mot · H5023569 · 2017-10-05 00:00:00 — Bekämpa brott och otrygghet i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polisens fokus på kärnuppgiften att ingripa mot, utreda och klara upp brott ska stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska vidta åtgärder för att säkerställa kvaliteten i polisens utredningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra uppföljningen av polisens resultat genom tydliga och mätbara mål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska förstärka polisen i den brottsutredande verksamheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att effektivisera polisens organisation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ha minst 5 000 fler poliser och därutöver lika många fler civilanställda , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att antalet poliser per capita i , som långsiktig målsättning, ska ligga i nivå med genomsnittet i EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökat utrymme för att höja polisernas löner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att polisen har rätt utrustning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheterna till deltidsarbete som polis ska öka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler poliser ska kunna gå i deltidspension och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polis och åklagare ska prioritera mängdbrott högre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa möjligheterna att inte påbörja och lägga ned brottsutredningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa möjligheten för polisen att besluta om zonförbud och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka möjligheterna till kameraövervakning och om att samhällets och allmänhetens intresse av trygghet och av att brott upp ska ges en ökad tyngd då ny lagstiftning utformas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polisen ska kunna bedriva kameraövervakning på brottsutsatta platser och strategiskt viktiga platser utan tillståndsplikt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner i regel ska kunna bedriva kameraövervakning utan tillståndsplikt i lokaler där verksamhet bedrivs av kommunen samt i anslutning till sådana lokaler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur kommunernas möjlighet till kameraövervakning ytterligare kan förstärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att butiker ska kunna bedriva kameraövervakning utanför in- och utgångar till en butikslokal utan tillståndsplikt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att transportörer ska kunna bedriva kameraövervakning utan tillståndsplikt i kollektiva färdmedel såsom bussar och spårvagnar, vid hållplatser för kollektiva färdmedel och utanför in- och utgångar till en tunnelbanestation, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att övervakningskameror ska komma på plats i samtliga av brottsutsatta områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt anpassa reglerna om beslag och husrannsakan till modern teknik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kommunala ordningsvakter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta åtgärder för att förhindra brott mot poliser och andra anställda inom rättsväsendet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för angrepp mot väsentliga samhällsfunktioner såsom akutmottagningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att kartlägga brottsutvecklingen när det gäller angrepp på polis, räddningstjänst och ambulanspersonal för att få en samlad bild av utvecklingen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en särskild straffskärpningsgrund för brott som har samband med uppgörelser mellan kriminella grupperingar, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en möjlighet att besluta om vistelseförbud i kombination med fängelsestraff för den som döms för allvarlig gängrelaterad brottslighet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för grova vapenbrott samt om att fler vapenbrott ska betraktas som grova och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler brott mot knivlagen ska betraktas som grova och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att postlagen ska utformas även med utgångspunkt från brottsbekämpande myndigheters behov av att kunna ingripa mot och utreda handel med samt smuggling av narkotika och andra olagliga ämnen och produkter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka kunskapen om vikten av att vittna och vittnesplikten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att förstärka vittnesskyddet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för övergrepp i rättssak och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka domstolarnas oberoende och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av fler sociala insatsgrupper med fokus på tidiga insatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bredda målgruppen för de sociala insatsgrupperna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda huruvida en 24-timmarsgaranti ska införas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tiden mellan brott och straff ska förkortas väsentligt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att domstol, under vissa förutsättningar, ska kunna döma