mot · H5021873 · 2017-10-03 00:00:00 — Ett intressant förslag är ”Vision Stockholmsbågen” som skulle innebära att den befintliga Norrortsleden, Förbifart och den planerade Tvärförbindelsen kopplas ihop samt att körfält reserveras för sammankopplade bussar med plats för upp till 250 passagerare. Denna typ av gröna förslag är viktiga för att bygga en hållbar . En sådan satsning skulle också kunna förstärka nyttan av mer sjötransporter via den nya hamnen i . Denna typ av gröna förslag är viktiga för att bygga en hållbar . är inte längre bilen den statushöjare den en gång var, och många arbetsplatser har flyttats från parkeringsnära adresser till mer kollektivtrafiknära lägen. Det är viktigt med ett fungerande vägnät i hela . Ju närmare norra och södra knyts samman desto bättre blir förutsättningarna för en gemensam regional arbetsmarknad. Ett bra vägnät är också viktigt för att minska trängseln i trafiken och skapa förutsättningar för regionen att växa miljömässigt. Den långsamma arbetspendlingen är också samhällsekonomiskt kostsam. Enligt myndigheten uppgår kostnaden för trängsel och förseningar för arbetspendlingen i till . Om ska kunna växa på ett hållbart sätt behövs breda överenskommelser om kollektivtrafikens utbyggnad och infrastruktur. Överbelastade transportnät och framkomlighetsproblem är resultatet av decennier av eftersatta investeringar i infrastrukturen. Även underhållet av infrastruktur har varit dåligt. En central framtidsfråga är tunnelbanan, som med sin enorma kapacitet i hög grad utgör basen i kollektivtrafiksystem. I takt med att regionens befolkning växer blir dagens tunnelbanenät allt mer överbelastat och trängseln ökar. Ett konkurrenskraftigt kräver utbyggd tunnelbana. Även möjligheterna till nya tvärförbindelser bör ses över, utifrån en helhetssyn på hur regionens kommunikationer ska utvecklas. ställning som nationell nod måste stärkas. Flygkapaciteten till och från behöver öka som en konsekvens av ökat internationellt resande. Det innebär stora investeringar på med en fjärde rullbana parallellt med de två tidigare banorna. Därtill behövs utbyggnad av uppställningsplatser, terminaler och servicefunktioner m.m. Regeringen måste ta ett helhetsansvar både vad gäller kapacitetsbehov och för smarta sätt att ta sig till och från . Det handlar bland annat om att avsluta Express koncession 2040 och möjliggöra angöring av en eventuell höghastighetsbana. För att kunna bygga morgondagens och förbättra vardagen för alla behöver vi satsa på en välfungerande kollektivtrafik anpassad efter den ökande befolkningsmängden. Detta är avgörande för fortsatt tillväxt, ekonomiskt, socialt och en miljömässigt hållbar storstadsregion. Vi vill betona vikten av att kommande satsningar har ett helhetsperspektiv och kommer till del. Infrastrukturplaneringen i är komplex och en av regionens, och landets, stora framtidsutmaningar. Transportinfrastrukturen i regionen har ett stort behov av innovationer och investeringar. En modern arbetslinje kräver bra välfärd En väl fungerande kunskaps- och arbetsmarknadsregion förutsätter en modern välfärd för växande storstäder. När välfärden fungerar och omfattar alla vågar människor mer: byta jobb, starta företag, flytta eller börja studera. Det skapar ett positivt förändringsklimat som gynnar den ekonomiska och sociala utvecklingen. Om välfärden håller en hög kvalitet, styrs av behov och ges på lika villkor oavsett bakgrund så sprider den risker, möjligheter och trygghet över livet. Därför behöver vi satsa på en välfungerande välfärd som underlättar för fler människor att komma i arbete. arbetsmarknad är igång , . Om människors vilja till arbete ska kunna tillvaratas fullt ut behövs det en fungerande välfärd med anpassade öppettider och god bemanning. Utarmningen