mot · H4023730 · 2017-05-03 00:00:00 — Att en organisation blir skattepliktig för egenproducerad el innebär också att den blir skyldig att skattedeklarera all el som förbrukas per anläggning. Därför missgynnas fortsatt exempelvis företag, landsting och kommuner som vill installera solceller på flera anläggningar. Skattebefrielsen för solenergi som produceras för eget bruk bör gälla alla, oavsett anläggningens toppeffekt, och vi anser att skatten på egenproducerad solel därmed avskaffas. måste dagens investeringsstöd för solceller avskaffas eftersom det i stället för att främja utbyggnaden av solenergi, stoppar upp den genom långa väntetider och krånglig administration. Vidare vill vi förenkla reglerna för småskalig elproduktion, t.ex. reglerna för installation av solpaneler. Solpaneler på privata villatak ska i princip kunna sättas upp utan bygglov. har behov av en utökad forskning om energilagring och batterier då mer förnybar energi ökar behovet av lagring och flexibilitet i energisystemet. Vidare har fjärde generationens kärnkraftsreaktorer potential att sänka utsläppen av koldioxid som avfallet kan bearbetas och användas som bränsle. FN:s klimatpanel lyfter fram kärnkraften för att minska världens utsläpp. Inte minst för att möta klimathotet bör regeringen hörsamma förslaget från det ledande tekniska och fatta beslut om att bygga en svensk forskningsreaktor. Elektrifiering av transportsektorn kräver en stabil och koldioxidsnål elproduktion som kan leverera ren el till eldrivna fordon. I höstens budgetmotion gjordes satsningar på en bättre laddinfrastruktur. Fler åtgärder för en fossilfri fordonsflotta finns inom utgiftsområde 20. Även industrin kan minska utsläppen genom tillgång till el. Forskning och studier om förutsättningar för att kunna tillverka järn från järnmalm i utan utsläpp av koldioxid till atmosfären bör främjas. Utgiftsområde 22: Kommunikationer Människors frihet och välstånd gynnas av goda kommunikationer. Möjligheten att resa mellan orter och länder skapar nya affärsmöjligheter och kunskaper som bidrar till tillväxt. Rörligheten för människor, idéer, kapital, varor och tjänster ska därför underlättas, i såväl städer som på landsbygden. Vi transporterar oss mellan bostad, arbete, studier och fritidsaktiviteter. En väl fungerande infrastruktur behövs för valfriheten, tillväxten och välfärden. Infrastrukturen är samhällets blodomlopp. I höstens budgetmotion avvisade vi regeringens obalanserade förslag till en framtida utgiftsökning för utveckling av statens transportinfrastruktur. I stället föreslog vi en mer hållbar satsning på transportinfrastruktur och bredband som , , uppgår till . Vi avsatte även medel till en specifik satsning på cykelinfrastruktur och ett nationellt cykelkansli då vi anser att cykeln som transportmedel behöver ges bättre förutsättningar och ses som ett eget trafikslag. Ska på allvar satsa på en hållbar och fossilfri miljö är investeringar på cykelområdet en självklarhet. På denna linje la vi även fram förslaget att införa en skatt på dubbdäck för att minska utsläppshalten av partiklar, i stället för det förbud som existerar. Våra prioriteringar i höstens budgetmotion kvarstår huvudsakligen och utgör underlag i den pågående politikutvecklingen på kommunikationsområdet. För oss liberaler är det viktigt att överblicka hela transportsystemet, arbeta långsiktigt och gynna intermodaliteten i systemet. Begreppet intermodalitet innebär att en godsenhet eller person transporteras från plats A till B med hjälp av flera olika transportsätt. För att det ska ske effektivt krävs det att transportflödet fungerar smidigt, utan avbrott och komplicerade omlastningar på exempelvis väg eller järnväg. Vi anser att ett robust järnvägssystem är en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad och en avgörande investering för klimat och miljö. Tåg är viktiga både för regionala och nationella resor, men har i stigande grad karakteriserats av bristande punktlighet, störningar och haverier på