mot · H5021873 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av en urban tillväxtpolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av jobbfrämjande insatser för en växande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av utbildningsinsatser för en växande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av fler bostäder för en växande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av fungerande kommunikationer och infrastruktur för en växande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av en fungerande välfärd för en växande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av en politik som stärker den sociala sammanhållningen för en växande och tillkännager detta för regeringen. behöver en urban tillväxtpolitik är navet i bygget av ett modernt och konkurrenskraftigt . Med en ökad inflyttning, en stark arbetsmarknad och höga söktryck till utbildningsplatser finns det enorma framtidsmöjligheter för regionen och därmed för . Befolkningsutvecklingen talar sitt tydliga språk. växer allt snabbare. Enligt prognoser från 2015 så kommer var fjärde svensk att bo i . Enligt i länet – Arbetsmarknad och ekonomi är huvudstadsregionen landets största arbetsmarknad och antalet sysselsatta uppgår till över en miljon med ca 100 000 pendlare från andra regioner. Om utvecklingen fortsätter kommer att vara den snabbast växande storstadsregionen i . väntas växa dubbelt så snabbt som och och nästan sex gånger snabbare än . Det finns dock flera faktorer som hämmar fortsatta utveckling som kunskaps- och arbetsmarknadsregion. har vi sett hur bostadsbristen ökat, hur kollektivtrafiken blivit allt mer överbelastad och hur vårdbolagens intressen har prioriterats framför vårdens kvalitet. Den växande befolkningen skapar ett efterfrågetryck på fungerande arbetsmarknad, utbildning och skola, bostäder, kommunikation och välfärd. Även den sociala sammanhållningen är en viktig framtidsfråga. När de sociala klyftorna tillåts växa hotas utveckling. Vi menar att de utmaningar som står inför måste tas på största allvar. positiva utveckling måste komma alla till del. har enorma möjligheter, men om den ska kunna stärka sin attraktionskraft som kunskaps- och arbetsmarknadsregion krävs politiska beslut och investeringar. Vår övertygelse är att behöver en framtidsinriktad urban tillväxtpolitik som gör det möjligt för företag och människor att utvecklas i regionen. Det förutsätter ett aktivt politiskt ledarskap och ett gemensamt ansvarstagande från stat, kommuner och landsting. Fler jobb är grunden för allt arbetsmarknad har länge tillhört de starkaste i landet, men den positionen bör långt ifrån tas för given. För att fortsättningsvis ska vara landets tillväxtmotor och innovationscentrum så behöver arbetskraftsdeltagandet öka och tillgången på rätt kompetens stärkas. I den hårda globala konkurrensen kan och ska aldrig hävda sig med låga löner, lägre kompetens eller gårdagens teknik. I stället bör fokus riktas mot hur regionen kan fortsätta att ligga i framkant med nya affärsidéer, ökad produktivitet, höjd kompetens och goda arbetsvillkor. En viktig del i en aktiv jobbpolitik är att identifiera och stimulera framtidsbranscher. skapas de flesta av jobben i den privata tjänstesektorn. har en av högsta bruttoregionalprodukter (BRP) per invånare, högre än genomsnittet i . Av 276 regioner i intar en niondeplats. Regionen svarar för av BNP och nådde 2014 toppnivå. Den privata sektorns andel av BRP uppgår till , vilket är betydligt högre än jämfört med övriga län i . Här finns ett viktigt politiskt vägval att göra framöver. Vi välkomnar att regeringen tydligt aviserar att svenska företag ska konkurrera med kompetens, produktivitet och innovationsförmåga – inte med låga löner. I finns unika möjligheter att skapa plattformar för samverkan mellan samhälle, akademi och näringsliv. Stora städer är viktiga , vilket måste tillvaratas. Genom att skapa kontaktytor