av kommuner och stadsdelar där den offentliga servicen successivt minskar är ett hinder för regionens tillväxt. Den höga befolkningstillväxten innebär att utbudet successivt måste öka och inte tvärtom. har situationen på sjukhusen i blivit alltmer kaotisk. Trots att flera utredningar har pekat på ett stort behov av nya vårdplatser i regionen har ingenting hänt. framhöll behovet av fler nya vårdplatser i . Det var en bild som bekräftades av . Men i stället för att lösa sjukvårdens långsiktiga utmaningar, så har den moderatledda landstingsminoriteten ägnat sig åt att införa ett stort antal vårdval inom specialistsjukvården med ersättningssystem som lett till en uppstyckad vårdkedja och bristande informationsöverföring. Personalen får allt mindre tid för patienter och och resurser ägnas åt administration och byråkratisk överbyggnad. har vi sett resultatet i form av rekordhög beläggningsgrad och pressad personal. När vårdbehoven försummas som befolkning kraftigt ökar, blir situationen till slut ohållbar. Detta är ett politiskt ansvar som kräver politisk handlingskraft som prioriterar vården för de sjukaste och sköraste. Även den svenska förlossningsvården måste bli bättre. har allt fler rapporter kommit som pekat på tuffa arbetsvillkor och risker för patientsäkerheten – inte minst i . Därför är det bra att regeringen nu föreslår en riktad satsning på att förbättra vården, förlossningsvården och eftervården samt stärka insatserna för kvinnors hälsa. Vidare står äldreomsorgen inför stora utmaningar. Allt fler blir allt äldre och andelen äldre i befolkningen kommer att öka. innebär en åldrande befolkning en stor utmaning för äldreomsorgen och sjukvården. En rapport från fackförbundet visar att de resurser som läggs på äldreomsorgen har minskat rejält trots att de äldre blir allt fler. ökar anhörigomsorgen dramatiskt. Ungefär 100 000 personer har gått ner i arbetstid eller helt slutat arbeta för att vårda en anhörig. Denna utveckling är oacceptabel och strider mot en modern arbetslinje. Kvaliteten i äldreomsorgen måste höjas som vi möter ökade behov av vård, omsorg och personal. Äldreomsorgen måste därför skifta fokus från vårdperspektivet där samhället ensidigt bestämmer förutsättningarna för den äldres och anhörigas behov. Behovet av satsningar på äldreomsorgen förstärks av demografiska utveckling. Mot denna bakgrund anser vi att regeringens aviserade välfärdsmiljarder till bland annat äldreomsorgen i budgetpropositionen var en viktig satsning som vi gärna ser mer av. En modern arbetslinje kräver också bra barnomsorg. tvingas människor tacka nej till arbete på grund av att det inte finns barnomsorg på de tider som arbetet kräver. Det är inte godtagbart. Det borde vara självklart att barn erbjuds barnomsorg i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier – så även under tidiga morgnar, kvällar, nätter, och . Vi är därför positiva till att regeringen avsätter medel för ett stimulansbidrag till de kommuner som erbjuder omsorg , nätter och . Utökade öppettider är ett viktigt smörjmedel för näringslivet och för arbetslinjen och en viktig förutsättning för att såväl kvinnor som män ska kunna försörja sig. Den höga befolkningstillväxten i och en växande andel äldre innebär ett växande behov av personal inom välfärdstjänsterna. I en utbildnings- och arbetsmarknadsprognos som i har gjort pekas på en arbetskraftsbrist framåt 2025 inom vård och omsorg. Inom hälso- och sjukvård samt social omsorg väntas efterfrågan öka kraftigt på såväl gymnasieutbildad som eftergymnasialt utbildad personal. I väntas efterfrågeökningen bli , vilket kan jämföras med en motsvarande uppskattad ökning på i och . Vi är därför positiva till att regeringen avsätter medel för yrkesvux och lärlingsvux. Ett