar att välja utbildning. Trots att tillsammans med Alliansen gjort viktiga reformer på det området är det många elever och föräldrar som fortfarande inte gör ett aktivt val. Det är ett hot mot kvaliteten och likvärdigheten i utbildningen. En lösning är att införa aktivt skolval likt man gjort i bland annat och , vilket skulle göra det obligatoriskt att välja skola. Det är också viktigt att det blir obligatoriskt för föräldrar som inte har svenska som modersmål att delta i skolvalet. Bra information från kommunen har visat sig avgörande för att hjälpa nyanlända att hamna i rätt skola. Att möjliggöra för friskolor i hela landet är betydelsefullt inte minst på landsbygden där skolan ofta är navet i bygden. Försvinner skolan försämras även förutsättningarna för annan service på orten. Det bör därför införas ett krav på att kommuner som planerar att lägga ner en skola först ska undersöka om det finns en annan aktör med intresse och möjlighet att ta över verksamheten. För de friskolor som ansöker om att ta över en nedläggningshotad skola bör det finnas ett snabbspår. Alla skolor ska vara bra skolor finns det såväl fristående som offentliga skolor som håller för låg kvalitet. Att komma tillrätta med dessa kvalitetsbrister är avgörande för skolan. ser det som helt nödvändigt med högre och tydligare kvalitetskrav på alla huvudmän, oavsett regi. De skolor, oavsett huvudman, som allvarligt bortser från kvaliteten i sin verksamhet och inte förmår att komma tillrätta med bristerna ska snabbare stängas ned. Driften ska sedan kunna övertas av en utförare som kan visa att den har förutsättningarna att återgå till en hög kvalitet. För att säkerställa att elever inte drabbas ska verksamheten tillfälligt kunna drivas av aktuell tillsynsmyndighet tills det att annan huvudman är på plats. Kraven ska vara likvärdiga oavsett ägarförhållanden. För att kunna göra välgrundade val krävs information. Därför är höga krav på transparens avgörande för att säkerställa att skattepengar används rätt inom skolan. vill därför att det ska finnas öppna kvalitetsredovisningar för alla skolhuvudmän, oavsett regi. Utbildning berikar både samhälle och individer. Tillgång till högre utbildning av god kvalitet i hela landet ökar människors möjligheter till jobb och trygghet, som det gynnar näringslivet och vår gemensamma välfärd. En samverkan och en nära koppling mellan den högre utbildningen och omgivande samhälle är därför av största vikt. verkar för att lärosätena ska bli mer autonoma, finnas i hela landet och ges ytterligare möjligheter att utforma sin verksamhet efter regionala förutsättningar. Fokus på kvalitet och samverkan system för att fördela resurserna till högskolor och universitet främjar inte kvalitet och koppling till arbetsmarknaden, utan fokuserar enbart på antal studenter och hur många studenter skolor själva godkänner. Regeringen har dessutom tagit bort den del av anslaget som fördelades efter kvalitet som och Alliansen tidigare infört. Regeringen har tillsatt Styr- och resursutredningen för att göra en översyn av det nuvarande resursfördelningssystemet, vilket varit mer eller mindre orört sedan det införandes i och med högskolereform. välkomnar utredningen och anser att exempelvis resursfördelningen per område behöver ses över för att skapa en bättre och jämnare kvalitet på landets alla utbildningar. Utbildningsformer som skapar bättre förutsättningar för livslångt lärande bör också gynnas. Exempelvis bör relevanta sommarkurser av fördjupningskaraktär, distanskurser och kurser på halvfart uppmuntras. vill ha ett resursfördelningssystem där kvalitet, arbetslivsanknytning och regional samverkan premieras. Den högre utbildningen behöver också vara nära kopplad till arbetsmarknaden med exempelvis praktik, samverkansprojekt och arbetsgivares delaktighet i utbildningens utformning. tycker även att det är viktigt att stärka samverkan med det omgivande samhället inom forskningen. I jämförelse med andra länder leder bara en liten del av forskningen som sker i till innovationer och samhällsnytta. Vi behöver därför se över ekonomiska incitament för lärosäten att bidra till nyttogörande av forskning och innovation. Flexiblare studiemedelssystem med möjlighet att studera vidare högre upp i åldrarna behöver fler arbetade timmar för att vår gemensamma välfärd ska gå ihop. Arbetslivet måste förlängas i bägge ändar. Unga svenskar kommer ut sent på arbetsmarknaden och vi går i pension allt för . Jämfört med flertalet andra påbörjar de svenska studenterna eftergymnasiala studier senare och tillbringar också i studier. Vidare är utbildningars koppling till arbetslivet på många håll dålig och matchningen på svensk arbetsmarknad är en av sämsta. För ökad genomströmning och fler i arbete vill därför ha ett mer flexibelt studiemedelssystem som premierar studenter som avslutar sina studier före utsatt tid men också är anpassat för de med lägre studietakt, exempelvis