mellan olika sfärer kan politiken bidra till en snabbare ackumulation av humankapital. Ju enklare och snabbare kunskapsutbyte kan ske, desto bättre förutsättningar för innovation, nytänkande och fler kunskapsintensiva tjänster. Det är tydligt att genomgår en strukturomvandling som alltmer löser upp traditionella gränser mellan tjänste- och varuproduktion. tjänstesektor, finanssektor och inte minst it-sektor lever numera ofta i symbios med tillverkningsindustrin och andra företag runt om i landet. Denna strukturomvandling bör bejakas och mötas med en smart och framtidsinriktad politik. De stora exportindustrier som är etablerade i regionen får därmed bättre förutsättningar att utvecklas och nå nya marknader. Ett område som särskilt bör lyftas fram är möjligheterna att skapa fler jobb inom sjukvårds- och läkemedelsområdet och det som brukar kallas livsvetenskaperna eller life science. Hälsa blir allt viktigare och allt fler efterfrågar vård, produkter och tjänster för ett friskare liv, både i och globalt. I det ligger stora möjligheter för , vilken har stolta traditioner när det gäller forskning och utveckling av sjukvård, läkemedel och medicinteknik. i har, tillsammans med , kartlagt potentiella styrkeområden för inom forskning, näringsliv och offentlig verksamhet. har en stor potential att vara forskningsledande inom hälsa och life science men även inom cleantech och transport. Regionens storlek och befolkningstäthet möjliggör nära samarbete mellan forskning, näringsliv och offentlig verksamhet som gynnar klimatsmart innovation. Som stora, krävande och starka kunder kan offentliga aktörer genom innovativ upphandling bidra till utveckling som är till gagn för hela landet, och för hela världen. Offentlig upphandling är ett viktigt politiskt instrument för att stimulera innovationer. Genom så kallad innovationsupphandling kan okända lösningar på ett problem eller ett behov, för vilka det ännu inte har etablerats någon marknad, upphandlas. För del vore det önskvärt med förkommersiella upphandlingar för områden som smarta elnät, transporter, infrastruktur och hållbara städer. Sådana upphandlingar skulle inte bara kunna generera nya produkter och ekologiskt hållbara systemlösningar för , utan också fler arbetstillfällen. Även höga klimat- och miljökrav driver på innovation. Om företag vet att offentliga upphandlare kommer att efterfråga de bästa lösningarna utifrån klimat- och miljösynpunkt kommer de att vara mer benägna att ta fram sådan teknik. En grönare offentlig upphandling är således inte bara nödvändig för att klara omställningen till ett mer hållbart samhälle, den är också viktig ur ett jobb- och utvecklingsperspektiv. Mot denna bakgrund gläds vi åt att myndigheten för upphandlingsstöd har ett brett perspektiv där innovationer, sociala hänsyn och miljö ingår. har, tack vare vår stora och framgångsrika fordonsbransch, mycket goda möjligheter att etablera sig som ett världsledande kluster för infrastruktur, elvägar, autonoma fordon, mobilitetstjänster av olika slag och integration av dessa i marknadsrealistiska miljöer. Vi vill se fler testbäddar i där offentlig sektor inte bara stöttar klustret utan medverkar genom en testmiljö som möter innovatörernas behov av att agera snabbt. Med ett aktivt politiskt ledarskap och ett gemensamt ansvarstagande mellan kommuner, landsting och stat kan gå från sin nuvarande styrkeposition till att vara världens mest innovationsdrivna ekonomi. är bra, men tillsammans kan vi bli ännu bättre. Det är även angeläget att främja tillväxten av sociala företag och socialt entreprenörskap. De sociala entreprenörerna ska kunna utveckla sina företag och erkännas som ett önskvärt inslag i marknadsekonomin. Ett sätt att främja tillväxt av sociala företag är genom att tydligare förstärka möjligheten att rikta offentliga upphandlingar mot sociala företag och idéburen sektor. En viktig förutsättning för fler jobb och ökad