annat yrkesområde där en relativt kraftig bristsituation förväntas uppstå är bland pedagogik- och lärarutbildade. Även här utmärker sig i förhållande till landets två övriga storstadsregioner. I beräknas efterfrågan inom detta område öka fram , medan motsvarande ökning i och ligger på . För att vända utvecklingen i den svenska skolan behöver vi skickliga och engagerade lärare. Därför välkomnar vi regeringens investering i Lärarlönelyftet. Även regeringens satsning för 3 600 nya utbildningsplatser på lärar- och förskollärarutbildningarna bidrar till kunskapslyft i skolan. Dessa investeringar ökar läraryrkets attraktionskraft och förbättrar resultaten i skolan. Vi vill se en fortsatt utbyggnad av antalet lärarutbildningsplatser med hänsyn till var i landet behovet av lärare är som störst. Ytterligare ett yrke där efterfrågan på utbildad personal kommer att öka i är förskollärare. beräknas efterfrågan öka vilket framförallt beror på att antalet barn inom barnomsorgen förväntas öka kraftigt. För att attrahera fler till läraryrket så att vi kan möta lärarkrisen krävs huvudsakligen att läraryrkets attraktivitet höjs och att det skapas fler vägar till läraryrket. Därför är regeringens satsning på fler vägar till och tillbaka till läraryrket välkommen. En urban tillväxtpolitik för bör beakta behoven av utbildad personal inom välfärden. Det är också viktigt att framtidens välfärdsarbetare erbjuds attraktiva arbetsvillkor. Social sammanhållning och framtidstro En väl fungerande kunskaps- och arbetsmarknadsregion förutsätter social sammanhållning. Människor som känner delaktighet och trygghet har bättre möjligheter att ta risker, utvecklas och förverkliga sina bästa stämningars längtan. Samhällsgemenskap och individuellt självförverkligande är helt enkelt en förutsättning för varandra, inte en motsättning. ser vi växande sociala klyftor och ökad polarisering i . Livschanserna är mer varierande i regionen än på många andra håll i landet, något som en resa genom med tunnelbanan tydligt visar. Från det välbärgade till det fattigare sjunker årsinkomsten med och medellivslängden med för kvinnor och för män och andelen som klarar är lägre. Trots att befolkningen i växer i princip lika mycket i norra och södra delarna saknas investeringar för att möta det växande behov som följer av befolkningstillväxten. Detta leder till ojämlika livsförutsättningar, segregation och att vi inte tar till vara den potential som finns här. Särskilt bekymmersamt är att klyftorna i barns ekonomiska uppväxtvillkor är fortsatt stora. En tydlig trend är att inkomstskillnaderna mellan de rikaste och de fattigaste barnfamiljerna har ökat kraftigt. Boendesegregationen tydliggör och spär på skillnaderna ytterligare. I är andelen fattiga barn mot där av barnen lever i barnfattigdom. På stadsdelsnivå i blir skillnaderna också tydliga då andelen fattiga barn i ligger på medan motsvarande siffra i är . framhåller flera internationella organisationer, däribland och , att sociala motsättningar kan hota stabiliteten i hela samhället. Liksom andra storstadsregioner i landet drabbas av en otrygghet som kommit att utvecklas i takt med allt fler dödsskjutningar och organiserad kriminalitet. Kriminaliteten är ett hot mot vårt öppna demokratiska samhälle och ett allvarligt hinder mot den framtidsregion vi vill utveckla, där var och en är med och hjälps åt. För en trygg måste det till krafttag mot kriminaliteten och dess orsaker. Den som upptäcks med droger eller vapen ska bli föremål för straffrättsligt förfarande direkt. Polisen måste få resurser och stöd för att få bort de kriminella aktiviteterna som sker öppet på torgen eller framför butiker. Jourdomstolar i storstadsregioner kan vara ett alternativ för snabbare lagföring. Även straffskalor