spåren. Liberalerna vill rusta upp och bygga ut järnvägen för att kunna möjliggöra för längre och tyngre tåg. Det är även viktigt att satsa på godsstråk som är viktiga för företag som fraktar gods. Vi har sagt nej till byggnation av höghastighetsbanor eftersom den beräknade kostnaden är alltför hög, något som ytterligare understryks av att planeringen nu bygger på orealistiska ränteprognoser. Liberalerna säger även fortsatt nej till införandet av det EU-gemensamma signalsystemet ERTMS då vi oroas över de problem som riskerar att uppstå i samband med att det införs. Vägtrafiken är viktig för att hela landet ska fungera, och vägnätet behöver på många ställen förstärkas och förbättras. har vi lagt fram förslag om att tillåta 74-tons lastbilar på samtliga vägar där bärighet finns. Tyngre gods kommer att innebära färre lastbilar på våra vägar, vilket i längden leder till mindre utsläpp – så länge intermodaliteten inte hämmas och tunga lastbilar måste omlasta till mindre fordon under transportens gång. Vi säger fortsatt nej till regeringens förslag om vägslitageskatt då det kommer drabba åkerinäringen och de företag som inte kan välja tåg och sjöfart för transport. I längden drabbas tillväxten. Biltrafiken står för av transportsektorns totala växthusutsläpp. Utsläppen måste ned och centralt är att fossila bränslen i snabb takt ersätts. Den snabba teknikutvecklingen möjliggör för fler klimatsmarta transporter genom exempelvis elvägar och självkörande bilar. Även elbilar och laddhybrider behövs i större utsträckning på vägarna. Vi står fast vid vårt förslag till en s.k. omvänd miljöbilsbonus som innebär att bilar som inte är miljöbilar får en förhöjd fordonsskatt, vilket presenteras i vår budgetmotion . Vi stöder därmed inte regeringens, eller andra riksdagspartiers, förslag om ett bonus–malus-system. Vi ifrågasätter varför skattemedel ska läggas på en subvention för inköp av en ny bil. Liberalerna avvisar även regeringens aviserade förslag till flygskatt eftersom den förväntade klimatnyttan uteblir. I stället vill vi se en gemensam flygskatt inom EU samt att beskattningen och start- och landningsavgifter differentieras beroende på typen av bränsle. Användningen av biobränsle måste främjas och vi föreslår s.k. reduktionsplikt för flyget. För fler insatser för minskad användning av fossila bränslen hänvisas till utgiftsområde 20. Av miljöskäl vill vi utveckla sjöfarten. Liberalerna vill att mer gods ska fraktas till sjöss men då måste transporterna bli mer konkurrenskraftiga och attraktiva för näringslivet. Av den anledningen bör finansieringsmodell och den höjda farledsavgiften analyseras. Vi ser även att det finns ett behov av muddring av hamnar för att öka kapaciteten, tillgängligheten och sjösäkerheten. Muddring av exempelvis hamn beräknas ge en hög samhällsekonomisk vinst till svensk exportnäring. Utgiftsområde 23: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Liberalerna driver på för att jordbruks- och livsmedelspolitiken ska ha ett tydligt konsument- och hållbarhetsperspektiv och våra prioriteringar som lades fast i budgetmotionen 2017 ligger fast inklusive vår syn på EU:s jordbrukspolitik. Jordbruket ska i likhet med andra sektorer bära sina egna miljö- och klimatkostnader, men ska också ersättas för kollektiva nyttigheter som naturvård samt bevarande av den biologiska mångfalden. Svenskt lantbruk ska kunna konkurrera med utländska på mer lika villkor. Det behövs en generell och företagarvänlig politik som inte tynger företag med onödig byråkrati och höga skatter på jobb och företagande. De generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning och för ett förbättrat företagsklimat behöver kombineras med regionala tillväxtinsatser. Det är centralt att det finns god it-kapacitet i hela vårt land. Liberalerna har tillsammans med övriga allianspartier och regeringen förhandlat fram övergripande och strategiska mål för en livsmedelsstrategi. Vi slog gemensamt fast att livsmedelsproduktionen ska styras av konsumenternas