mot · H5023798 · 2017-10-05 00:00:00 — Välfärdslöftet – Budget för vård, omsorg och trygghet 2 Alliansens bedömning av svensk ekonomi 2.1 Starkare internationell återhämtning 2.2 Utanförskapet biter sig fast i trots högkonjunktur 2.3 Stark konjunktur men villkoren för långsiktig tillväxt utmanas 3 Alliansens syn på regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken 3.1 Risker för ekonomi och statsfinanser 3.2 Ekonomisk politik som minskar sysselsättningen och arbetsutbudet 3.3 Politik som slår mot tillväxt och jobb 4 Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken 4.1 Stora reformbehov i svensk ekonomi 4.2 Centrala reformområden för Alliansen 4.3 Ansvar för svensk ekonomi och hållbara offentliga finanser 4.4 Fler i arbete genom stärkta drivkrafter och sänkta trösklar in på arbetsmarknaden 4.5 Goda förutsättningar för fler och växande företag 4.6 En hållbar utveckling för framtiden 4.8 En trygg och tillgänglig välfärd 4.9 Migrationen till kräver nya reformer 6 Fler jobb och mer företagande 6.1 Regeringens missriktade arbetslöshetsmål 6.2 Regeringens arbetsmarknadspolitik havererar 6.3 En arbetsmarknad där alla får plats 6.4 Skattelättnader för utsatta grupper på arbetsmarknaden 6.5.1 Avskaffa arbetsmarknadsutbildning i AF:s regi – satsa på yrkesvux 6.5.2 Fler platser i yrkesvux 6.5.5 Avveckla moderna beredskapsjobb 6.5.7 Neddragning av Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag 6.7 Fler växande företag 6.7.1 Bättre regler för personaloptioner 6.7.2 Enklare att bli och vara företagare 6.7.3 och utveckla tjänstesektorn 7 Skattesänkningar för alla – mer till de som jobbar 7.1 Höjd brytpunkt och återställt jobbskatteavdrag 7.2 Jobbskatteavdrag för föräldrar 7.2.1 Jobbskatteavdrag för föräldrar ökar jämställdheten 7.2.2 Främja sparande – nej till höjd skatt på ISK 8.3 Stärkt pensionsrätt för barnår 8.4 Minskade barngrupper i förskolan 8.5 Fritidspeng för barn i familjer med svag ekonomi 8.7 Föräldrastöd och föräldrautbildning 8.8 Familjerådgivning och familjerådgivningscheckar 8.9 Inför sociala utfallskontrakt 9 En hälso- och sjukvård i världsklass 9.1 Ökad valfrihet och makt till den enskilde 9.2 Statligt ansvar för sjukvården 9.3 Vårdplatsgaranti inom sjukhusvården 9.4 Trygg vård nära dig genom investering i primärvården 9.5 Ökad delaktighet i vården – certifierade patienter 9.6 Fortsatt satsning på regionala cancercentrum (RCC) 9.7 Förstärk apotekens roll inom hälso- och sjukvården 9.9 Vårdserviceteam – tid att fokusera på patientens vård 9.10 En förbättrad förlossningsvård 9.11 En förstärkt barn- och ungdomshälsovård 10 problem och möjligheter 10.1 Stärk professionens ställning 10.2 En nationell kris-socialjour 10.3 Högre assistansersättning i LSS 11 Att åldras i trygghet och värdighet 11.1 Låt fler äldre arbeta 11.2 Sänk skatten på arbetande äldre 11.3 Avskaffa skillnaden i beskattning 11.4 Trygga äldres boende – höj bostadstillägget 11.5 Regeringen tar bort viktiga satsningar 11.6 Satsning på personalens kompetens 11.7 Vårdserviceteam i äldreomsorgen 11.8 Äldreboendegaranti och äldreboendemiljard 11.9 Förbättrad personalkontinuitet inom 11.10 Hemtagningsteam – trygg hemgång efter sjukhusvistelse 11.11 Valfrihet och en värdighetsgaranti i varje kommun 11.13 Stärkt demensvård – nationell demensplan och geriatriska centrum 12 En fungerande rättsstat – oumbärlig för ett gott samhälle 12.1 Kraftfull satsning på svensk polis 12.2 Motverka våldsbejakande extremism 12.3 Brottsutsattas behov i fokus 13 En skola där ingen lämnas efter 13.1 Speciallärarlyft för stärkt kunskapsutveckling 13.2 Satsningar på elevhälsa 13.3 Inför evidensbaserade antimobbningsprogram 13.4 Förebygg övergrepp mot barn 13.5 Utbildningsträffar för föräldrar 13.6 Satsning på skolor i utsatta