ut en påföljd direkt eller i väldigt nära anslutning till brottet när en ung person grips av polis, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en möjlighet att interimistiskt förordna om åtgärder i ungdomsmål, exempelvis övervakning i kombination med fotboja, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta särskilda ungdomsdomstolar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att utvärdera hur LVU tillämpas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka möjligheterna till omhändertaganden med stöd av LVU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla ungdomspåföljderna och införa påföljden kontaktskyldighet för unga samt ungdomsövervakning kombinerat med fotboja och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ungdomstjänst vid brott mot blåljuspersonal helt eller delvis ska kunna avtjänas inom ramen för polisens eller räddningstjänstens verksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffrabatten för unga lagöverträdare ska tas bort helt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en sänkning av åldersgränsen för livstidsstraff alternativt en ändrad utformning av den alternativa straffskalan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att resning i brottmål ska kunna ske vid nya uppgifter om ålder med betydelse för påföljdsfrågan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda att väsentligt skärpa straffen för den person som döms för flera brott i en och samma rättegång genom att dagens mängdrabatt tas bort, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en särskild straffskärpningsgrund vid återfall i brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur villkorlig frigivning normalt kan ske efter avtjänande av tre fjärdedelar av strafftiden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffen för rattfylleri och olovlig körning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rättsväsendet ska se särskilt allvarligt på brott mot äldre och andra som kan ha svårt att värja sig mot brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda om preskriptionstiden för sexualbrott mot barn ska tas bort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka kunskapen om hatbrott och förmågan att beivra sådan brottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att giltighetstiden för nya pass som utfärdas till följd av att tidigare pass anmälts som förkommet eller stulet bör begränsas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att giltighetstiden för främlingspass och resedokument som utfärdas till följd av att dessa anmälts som förkomna eller stulna bör begränsas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att missbruk av pass, främlingspass och resedokument alltid bör ses som grovt missbruk av urkund och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka system med automatiska gränskontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett nationellt förbud mot tiggeri och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett fortsatt arbete med att sätta press på EU-länder vars medborgare kränks, diskrimineras och lever i varaktigt utanförskap, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förebygga och bekämpa organiserad och systematisk ekonomisk välfärdsbrottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Kriminalvården ska arbeta för att intagna i början av verkställigheten ska få hjälp att minska risken för att skulder ackumuleras under fängelsevistelsen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat fokus på arbetsförberedande insatser inom ramen för kriminalvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydliga krav på samverkan mellan myndigheter rörande personer som avtjänar och har avtjänat fängelsestraff, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hot och våld på fängelser alltid ska leda till konsekvenser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett nationellt pilotprojekt med sociala stödgrupper för unga vuxna som dömts till fängelsestraff, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en effektivare användning av den prövotid som följer efter villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. är partiet för lag och ordning. Vår uppgift är att säkra tryggheten med fler poliser och skärpta straff. Samhället ska stå på brottsoffrets sida. har en nationell polis- och trygghetskris. Otryggheten ökar, polisen upplevs som frånvarande och färre brott upp. Våldet från kriminella blir grövre och i vissa områden är rättsväsendet och polisen på reträtt. Var tredje kvinna känner sig otrygg utomhus i sitt eget bostadsområde och utsattheten för sexualbrott, hot och trakasserier ökar. Otryggheten i socialt utsatta bostadsområden är omfattande. Blåljuspersonal attackeras återkommande och narkotikaförsäljning sker öppet. Butiksägare utsätts för hot och våld. Många drar sig för att tala med polisen, vilket gör det svårare att utreda brott. De som främst drabbas av otryggheten är de som bor och arbetar i dessa områden. Ett stort och växande problem gäller kriminella grupperingar. Vi ser allt fler skjutningar i , som även drabbar personer utanför gängen. Vi har bland annat sett hur gängkonflikterna sprider sig till sjukhusens akutmottagningar där kriminella individer utgör ett hot mot såväl patienter som