tillväxt är också ordning och reda på arbetsmarknaden. Utnyttjande av illegal arbetskraft, oseriösa entreprenörer, tveksamt användande av F-skattsedlar och skattefiffel drabbar i hög grad de anställda men får också negativa konsekvenser för möjligheten till en sund konkurrens. riskerar att slås ut eller tvingas att fuska för att överleva. har granskat vilka rutiner kommunerna i regionen har för att kontrollera de leverantörer de köper varor och tjänster av. Rapporten från visar att en stor andel av kommunerna i regionen saknar goda rutiner för upphandling. För att arbetsmarknad ska kunna utvecklas är det viktigt att möjligheten att ställa sociala krav vid upphandlingar förbättras – det måste bli ordning och reda på regionens arbetsplatser. granskning av taximarknaden och granskning av städbranschen visar hur våra skattepengar används till social dumpning. för att köra våra äldre från vårdcentral till hemmet, för att städa exempelvis sjukhus åt den offentliga sektorn och för att bygga en skola är verkligheten . Detta är oacceptabelt. röstade de borgerliga partierna med stöd av nej till regeringens förslag om arbetsrättsliga krav vid upphandling. sa nej till de delar av förslaget som handlar om att myndigheter vid behov ska ställa krav på arbetstid, lön och semester för leverantörernas personal. Enligt regeringsförslaget skulle sådana krav ställas i upphandlingens slutfas. sa också nej till regeringens förslag om att ge upphandlande myndigheter rätt att ställa krav på att företagen ska erbjuda sina anställda försäkringar och tjänstepension. beslutade om att upphandlande myndigheter och enheter i vissa fall ska ställa krav när det gäller arbetstid, lön och semester vilket vi naturligtvis välkomnar. Arbetslösheten i länet har en nedåtgående trend. Antalet sysselsatta har ökat med 35 300 personer i och sysselsättningsgraden ökade till . återkommande rapport ”Läget i länet – arbetsmarknad och ekonomi” visar att 85 400 personer i var arbetslösa . Det motsvarar en arbetslöshet på . Det kan jämföras föregående år. En positiv trend är att det är de utrikes födda som driver sysselsättningstillväxten. har antalet sysselsatta i gruppen utrikes födda ökat och står för hälften av regionens sysselsättningstillväxt. Detta är glädjande men regeringens fortsatta arbete med att stärka matchningen på arbetsmarknaden fortgår. Rapporten visar också att antalet arbetslösa ungdomar (15–) uppgick till 24 600 personer . Av dessa var knappt 17 000 heltidsstuderande. Det motsvarar en ungdomsarbetslöshet på (20,2016). återstår stora utmaningar. löper unga som blir arbetslösa efter gymnasiet en betydligt större risk att fastna i arbetslöshet än andra. Det är oacceptabelt. Vilken arbetsmarknad du har tillgång till bestäms bland annat av vilken utbildningsnivå du har. Därför är vi mycket positiva till att regeringen prioriterar jobbinsatser för unga arbetslösa. En jobbinsats som också bör beaktas i sammanhanget är sommarjobb. Ett sommarjobb ger en fot in på arbetsmarknaden och är en viktig insats för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Genom sommarjobb får ungdomar lära sig vilka krav som ställs på en arbetsplats, de får praktisk arbetslivserfarenhet och referenser för sitt framtida jobbsökande. Tyvärr har granskningar visat att tillgången på kommunala sommarjobb varierar kraftigt i . I vårpropositionen avsatte regeringen för att skapa sommarjobb för ungdomar i kommunerna – pengar som fördelas till kommunerna via Arbetsförmedlingen med kraven att detta inte påverkar tillkomsten av redan planerade sommarjobb. Detta är en viktig insats som måste fortsätta. Utbildning är nyckeln till framtidens jobb Utbildning rustar människor för framtidens jobb och ger oss möjlighet att forma våra liv. Det är nyckeln till vår frigörelse och en förutsättning för en gynnsam ekonomisk utveckling. En av främsta tillgångar är att befolkningen i regionen har landets högsta