områden 14 Reformer för fler bostäder 14.1 Avtrappning av ränteavdragen 14.2 Inför förmånligt bospar 15 Försvaret behöver stärkas 16 En förbättrad migrations- och integrationspolitik 16.1 Asylprogram: sfi och samhällsorientering direkt 16.2 Permanent lag om tillfälliga uppehållstillstånd 16.4 Synnerligen och särskilt ömmande omständigheter 16.8 Förbättra bostadssituationen för asylsökande och nyanlända 17 Det civila samhället 17.2 Ökat skydd i idrottsföreningar mot sexuella övergrepp 17.3 Öka stödet till trossamfunden 17.4 Sänkt skatt på ersättningar till funktionärer i ideella organisationer 18 En landsbygd med självförtroende 18.1 Hållbar skattesänkning för jordbruket 18.2 Ersättningar för viltskador 19 Politiskt ansvar för miljön och klimatet 20 Viktiga infrastruktursatsningar för hela 21 Sammanhållning över gränserna 22.2.1 Förändrad pris- och löneomräkning och reducerade rikthyror 22.2.2 Återinförd bortre tidsgräns i sjukförsäkringen 22.2.3 Neddragningar inom utgiftsområde 13 22.2.4 Neddragningar inom arbetsmarknadsprogram/sänkt tak i a-kassa 22.2.5 Slopad pensionsrätt för studier 22.2.6 Avskaffad åldersavskrivning, höjd påminnelseavgift från CSN 22.2.8 Upprustning av skollokaler och utemiljöer 22.2.9 Neddragningar inom utgiftsområde 17 22.2.10 Nej till byggsubventioner med mera inom utgiftsområde 18 22.2.11 Neddragningar inom utgiftsområde 20 och höjda miljöskatter 22.2.12 Neddragningar inom utgiftsområde 24 22.2.13 Lägre ökningstakt på statsbidragen till kommunerna 23 Den offentliga sektorns finanser 24 Förslag till utgiftsramar 25 Beräkning av statsbudgetens inkomster godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i avsnitt 4–21 i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 2018–2020 enligt förslaget i tabell 3 i motionen. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden och övriga utgifter enligt förslaget i tabell 15 i motionen. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i tabell 16 som riktlinje för regeringens budgetarbete. godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt förslaget i tabell 42 i motionen och tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning. godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget enligt förslaget i tabell 43 i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. Under den socialdemokratiskt ledda regeringen har centrala välfärdstjänster inom vård, omsorg och trygghet försämrats kraftigt. Det är anmärkningsvärt att regeringen trots högkonjunktur och ett påstått stort reformutrymme står handfallen inför detta. Regeringen är trött av regerandet och idéfattig. Trots 40 miljarder i reformutrymme som växer till över 70 miljarder har man inga strukturella reformer på viktiga områden. Man saknar en reformagenda för att de stora grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden ska kunna ta sig in. I sitt förslag till statsbudget lägger man ner sitt viktigaste jobbförslag – traineetjänster – efter ett långt haveri. Det pågår ett svek inom välfärden som regeringen avsätter mycket stora belopp för byggsubventioner, klimatkliv och olika gratissatsningar som förefaller vällovliga men som knappast tillhör välfärdens kärna. Antalet personer som får vänta på första besöket för specialistbehandling i vården har ökat från 40 000 personer 2014 till över 70 000 personer 2017. I flera landsting har uppfyllelsen av vårdgarantin fallit dramatiskt. fick mer än 5 000 äldre vänta på att få en plats i särskilt boende efter att kommunen beslutat att den äldre hade rätt till särskilt boende. uppträder kommunerna mer njuggt mot äldre som önskar att bo i äldreboende. Med nuvarande utveckling kommer bristen på platser i äldreboende snarare att öka än minska. vill regeringen genomdriva ett extremt