bör ses över så att polisen kan prioritera arbetet mot gängkriminaliteten. behöver fler poliser i yttre tjänst och långsiktig närvaro. Långsiktigt arbete innebär att medborgare känner igen områdets poliser (till skillnad från tillfälliga insatser) och kan söka hjälp tillförlitligt. Vår förhoppning är att polisens arbete i mycket större omfattning ska kunna fokusera på det preventiva brottsförebyggande arbetet. Slutligen behövs stöd till funktioner som arbetar med avhoppare. Riktade resurser behövs till sociala insatsgrupper för att minska köerna för de som vill hoppa av kriminalitet. I det arbetet är de uppsökande verksamheterna som riktar sig till de som står utanför systemet av avgörande vikt. Åtskilliga internationella studier visar till exempel ett entydigt samband mellan ojämlikhet och våldskriminalitet. Den som befinner sig i långvarig arbetslöshet, fattigdom, missbruk eller segregation riskerar i större utsträckning att komma i kontakt med kriminalitet. Forskning visar också att den sociala rörligheten är större i länder med förhållandevis jämn inkomstfördelning än i länder med stora inkomstskillnader. En central utmaning för är att överbrygga skillnaderna i livschanser mellan utrikes och inrikes födda. I är av befolkningen född utomlands, en betydligt större andel än rikets . Detta är en tillgång för vår region som måste tillvaratas. När människor flyttar sprids arbetskraft, kunskap och idéer, och nya möjligheter uppstår. Utrikesfödda i är dessutom mer högutbildade än genomsnittet bland utrikesfödda i landet. tar det för många nyanlända och invandrade att etablera sig på arbetsmarknad. Vi socialdemokrater anser att alla i vår region måste ges möjlighet att försörja sig själva. Det förutsätter en arbetsmarknad som är öppen för alla och som är fri från diskriminering. 65 miljoner människor är på flykt, och mer än hälften är barn. Vi står nu inför en av de största flyktingkatastroferna sedan . Detta innebär att fler flyr och lämnar sina hem för att söka skydd i . befann sig av landets asylsökande i . Det krävs ett humant flyktingmottagande som särskilt tar hänsyn till barnens situation. Att bo hos sina nära och kära är en trygghet. EBO kom till för att man lättare direkt skulle bosätta sig där det finns jobb och bostäder. Istället har det visat sig att nyanlända bosätter sig hos släktingar och vänner. Detta leder till att redan trångbebodda bostadsområden belastas ytterligare och att möjligheten att stå på egna ben minskas. Därför måste kvaliteten på anläggningsboenden höjas och EBO i grunden göras om. Positiva incitament för att söka boende och jobb i hela landet bör utformas och kommuner måste ta sitt ansvar för en solidarisk human migrationspolitik. Arbete och utbildning är den främsta nyckeln till etablering. Vi välkomnar därför regeringens satsningar på etablering och mottagande. Social sammanhållning är avgörande för framtid. Vi menar att varje invånare ska ha rätt till verkligt inflytande och delaktighet i frågor som berör ens vardag. En grund för det är att människor kan samlas och mötas. Därför måste möjligheter till sammanslutningar, föreningsaktiviteter och andra demokratiska aktiviteter kunna genomföras utan större kostnader. Möteslokaler, fritidsgårdar, idrottsplatser och andra offentliga mötesplatser behöver ingå i planeringen av nya bostadsområden och rustas upp där det finns befintliga. Tillgången till kultur och eget kulturskapande måste också bli mer jämnt fördelad och inte vara beroende av inkomst eller bostadsadress. Människor växer och blir rikare av kultur och det ska alla kunna få vara en del av. Kulturen behöver vara nära och investeringar måste möta efterfrågan på nya kulturskolor, lokala kulturhus och sänkta avgifter. Lawen Redar (S) Serkan Köse (S)