utbildningsnivå. Trots det kvarstår stora utmaningar på utbildningsområdet i . I ett globalt perspektiv är det tydligt att storstadsregioner i allt större utsträckning blir nationella motorer för tillväxt och utveckling. blir den sociala polariseringen, alltså klyftan mellan människors livsvillkor, allt större i storstäderna. Den tydligaste markören för polariseringen är utbildningsnivå. För de som besitter efterfrågade kunskaper och kompetenser finns det goda möjligheter till ökade löner och karriärmöjligheter i storstaden. För dem med lägre utbildningsnivå är livschanserna betydligt mer begränsade. Inom sektorer för enkla servicetjänster, vilka har störst utbredning i de största städerna, är lönerna låga och anställningsvillkoren osäkra. Många lågutbildade står helt utanför arbetsmarknaden. arbetsmarknad är i hög grad segregerad efter utbildningsnivå, vilket har blivit särskilt tydligt under senare års ekonomiska kriser. Arbetslösheten för personer som saknar gymnasieutbildning ökade kraftigt i . När arbetsmarknaden sedan återhämtade sig hade denna grupp svårt att komma tillbaka. En grupp med förhållandevis svag ställning på arbetsmarknad är unga människor. En studie av i visar att antalet unga i åldern 16–som varken arbetar eller studerar har ökat i . Siffror visar också att drygt var tionde elev i går ut utan att vara behörig till gymnasiet. De flesta av länets elever som inte når mål lyckas inte heller ta en gymnasieexamen efter inskrivning; majoriteten hoppar av sina studier. Ett sätt att öka antalet unga som väljer att läsa in grundskolebehörighet är genom att socialtjänstlagen tydliggörs så att det är möjligt att slutföra med bibehållet försörjningsstöd. Av de elever som började gymnasiet i var det som hade slutfört sin gymnasieutbildning, en siffra som är lägre än genomsnittet för riket. har en högre andel avhoppare i gymnasieskolan som har svårare att etablera sig på arbetsmarknaden än i övriga landet. Det har skett en stark sysselsättningsökning bland utrikes födda i , vilket är positivt. Dock har utrikes födda fortfarande en klart lägre sysselsättningsgrad än genomsnittet i . som många lågutbildade saknar arbete karakteriseras svensk arbetsmarknad av att många företag inte kan rekrytera den kompetens som de behöver. Så även i . Den regionala yrkesbarometern för pekar på att den utmaning som kommer att växa mest i framöver är missmatchen mellan utbud och efterfrågan på länets arbetsmarknad. Några bristyrken i regionen är byggnadsingenjörer, specialistsjuksköterskor, kockar, bagare och systemutvecklare. Vi ser att det finns många lediga jobb och att vi har långa listor på bristyrken men för få utbildningsplatser. Vi behöver arbeta med kompetensförsörjning för att kunna lösa matchningsproblemet. En grundförutsättning för tillväxt är att nya och etablerade företag hittar rätt kompetens för att kunna växa och utvecklas. En god kompetensförsörjning bygger på effektiva matchningsprocesser, tillvaratagande av allas kompetenser på arbetsmarknaden och breda investeringar i utbildning. De flesta yrken där det är brist på arbetskraft kräver minst gymnasieutbildning. Mot denna bakgrund välkomnar vi regeringens satsningar på att stärka gymnasiet samt bygga ut komvux, yrkesvux och . För att kunna driva morgondagens forskning och innovation behövs också satsningar på den högre utbildningen. Enligt landstings beräkningar kommer det att saknas 70 000 högutbildade i . Att möta den förutspådda bristen är angeläget, inte bara för regionens utan hela landets framtida tillväxt och välstånd. Flera indikatorer pekar på att högskoleresurser är underdimensionerade. En jämförelse mellan landets tre storstadsregioner visar att antalet högre utbildningsplatser i förhållande till befolkningen är betydligt fler i både och än i . Därför välkomnar vi regeringens utbyggnad av högskolor, universitet och och vill understryka vikten av att dessa investeringar kommer vår