lågt vinsttak som i realiteten skulle undanröja alla privatägda äldreboenden. Polisen lider av ledningsproblem och avhopp. Antalet bostadsområden som polisen betraktar som särskilt utsatta ökar. Därmed ökar otryggheten och tilliten avtar i hela samhället. vill vända utvecklingen genom att fler poliser som även kommunerna kan finansiera ska finnas ute bland människor. Istället för att sänka skatterna för jobb och företagande har regeringen höjt dem för i synnerhet dem som studerat och arbetar hårt. Man har också slopat avdragsrätten för gåvor till välgörande ändamål och i det liggande förslaget till budget höjer man också skatten på sparande. I vårt förslag till budget återställs dessa skattehöjningar. Utsatta grupper som unga, nyanlända och långtidsarbetslösa får dessutom inkomstskattesänkningar som gör att det blir lönsamt att ta ett jobb – kanske till lägre lön om så krävs. Vi föreslår en ny anställningsform – inträdesjobb – tillsammans med övriga allianspartier, och arbetsmarknadspolitiken effektiviseras. vill återupprätta välfärdslöftet. I vårt förslag till budget höjs anslagen till sjukhusvården, primärvården och äldreomsorgen kraftigt. Våra reformer syftar till att skapa incitament för kommuner och landsting att förbättra vården och korta köerna genom fler platser. måste specialiserad sjukhusvård hanteras av staten. vill återupprätta välfärdslöftet till våra pensionärer genom avskaffad pensionärsskatt och ett kraftigt förbättrat bostadstillägg. För seniorer som vill jobba återställs Socialdemokraternas skattehöjningar och jobbskatten sänks. Våra äldre behövs på arbetsmarknaden! Regeringen genomför stora och dyra reformer i en högkonjunktur. Det är en riskabel politik. Vi kristdemokrater är mer rädda om skattebetalarnas och statens plånböcker och föreslår en budget som är stramare . Vi föreslår skattesänkningar som uppmuntrar till jobb och skattesänkningar som riktar sig till barnfamiljer och pensionärer som halkat efter. Våra utgiftsökningar är helt inriktade på områden där den centrala välfärden brister. lovar inte allt. Men vi håller vad vi lovar. 2 Alliansens bedömning av svensk ekonomi Svensk ekonomi går bra. Efter en ovanligt lång och djup nedgång råder det nu högkonjunktur. Som i varje högkonjunktur blir jobben fler och skatteintäkterna större. kan inte högkonjunkturen dölja att står inför en period med stora reformbehov. Trots den höga tillväxten präglas svensk ekonomi av flera långsiktiga problem och obalanser. Arbetsmarknaden kännetecknas av en stor och ökande tudelning, där en allt större andel arbetslösa står allt längre från arbetsmarknaden. När många nyanlända nu etablerar sig i riskerar tudelningen att förstärkas. Trots högt tryck i ekonomin och en påtaglig arbetskraftsbrist är arbetslösheten därför fortsatt hög i många grupper och sysselsättningsgraden förväntas som helhet vända ned redan om . Det är tydligt att konjunkturuppgången inte kommer alla till del. dämpas BNP-tillväxten på grund av den ökande arbetskraftsbristen. Parallellt med utvecklingen i är de ekonomisk-politiska riskerna i omvärlden betydande. Osäkerheten kring politik i , förhandlingarna om utträde ur EU och utvecklingen på Koreahalvön skapar betydande osäkerhet i prognoserna för den globala ekonomin. Dessutom finns frågetecken kring hur avtrappningen av de senaste årens mycket expansiva penningpolitik kommer att påverka både finansmarknaden och den reala ekonomin samt hur länge mycket långa högkonjunktur kan hålla i sig. För att ska klara utvecklingen krävs nya strukturreformer. För att konjunktur-uppgången ska komma alla till del behöver arbetsutbudet öka, inträdet på arbetsmarknaden underlättas, efterfrågan på lågkvalificerad arbetskraft stärkas och matchningen fungera bättre. Med ökande risker för protektionism och populism krävs att genomför reformer för att säkra långsiktig tillväxt. 