efterfrågan. Regeringen har dock presenterat åtgärder som dessvärre strider mot de gemensamt uppsatta målen. I stället för fokus på konsumenternas efterfrågan sätter regeringen upp statliga produktionsmål som innebär att av jordbruksmarken och av den offentliga konsumtionen ska vara ekologisk till 2030. Det är planekonomi i stället för marknadsekonomi. Liberalernas utgångspunkt med livsmedelsstrategin var att utifrån ett marknads- och konsumentperspektiv presentera förslag på konkreta åtgärder för att lyfta svensk jordbruksproduktion. Livsmedelsproduktionen, oavsett om den är konventionell eller ekologisk, ska styras av konsumenternas efterfrågan och inte av stöd, subventioner eller snedvridande regler. Ett hållbart jord- och skogsbruk är en del av lösningen på dagens miljöutmaningar. Det behövs ett tydligare fokus på hållbart brukande, landskapsvård, miljöskydd och bevarad biologisk mångfald. Redan med nuvarande teknik skulle jord- och skogsbruket kunna vara självförsörjande på hållbar energi. Avkastningen kan öka på ett miljövänligt sätt genom att anpassa växtsorter, brukningsmetoder och näringsämnen efter lokala förhållanden. Utifrån ett klimatperspektiv kan bioteknik (GMO) spela en avgörande roll, om den används på rätt sätt, för att få fram bättre skördar och näringsinnehåll. Jordbruket står för av totala växthusgasutsläpp och kommer till stor del från metan från idisslande djur, användningen för fossila bränslen och indirekt från tillverkningen av mineralgödsel och foder. Vi står därmed fast vid de åtgärder som metangasreducering, införandet av en läckageskatt för att minska jordbrukets miljöpåverkan och avskaffandet av skattereduktioner för fossilt bränsle inom jord- och skogsbruket som presenterades i budgetmotionen . Svensk mat är klimatsmart och produceras med god djuromsorg och miljöhänsyn. Det är en konkurrensfördel som måste värnas. ska driva på för att stärka djurskyddet i hela , och kontrollen av att nationella lagar och EU-regler efterlevs ska skärpas. ska arbeta i EU och globalt för en ansvarsfull antibiotikaanvändning, både bland människor och på djur. Mat som slängs bidrar till utsläpp av växthusgaser. Vi måste framför allt slänga mindre mat men avfallet måste också tas tillvara på bästa sätt. Det är positivt att allt fler kommuner agerar aktivt för att återvinna matavfall. Avfallet kan sedan användas för framställning av biogas som kan användas till produktion av el och värme. De prioriteringar för den svenska skogspolitiken som presenteras i budgetmotionen ligger fast, inklusive ett starkare skydd för de återstående gammelskogarna. Utgiftsområde 24: Näringsliv Liberalerna vill att det ska löna sig att driva företag och ta risker. betyder fler jobb, högre tillväxt och ökade skatteintäkter, vilket finansierar vår gemensamma välfärd. ska uppmuntra entreprenörer och företagare genom ett bra företagsklimat, konkurrenskraftiga skatteregler och fungerande finansiella marknader. Sänkt bolagsskatt och införandet av RUT- och ROT-avdragen gjorde svarta jobb vita och skapade utrymme för fler företag. Regeringens politik har stoppat denna positiva utveckling. Det syns när det gäller RUT-branschen, där tillväxten stannat av på grund av försämringarna av RUT-avdraget. Det har särskilt drabbat kvinnor eftersom de i större utsträckning än män driver och verkar inom företag i RUT-branschen. RUT-företagen har också visat sig vara värdefulla för integrationen och en väg in på arbetsmarknaden för utrikes födda. Därför vill Liberalerna att RUT-avdraget ska utvidgas som vi överväger reformer för att underlätta regelbördan på området. Globaliseringen främjar tillväxt och öppenhet, och handel med vår omvärld är grunden för en välmående ekonomi. Svensk export motsvarar nästan hälften av BNP. Därför ska vi fortsätta att riva handelshinder som vi värnar konsumentskydd och miljö. Varje frihandelsavtal som sluts gynnar svenska företag och är handelsförbindelser. Globaliseringen och digitaliseringen påverkar oss alla. Utvecklingen