region till godo. Vi är även positiva till att regeringen avser att förbättra kvaliteten på flera högskoleutbildningar. En granskning gjord av anmärker på att flera utbildningar i har bristande kvalitet, däribland högre kurser i nationalekonomi, statsvetenskap och data- och systemvetenskap. Allvarlig bostadsbrist hotar jobbtillväxten En central förutsättning för att ska kunna stärka sin attraktionskraft som kunskaps- och arbetsmarknadsregion är att det finns bostäder. Det måste finnas en fungerande koppling mellan arbetsmarknaden och bostadsmarknaden. har bostadsmarknad stora problem. Den är trögrörlig och det finns en stor och allvarlig bostadsbrist som utgör hinder för regionens utveckling och tillväxt. Det beror framför allt på att befolkning växer rekordsnabbt som bostadsbyggandet släpat efter kraftigt, beroende på Alliansens ideologiska ombildningar av hyreslägenheter till bostadsrätter som resulterat i att antalet hyresrätter är en tredjedel mindre än . Den här bilden bekräftas av länets kommuner som uppger att det råder ett underskott på den lokala bostadsmarknaden. På frågan hur det kommer att se ut svarar 25 av 26 kommuner att det kommer att vara ett fortsatt underskott, och störst är bristen på hyresrätter. De senaste årens politik har fått igång bostadsbyggandet. 2016 byggdes 62 000 nya bostäder och förväntas hela 72 000 bostäder byggas. Orsakerna till detta är flera, men regeringens investeringsstöd är en viktig del. Vi ser också att olika kommuner i har valt att agera olika. Alla kommuner verkar inte värna om blandade upplåtelseformer, vilket för oss som socialdemokrater är ett problem. Det innebär att bostadsbristen varierar mellan länets kommuner. ser vi att behoven är stora. Det måste byggas fler billiga hyresrätter i hela regionen. Dessutom behöver det göras stora renoveringar i befintliga bostäder, särskilt miljonprogramsområdena, utan att de boende tvingas bort på grund av orimliga hyreshöjningar. Det nuvarande föreslagna energieffektiviseringsstödet riktat mot renovering i miljonprogramsbeståndet är en viktig reform för att förbättra bostadsbestånd. En sådan reform ger också positiva arbetsmarknadseffekter. Bostadsbristen har också en tydligt negativ effekt på tillväxten. HSB och har låtit konsultföretaget beräkna de regionalekonomiska effekterna av ett fortsatt lågt bostadsbyggande och utvecklingen av befolkningstätheten. Resultatet är alarmerande. Bara i kan bristen på bostäder leda till ett produktionsbortfall på , och därför måste den positiva byggtakten fortsätta . Den allt hårdare konkurrensen om bostäderna påverkar särskilt unga och studenter. Detta är allvarligt eftersom har en ung befolkning jämfört med landet i övrigt. Trots ett ökat byggande av studentbostäder råder det fortfarande en brist på studentbostäder i . Detta gör att många riskerar att välja bort som bostadsort när de ska påbörja en utbildning eller pröva ett nytt arbete. Det produktionsbortfallet innebär i förlängningen ett hot mot regionens tillväxt och attraktionskraft. Även bostadssegregationen mellan nyanlända och övrig befolkning hämmar tillväxten i regionen. När människor utan erfarenhet av den svenska bostadsmarknaden, och med litet inflytande över sitt eget boende, begränsas till vissa utsatta områden skapas negativa utvecklingstrender. Alla kommuner måste ta ansvar för att alla människor ska få likartade förutsättningar på bostadsmarknaden i . Slutligen har bostadsproblematiken fördjupats av den omfattande utförsäljningen av allmännyttiga bostäder i flera av kommuner. En väl fungerande bostadsmarknad kännetecknas av rörlighet och tillgänglighet – människor ska enkelt kunna komma in på bostadsmarknaden och utvecklas i sitt boende när livet förändras. riskerar att bli en region främst för den som har råd att köpa sin egen bostad, med ökande boendesegregation som följd. Att ha någonstans att bo är en grundläggande rättighet. Hemlöshet är ett