personal. har vi en polis som inte fungerar och som saknar såväl kollegor som ledning och verktyg för att kunna göra sitt jobb fullt ut. Polisens utredningsresultat är det lägsta . Förtroendet för polisen faller enligt Brottsförebyggande rådets årligt återkommande trygghetsmätning. När brott som drabbar människor i vardagen, så kallade mängdbrott, polisanmäls händer ofta ingenting. Hälften av alla anmälda brott skrevs till exempel av direkt. Detta riskerar att leda till att förtroendet för polisen urholkas ytterligare. I vissa delar av landet är polisen i praktiken frånvarande. Många poliser beskriver en organisation tyngd av svagt ledarskap, avhopp och bristande resurser. Det är svårt att få tillräckligt kvalificerade och lämpliga sökande till polisutbildningen. Vi har i accepterat den här utvecklingen. Det är för lätt att vara kriminell . Att upprätthålla lag och ordning är en kärnuppgift som staten inte får svika. Respekt för och tillit till rättsväsendet är själva grunden för ett fungerande och demokratiskt samhälle. När detta nu utmanas är det en för både farlig och oacceptabel utveckling. måste bli hårdare mot kriminaliteten. Polisen måste ges förutsättningar att ta tillbaka makten från kriminella och återupprätta förtroendet för rättsordningen. Hederliga människor ska kunna röra sig tryggt ute, kvinnor ska kunna leva fritt och ta för sig, medan kriminella ska sitta inne. Brottsoffer ska få tydligt stöd och alltid känna att samhället står på deras sida. Begångna brott ska utredas, gärningsmän ska lagföras och begångna brott ska leda till tydliga och väl avvägda straff. Den som straffats ska lämna brottets bana efter avtjänat straff. Vårt samhällskontrakt bygger på att den som begår brott också ska ta konsekvenserna och mötas av ett straff som motsvarar det allvar och den kränkning som brottet faktiskt har inneburit. Den som begår upprepade brott bör straffas väsentligt hårdare än den som begår ett enstaka brott. Kriminalvården ska ha ett brottsförebyggande innehåll med arbete, studier och behandling, som förbereder för ett liv i frihet, fritt från droger och kriminalitet. Den som kommer till från ett annat land ska följa lagstiftningen här. Utvisning på grund av brott ska bli aktuellt i fler fall. Terrorism är ett ytterst allvarligt problem och hotar vårt samhälle. Vårt öppna samhälle måste försvaras – åtgärderna mot terrorism och radikalisering måste förstärkas. Tiggeriet i är utbrett och förenat med social utsatthet, olovliga bosättningar och utnyttjande. Att motverka tiggeriet och dess bakomliggande orsaker kräver insatser på flera plan. ska vara ett tryggt och säkert land för alla. Hela ska kännetecknas av att lag och ordning upprätthålls och att människor kan känna sig trygga. En effektivare och smartare organisation Polisens problem handlar i stor utsträckning om brister i fråga om ledarskap, styrning, organisation och arbetsmetoder. Polisen måste bli effektivare. Polisens fokus ska mer än ligga på kärnuppgiften: att ingripa mot, utreda och klara upp brott. Polisens brottsutredningar måste hålla hög och jämn kvalitet. Kvaliteten måste dessutom vara likvärdig över hela landet och i samtliga polisregioner. Av en rapport från Statskontoret som presenterades framgår att både kvaliteten och produktiviteten på polisens utredningsarbete har försämrats sedan omorganisationen. För att säkerställa och hålla en högre kvalitet måste uppföljningen bli bättre. måste ha tydliga och mätbara mål för sin verksamhet. Dessa mål måste följas upp såväl internt inom myndigheten som av utomstående aktör. Verksamheten måste dessutom analyseras och utvärderas kontinuerligt genom att använda den kunskap som finns både inom och utanför polisen. Därigenom skapas även bättre förutsättningar för ett tydligare ansvarsutkrävande i förhållande till chefer på olika nivåer. Polisen har tilldelats en rad uppgifter som har mindre att göra med kärnuppgifterna. Arbetet med att renodla polisens arbetsuppgifter behöver därför fortsätta. Som ett led i detta behövs ett förstärkt administrativt stöd för till exempel brottsutredare. Efter polisens omfattande omorganisation har utredningsansvaret för många brottstyper flyttats från regional nivå till lokalpolisområdesnivå. I praktiken innebär det att det finns utredare som handlägger ärenden som de inte har erfarenhet av . Det kan även handla om grova brott såsom mord och våldtäkter. Metodutvecklingen i det brottsförebyggande och brottsutredande arbetet behöver fördjupas och polisens förundersökningskompetens måste förstärkas. Vi vill även att betydligt större nytta dras av att är en väl fungerande brottsbekämpande myndighet med personal som har gedigna kunskaper om brottsutredningar. bör därför ges i uppdrag att förstärka polisen i den brottsutredande verksamheten. Det kan till exempel handla om att åklagare arbetar som förundersökningsledare i polisorganisationen. Det kan också handla om att åklagare på olika sätt bistår i de brottsutredningar som leds av poliser. ska därför ges resursförstärkningar. Vi ser dessvärre exempel på att polisen i vissa fall minskar sin närvaro i ett område där brottsligheten tillfälligt har gått ned. Detta med följd att brottsligheten i området ökar igen. Vi vill se en kontinuerlig och stark polisnärvaro i brottsutsatta bostadsområden