de som har gått gymnasiesärskolan eller är deltidssjukskrivna. Det ger fler möjligheten till en utbildning som leder till jobb. är möjligheten att få studiestöd begränsad till att omfatta maximalt och redan minskar antal veckor en person kan få studielån för. Efter delas inget studiestöd ut alls. Det begränsar människors möjlighet att ställa om mitt i, eller senare, i karriären och att komplettera sin utbildning. Vill man ställa om, men redan har tagit maximalt antal år av studiemedel, finns det dessutom en broms i systemet som gör att man inte får utbilda sig vidare. Det är inte meningen att personer ska överutbilda sig och ackumulera studieskulder som är omöjliga att återbetala, men det måste finnas möjlighet för fler att studera yrkesinriktade och kortare utbildningar med hjälp av studiestöd. kan man enbart bli beviljad extra studiemedel när man nått taket , vilket inte är tillräckligt för att läsa en yrkesutbildning eller ett masterprogram. ser därför behov av att ta bort utfasningen av studielånet som börjar , möjliggöra studiestöd efter genom att tillåta studielån, men inte bidrag, upp till samt utöka möjligheten till längre studielån till så att man kan läsa en tvåårig yrkesutbildning eller ett masterprogram. Det beräknas innebära en offentligfinansiell kostnad på . Normalt skrivs studielån av , beroende på vilken typ av studieskuld man har. Om möjligheten för äldre att ta studielån ska utökas är det också rimligt att denna åldersavskrivning avskaffas. Det beräknas stärka de offentliga finanserna med 2018. För att fler ska finna ett jobb måste högskoleutbildningarnas konkurrenskraft stärkas och utbildningarna bli mer relevanta för arbetsmarknaden. Samverkan med arbetsmarknad och samhälle behöver därför förbättras bland annat genom att koppla utbildningen närmare arbetsmarknaden, utveckla studentmedarbetarsystemet, en utökad praktik samt en förstärkt roll för studievägledaren. Om svensk utbildning och forskning ska kunna hävda sig i den globala konkurrensen finns det ett flertal faktorer som spelar roll, varav det internationella utbytet är en viktig del. Det gäller både internationella forskare som kommer hit för att arbeta men även internationella studenter som väljer att läsa hela eller delar av sin utbildning i . fick till exempel betala tillbaka studieavgiften för runt hundra utländska studenter på grund av att inte hunnit hantera deras ansökningar och kunnat utfärda visum för studier. Högskolor vittnar också om problem med samordningen i visumprocessen som innebär att alla studenter inte får sina visum . Stora problem finns även för gästforskare i samband med att deras visum ska förlängas . hinner då inte med. Från att ha haft en handläggningstid uppger myndigheten att den nu uppgår till mellan . Ett annat problem är att masterstudenter och doktorander inte kan söka uppehållstillstånd för hela studieperioden utan måste söka nya tillstånd . Det skapar oro hos både studenter och forskare som det ger onödigt arbete. Doktorander som studerar på utbildningsbidrag har inte rätt till barnbidrag även om de har fått permanent uppehållstillstånd, något som andra invånare i med permanent uppehållstillstånd har. De har heller inte rätt att tillgodoräkna sig doktorandtiden om de senare vill ansöka om svenskt medborgarskap. Internationaliseringen av den högre utbildningen och forskningen och den fria rörligheten för studenter är mycket viktig i dagens samhälle. Om vi inte kan garantera att antagna utländska studenter och forskare får stanna för att studera och forska i riskerar vi att förlora i anseende, att färre utländska forskare och studenter söker sig hit och därmed i framtida konkurrenskraft. uppmanar därför regeringen att undanröja de problem och hinder som begränsar internationella studenters och forskares möjligheter att studera och forska i . Men utbyte handlar inte bara om att skapa goda förutsättningar för utländska studenter att studera, utan även att om att uppmuntra svenska studenter till utlandsstudier. Internationella studier borde därför premieras. Bland annat bör det bli enklare för studenter att tillgodoräkna sig utlandsstudier. För att stärka kvaliteten och därmed svenska lärosätens konkurrenskraft behöver det finnas en mångfald av små och stora lärosäten i hela landet. Vi välkomnar därför etableringen av internationella lärosäten samt fler privata initiativ. Svenska lärosäten borde även uppmuntras att etablera sig utomlands. Familjebakgrund påverkar ofta valet att studera vidare. Bristande information och vägledning gör de blivande studenterna beroende av råd från familj och vänner. Det syns tydligt i valet av utbildning och lärosäte. Studenter från studieovana hem är även överrepresenterade i avhoppsstatistiken. Felval är en viktig orsak till detta. En stärkt information och vägledning är på så sätt viktiga pusselbitar för att bredda rekryteringen till högskolan. lägger många miljarder på