utgör en utmaning, men en potential för att stärka tjänstesektorns och industrins långsiktiga konkurrenskraft på en global marknad. är ett litet exportberoende land med en tradition av att knyta kontakter med företag och konsumenter i andra länder. Det är en god grund att stå på när en ny näringslivspolitik ska tas fram för att möta globaliseringens och digitaliseringens utmaningar. Digitaliseringen har medfört att affärer och avtal kan ingås med blixtens hastighet med hela den fria världen som marknad. Betydelsen av företagets fysiska placering minskar, så länge internetnärvaron kan garanteras. Med en it-strategi som inkluderar hela landet gynnas entreprenörskap i hela . På arbetsmarknaden kommer en fortsatt digitalisering att leda till stora strukturomvandlingar. Företag ska drivas av entreprenörer, inte av offentliga aktörer som skapar en osund konkurrens. I grunden är det fel att det offentliga driver företag. För undantag från denna huvudprincip krävs att företaget svarar för ett uppenbart samhällsintresse, som exempelvis Systembolaget. För att företag ska kunna starta och växa behövs det riskkapital. Företags finansiering ska ske med privat kapital, men statligt riskkapital kan behövas för att komplettera det privata kapitalet. Liberalerna ifrågasätter dock dagens system med statligt riskkapital då det alltför ofta tränger undan det privata riskkapitalet i stället för att vara marknadskompletterande. Det statliga riskkapitalet behöver reformeras och effektiviseras så att det i högre grad kompletterar privat riskkapital. Vi stöder den s.k. fond-i-fond-lösningen, där statligt riskkapital från början samverkar med privata fonder för att nå mindre och växande företag. Särskilt viktigt är det att stötta företag med stor tillväxtpotential i ett tidigt skede. Ett nystartat företag har sällan möjlighet att erbjuda marknadsmässiga löner till nyckelpersoner, men har behov av att kunna attrahera kvalificerad personal på annat sätt. Därför vill vi fortsätta att göra det enklare och billigare att erbjuda anställda delägarskap och incitamentsprogram i form av exempelvis personaloptioner. Det är viktigt att regeringen skyndsamt återkommer med förslag om hur beskattningen av dem ska utformas. Det handlar såväl om företagens kostnader som skattevillkoren för enskilda personer. Drömmen om att förverkliga sig själv och skapa mervärde i ett yrke eller företag delas av människor över hela världen. Människor som kommer till gör det med en önskan om att skapa ett bättre liv. Av dessa är många blivande, eller vana, entreprenörer. Från samhällets sida har vi en skyldighet att underlätta för dessa företagsamma personer att snabbt komma i jobb eller företagande. Det finns mycket att göra för att förbättra förutsättningarna för . Åtgärder för att halvera tiden det tar att starta ett företag samt ökat fokus på åtgärder för att underlätta för små företag är prioriterade. För att underlätta för att fler ska starta företag kan det finnas skäl att sänka kravet på aktiekapital, men lika viktigt är att hitta nya bolagsformer. I finns möjligheten att starta och driva ett antal bolagsformer som saknar aktiebolagets kapitalkrav, bl.a. enskild firma och handelsbolag. Dessa bolagsformer är dock dåligt anpassade för dagens snabbväxande företagskonstellationer, där företagsoptioner fungerar som det främsta incitamentet för att locka investerare och anställda. Vi skulle därför vilja se en ny enklare bolagsform för mindre småföretag, vilket bl.a. finns i . Genom att liberalisera en tidigare låst offentlig sektor har välfärdens anställda fått möjlighet att förverkliga nyskapande verksamhetsidéer i egna företag. I stället för att utföra verksamheten i egen regi köper kommuner och landsting i allt större utsträckning verksamhet av privata utförare. Välfärdsreformerna som har genomförts har gett många kvinnor chansen att starta och driva företag inom sektorer som vård, skola och omsorg. hotas den positiva utvecklingen av förslagen om vinstbegränsningar i