yttersta uttryck för social utsatthet och tyvärr ett problem som växer i . Därför välkomnar vi naturligtvis regeringens utspel inför budgetpropositionen 2018, där ska allokeras till kommuner för att motverka akut hemlöshet. Detta är bra, men politiken måste utveckla sina verktyg för att motverka hemlöshet, då just hemlöshet är det kanske grövsta fenomenet som manifesterar att våra trygghetssystem fortfarande har brister. Regeringens mål är minst 250 000 nya bostäder . Vi socialdemokrater i välkomnar regeringens ambitioner på det bostadspolitiska området. vill vi understryka vikten av att framtida investeringar kommer vår region till del. Utan fler bostäder stannar tillväxt. Bättre kommunikationer för fler i jobb Infrastrukturplaneringen i är komplex och en av regionens, och landets, stora framtidsutmaningar. Transportinfrastrukturen i regionen har ett stort behov av innovationer och investeringar. har det tillsatts statliga förhandlingspersoner för att försöka hitta samförstånd om större infrastrukturprojekt, nu senast Stockholmsförhandlingen och dess fortsättning i Sverigeförhandlingen. Den nu rådande förhandlingsordningen har inneburit problem för den gemensamma regionsplanens prioriteringar. Vi socialdemokrater i vill se en större kontinuitet och utveckling av dialogen mellan staten och . Vi föreslår därför att man ser över möjligheten att finna en mer permanent struktur som inte bara har i uppgift att komma fram till samförståndslösningar utan också att ta ett visst ansvar i genomförandeprocesserna. konstaterar i en rapport att behöver minska biltrafiken om regionen ska klara sina miljö- och klimatåtaganden som verket i samma rapport prognostiserar en ökning av biltrafiken om inget görs. En central förutsättning för att ska kunna behålla sin attraktionskraft som kunskaps- och arbetsmarknadsregion är att det finns fungerande kommunikationer och infrastruktur. När kommunikationerna är snabba och pålitliga vågar fler människor söka jobb i andra delar av länet och företag kan rekrytera personal från ett större upptagningsområde. Det måste byggas upp en ekologiskt hållbar infrastruktur med varaktiga möjligheter till arbete, boende, utbildning, service och kommunikation. I en utgåva av kartläggs pendlingsströmmarna i . Kartläggningen visar på stora pendlingsströmmar som ökar markant: En stor andel av de förvärvsarbetande i och har sina arbetsplatser i . Även om inpendlingen bromsar något mot tidigare mätningar är den fortfarande en viktig del av kompetensförsörjningen och svarar för av arbetsmarknaden i länet. som det sker en betydande arbetspendling ut från är den inomregionala arbetspendlingen ännu större. Nästan hälften av de förvärvsarbetande i länet har sin bostad i en kommun och arbetar i en annan. En viktig slutsats är att infrastrukturen måste förbättras för att underlätta pendlingsströmmarna i regionen. ägnar tyvärr stockholmarna mer tid åt pendling än de har semester. En rapport från visar att i snitt går åt till arbetspendling i . En förklaring till den långa restiden i är kollektivtrafikens låga medelhastighet. En bilresa i rusningstid går betydligt fortare än en genomsnittlig kollektivresa. Kollektivresornas hastighet i ligger , medan bilen rullar fram i . har kollektivtrafiken förlorat andelar till bilismen i regionen. En ökad biltrafik leder till ökade koldioxidutsläpp. Detta förhållande är inte ekologiskt hållbart. En modern tillväxtorienterad politik som tar hänsyn till klimatet och kommande generationer kräver att fler väljer att resa kollektivt och att färre väljer bilen. Då måste kollektivresandet göras så attraktivt och grönt som möjligt. Det finns flera möjliga gröna lösningar inom infrastruktur. Att bygga ut tunnelbanan så att den blir tillgänglig och attraktiv för fler är en viktig del, att anpassa befintliga och nya vägprojekt så att de har en hög kapacitet och framkomlighet för busstrafik är en ytterligare viktig del.