den högre utbildningen och hundratusentals studenter investerar tid och pengar i akademisk utbildning. Det är helt avgörande med ett bra externt kvalitetssystem för att dessa investeringar ska generera likvärdighet och så god utbildning som möjligt. Utan ett transparent utvärderingssystem där utbildningens kvalitet, koppling till arbetsmarknaden och tidigare studenters åsikter tydliggörs kan inte blivande studenter göra välinformerade studieval. anser därför att det bör finnas ett självständigt informationsuppdrag, och inte vara en del av kvalitetssäkringssystemet, som regeringen vill. 12.3 En trygg ålderdom Äldre och pensionärer är en heterogen grupp. Vissa vill och kan arbeta länge, medan andra är i behov av ekonomiskt stöd och omsorg för att garanteras en värdig ålderdom. För är det en självklarhet att det är individens behov, förmågor och ambitioner som ska stå i centrum. Arbetsmarknaden, pensionssystemet och omsorgen måste alla utformas för att i så stor utsträckning som möjligt fungera för den enskilde. Tabell 9 sammanfattar några av de förslag i denna budgetmotion som rör äldre. Totalt föreslår reformer av skatte- och pensionssystemet som gynnar äldre till en kostnad om , jämfört med regeringen. I finns det cirka 2,2 miljoner pensionärer. [240] Pensionärer är en grupp inom vilken den ekonomiska standarden varierar kraftigt. Å ena sidan har pensionärers nettoinkomst utvecklats svagare än löntagares det . [241] Å andra sidan har pensionärernas inkomster i fasta priser ändå ökat . [242] Snabbast har den ökat för garantipensionärer. Andelen pensionärer med låg ekonomisk standard – som tjänar av medianinkomsten – har ökat och uppgår till för ensamstående kvinnor. [243] är andelen och antalet pensionärer som lever i absolut fattigdom mycket liten. Bara cirka 3 000 pensionärer bedöms vara absolut fattiga. Inkomstskillnaden i pension mellan en person med hög pension och en garantipensionär till . [245] Men denna skillnad minskar till när effekten av skatter och bostadstillägg inkluderas. Skillnaden blir än mindre om tjänstepension och privat pension exkluderas och enbart allmän pension studeras; då skiljer det enbart mellan en garantipensionär och en pensionär med hög inkomst. Tabell 9 Urval av reformer för äldre i BM18 Sänkt skatt för äldre Förstärkt jobbskatteavdrag för 64-åringar Sänkt arbetsgivaravgift för 65+ I grunden finns en målkonflikt inbyggd i pensionssystemet. som systemet är tänkt att erbjuda alla pensionärer en ekonomisk grundtrygghet är det också baserat på livsinkomstprincipen, det vill säga att pensionen ska avspegla inbetalda avgifter. Ett höjt grundskydd innebär, allt annat lika, att livsinkomstprincipen försvagas. Diagram 22 Summa pensionsinkomster för en ensamstående pensionär född eller senare med låg förmögenhet . Tjänstepension, bidrag och inkomstskatt är inkluderade Källa: (2016a). För är det av största vikt att de pensionärer som har de lägsta pensionerna får sin ekonomi stärkt. Det är en förutsättning för att fler ska ges en värdig ålderdom. är det viktigt att livsinkomstprincipen värnas, varför åtgärder som också höjer levnadsstandarden för pensionärer med mer normala pensioner också behövs. Kvinnor tjänar generellt mindre pengar än män. motsvarade den genomsnittliga förvärvsinkomsten för kvinnor av männens. Givet intjänandetaket inom pensionssystemet är dock skillnaden i pensionsgrundande inkomst mindre. Kvinnors pensionsgrundande inkomst var av männens. Kvinnor får också en större andel av de pensionsgrundande beloppen. Kvinnors intjänade pensionsrätt var av männens. Förekomsten av tjänstepension, som oftare gynnar högre inkomster, gör dock att skillnaden i faktisk pension mellan män och kvinnor blir större. Ett tydligt tecken på att det främst är kvinnor som har låga pensioner är att av garantipensionärerna är kvinnor. presenterar en översiktlig beskrivning kring varför kvinnor generellt har lägre pension än män, som sammanfattas i tabell 10. En kombination av lägre inkomster, längre medellivslängd och en högre andel år i ensamhushåll gör alltså att kvinnor generellt har lägre pensioner än män. I grunden uppstår ojämställda pensioner alltså på grund av att arbetslivet och inkomstfördelningen är ojämställd. Några regler inom pensionssystemet, som exempelvis förekomsten av en förskottsränta, gynnar män medan andra regler, som att kvinnor och män använder samma delningstal, gynnar kvinnor. De pensionsgrundande beloppen, för exempelvis barnår och studieår, gynnar också främst kvinnor. Detsamma gäller grundskyddet i form av garantipension och bostadstillägg. Som nämnts tidigare är pensionssystemet tänkt att vara baserat på livsinkomsten. En mer jämställd arbetsmarknad skulle då ge mer jämställda pensioner. Men sådana effekter slår igenom först på mycket lång sikt och gynnar inte dagens pensionärer. Det är således rimligt att ytterligare förstärka stödet till de pensionärer som har det sämst.