dessa företag. I stället för att begränsa vinsterna anser vi att man ska utveckla kvalitetskontroll och uppföljning så att medborgarna får ut mesta möjliga service för skattepengarna. föreslår ett flertal skärpningar av de skatteregler som avgör vilken skatt fåmansföretagen ska betala. Om regeringen väljer att följa utredningens förslag skulle det innebära att kapitalskatten höjs och att beräkningsgrunderna för hur skatten beräknas leda till att småföretagarna tvingas betala ytterligare 5 miljarder i skatt. Det skulle på ett allvarligt sätt försämra möjligheten för de 250 000 fåmansföretag som finns i att utvecklas och skapa jobb. Det är just bland småföretagen jobben växer fram. Det är djupt oroande att regeringen fortsätter med stora skattehöjningar på jobb och företagande, vilket hindrar främst småföretag att växa. Regeringen verkar tro att företagande i första hand blomstrar genom politiskt tillsatta innovationsråd och nyindustrialiseringsstrategier. Vad svenska företag behöver är mindre, inte mer, inblandning av politiken och av det offentliga. Företag behöver långsiktiga förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt näringsliv. Det handlar om villkoren för entreprenörskap och företagande. Utgiftsområde 25: Allmänna bidrag till kommuner Liberalerna värnar möjligheten att upprätthålla den offentliga servicen i hela landet. Oavsett bostadsort har individer rätt att få en likvärdig kvalitet på vården, omsorgen, och andra välfärdstjänster. De ekonomiska villkoren för kommuner och regioner behöver därför utjämnas med avseende på faktorer som inte går att påverka. Utjämningssystemet ska innehålla drivkrafter för tillväxt. Alliansregeringen genomförde en större omläggning av den kommunalekonomiska utjämningen. För att minska inkomstutjämningens potentiellt negativa inverkan på tillväxten sänktes bl.a. den inkomstutjämningsavgift som de kommuner och landsting som bidrar till systemet betalar. Det hade varit önskvärt att detta nya system fått ligga fast. Liberalerna avser att återkomma till hur det inom skatteutjämningssystemet går att skapa drivkrafter för tillväxt. De förslag som Liberalerna redovisat i budgetmotionen var sammantaget kommunekonomiskt neutrala i förhållande till regeringens budgetproposition, en bedömning som vi står fast vid. Utgiftsområde 26: Statsskuldsräntor m.m. Den långsiktiga kostnadsutvecklingen inom området avgörs av statens upplåning och räntan på svenska statspapper. En del av statsskulden är exponerad mot utländsk valuta, varför valutakursrörelser också påverkar kostnaderna. För realskulden påverkas kostnaderna på motsvarande sätt av hur konsumentprisindex (KPI) utvecklas. För att hålla nere kostnadsutvecklingen är det avgörande att de offentliga finanserna på både kort och lång sikt är hållbara och marknadsaktörerna har en hög tilltro till betalningsförmåga. Det gör politiken inom området nära kopplad till frågan om överskottsmålet och det finanspolitiska ramverket. Utgiftsområde 27: Avgiften till Europeiska unionen Som liberaler vill vi att ska delta fullt ut i Europasamarbetet och sträva efter att vara en del av EU:s kärna. Samarbetet i gör individen friare, rikare och vår omvärld tryggare. EU-samarbetet ger möjligheter att lösa gränsöverskridande problem, trygga demokratin, underlätta ekonomisk utveckling, förbättra miljön och bekämpa gränsöverskridande brottslighet. värnar Liberalerna den traditionella svenska linjen kring restriktiva årsbudgetar. Effektivitet och återhållsamhet ska utgöra viktiga element för i behandlingen av EU:s årsbudget. Vägledande bör vara principerna om subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning. I höstens budgetmotion beräknade Liberalerna att kostnaderna inom utgiftsområdet skulle komma att vara relativt fasta under de kommande budgetåren. För perioden –2019 har Liberalerna inte föreslagit någon förändring av anslagen jämfört med regeringen. kommande utträde ur EU gör att osäkerheten ökar vad gäller kostnadsutvecklingen på utgiftsområdet.