i syfte att långsiktigt säkra allmän ordning och säkerhet så att alla kan känna sig trygga. Förstärkningar av svensk polis Svenska poliser vittnar om en organisation under stor press. Ökad arbetsbelastning till följd av bland annat terrorhot och utvecklingen i områden som är utsatta för allvarlig brottslighet skapar en ansträngd situation. Ofta påpekar poliser att de är för få för att kunna göra sitt jobb, och avgångarna i kåren är fler . Det syns också brister inom polisens arbete, framför allt vad gäller brottsuppklarningen, och problemen med att säkerställa en närvarande polis är påtagliga i områden som är utsatta för allvarlig brottslighet och i mer glest befolkade delar av landet. Den frustration som många inom poliskåren ger uttryck för måste tas på allvar. Arbetet för att bryta trygghetskrisen börjar med att stärka svensk polis. Att ge polisen bättre förutsättningar att utföra sitt uppdrag och klara upp fler brott är prioriterat för . En betydande utbyggnad av polisorganisationens resurser är en förutsättning för att polisen verkningsfullt ska kunna utföra sitt uppdrag och lösa sina uppgifter. märks polisbristen inom alla funktioner. För att kunna öka uppklaringen behövs det till exempel kriminaltekniker som kan utföra brottsplatsundersökningar och erfarna utredare. Förmåga måste finnas i alla funktioner för att fler brottsutredningar ska kunna leda till åtal. Antalet poliser i måste därför öka kraftigt. Polisen ska vara synlig och närvarande på gator och torg vilket uppnås genom fler poliser i yttre tjänst. Det behövs också fler civilanställda, både för att avlasta poliserna och för att tillföra annan kompetens. ska ha minst 5 000 fler poliser och därutöver lika många fler civilanställda . Det innebär minst 10 000 fler anställda inom svensk polis till 2025. På krävs en mer genomgripande kursändring. Betydligt större resurser bör avsättas för att upprätthålla allmän ordning och säkerhet i hela landet. Ett sätt att åstadkomma det är att antalet poliser per capita i ska ligga i nivå med det genomsnittliga antalet poliser per capita i andra europeiska länder. hade cirka 208 poliser per 100 000 invånare, vilket innebär att vid en EU-jämförelse har i princip endast de övriga nordiska länderna färre poliser. Polisen är organiserad annorlunda från land till land och har olika arbetsuppgifter; jämförelser av polistätheten i olika länder är därför svåra att göra. är antalet poliser i relativt få i relation till övriga EU-länder. Med nya och växande samhällsproblem krävs en omläggning och rejäl omprioritering. långsiktiga målsättning är att antalet poliser per capita i ska ligga i nivå med genomsnittet i EU. Lönerna inom poliskåren är alldeles för låga i förhållande till de krav som ställs på polisyrket. För att stärka tryggheten behöver fler poliser och poliserna förtjänar att få bättre betalt. Vi vill därför göra riktade satsningar för att höja polisernas löner. Detta är också ett sätt att komma till rätta med problematiken med avhopp från polisyrket samt att behålla erfarenhet och kompetens inom polisen. Exakt hur de riktade satsningarna ska används ska vara upp till och inom ramen för sedvanliga förhandlingar på svensk arbetsmarknad. Polisen ska också ha tillgång till modern utrustning. Bland annat har det rapporterats om att polisen har haft brist på skyddsutrustning. Därför föreslår vi särskilt avsatta medel för ett utrustningslyft. Polisen ansvarar för vilken typ av utrustning medlen ska användas till, men utrustning till poliser i yttre tjänst ska prioriteras. Polisen behöver även kraftfulla och moderna it-stöd för att effektivisera verksamheten och öka uppklaringen av brott. Många av de befintliga systemen är föråldrade och behöver moderniseras. finns det särskilda behov av fler poliser i tjänst. Vi anser därför att man bör öka möjligheten att införa deltidsanställd polis. Det kan till exempel handla om poliser som vill kombinera en annan anställning med att vara deltidspolis. Här bör räddningstjänsten kunna tjäna som förebild. Det största antalet anställda inom räddningstjänsten i utgörs av personer som har en deltidsanställning. Det är fråga om personer som är fullt utbildade brandmän men som har ett annat yrke vid sidan av brandmannayrket. Dessa deltidsbrandmän tjänstgör när det föreligger behov av räddningstjänstinsatser. På motsvarande sätt skulle fullt utbildade deltidspoliser – som tjänstgör som poliser vid behov – kunna fylla en viktig funktion. En ordning med deltidspoliser skulle kunna skapa förutsättningar att snabbt få tillgång till utbildad polis vid akuta behov. Fler deltidspoliser skulle också kunna vara ett sätt att se till att lands- och glesbygd kan få tillgång till fler poliser. Även om vissa orter har en jämförelsevis låg brottslighet så måste det kunna finnas tillgång till polis de gånger någonting allvarligt inträffar och brott faktiskt begås. Att ge poliser som har jobbat under ett långt yrkesliv möjlighet att arbeta kvar lite längre genom möjligheten till deltidspension är ett sätt att mildra poliskrisen. Deltidspension är ett sätt att behålla äldre, kompetenta och mer erfarna poliser före pensionering som dessa kan vara ett stöd för yngre kollegor. Enligt det centrala kollektivavtalet har medarbetare vid möjlighet att ansöka om deltidspension .