2.1 Starkare internationell återhämtning Efter finanskrisen och den efterföljande globala lågkonjunkturen har den internationella återhämtningen präglats av en förhållandevis långsam konjunkturuppgång. har dock en expansiv penningpolitik och en mindre åtstramande finanspolitik gynnat tillväxten i . 2017 ser ut att bli då ekonomierna i samtliga växer. Många förtroendeindikatorer har fortsatt att förstärkas och ger stöd åt bilden av en bred fortsatt återhämtning inom . Den amerikanska ekonomin är nära fullt resursutnyttjande. Euroområdet går allt bättre och förväntas fortsätta växa stabilt tack vare en fortsatt expansiv penningpolitik och starka förtroendeindikatorer samt på grund av att de politiska riskerna har minskat. För del ser konjunkturen ut att mattas av 2017 och 2018. Utträdesförhandlingarna riskerar att bli komplicerade, vilket skapar en osäkerhet som påverkar investeringsbeslut redan på kort sikt. som utsikterna ser goda ut i de flesta länderna har den ekonomisk-politiska osäkerheten ökat. Värderingarna på världens börser blir allt högre. I kombination med politiska risker, främst när det gäller den amerikanska finanspolitiken, svåra utträdesförhandlingar ur EU för vid Brexit och ett fortsatt sårbart finansiellt system innebär det att riskerna för bakslag på medellång sikt inte är obetydliga. I tillväxtländerna ses också en tydlig förstärkning, för både råvaruexportörer och råvaruimportörer. tillväxt har stabiliserats i linje med de kinesiska myndigheternas tillväxtmål om 6,5−7,, som en konsekvens av att ekonomin i landet ombalanseras från investeringar till konsumtion. lider dock av en fortsatt hög skulduppbyggnad, som ännu inte mattats av. Figur 1 BNP-tillväxt i ett antal ekonomier, prognos 2017–2020. Årlig tillväxttakt i procent (ej kalenderkorrigerad). , , Euroområdet, Världen KIX-vägd Trots bättre tillväxtutsikter har den långsiktiga tillväxtpotentialen i många försvagats betydligt på grund av låga investeringar efter finanskrisen. Tillväxten i potentiell BNP kommer långsamt att återhämta sig under åren 2017−2021, men den når i euroområdet och inte upp till samma takt som före finanskrisen. I många länder bidrar en långsam ökning av den arbetsföra befolkningen och en låg tillväxt i produktiviteten till att den potentiella tillväxten blir fortsatt låg. För del indikerar det oväntat starka utfallet att högkonjunkturen är starkare än vad som tidigare förutsetts. Tillväxten drivs både av en robust inhemsk konsumtion och av den ökade tillväxten i omvärlden. Den svenska exportmarknaden stärks gradvis, men till lägre nivåer än historiskt. Världsmarknadsefterfrågan på svensk export bedöms växa långsammare än sitt historiska genomsnitt , vilket är i linje med den globala inbromsningen av handelsutvecklingen. Förklaringar till detta är en försvagning i trenden mot ökad internationell specialisering, svag internationell investeringstillväxt och en snabb ökning av icke-tariffära handelshinder. förväntar sig att den svenska exportmarknaden växer med i genomsnitt 2019−2021. Det är högre än de senaste fem årens genomsnitt på , men en lägre ökningstakt än genomsnittet 1995−2016 som uppgår till . Figur 2 BNP i världen och svensk exportmarknad 1990–2020 (procentuell förändring) Källa: Konjunkturläget, . Sammanfattningsvis har den internationella återhämtningen stärkts, men den präglas fortsatt av både osäkerhet och lägre tillväxtpotential på lång sikt. För att stärka tillväxtutsikterna krävs att både avancerade ekonomier och tillväxtekonomier genomför strukturreformer som stärker produktiviteten och tillväxten på medellång sikt. är det viktigt att EU-länderna tillsammans med reducerar de ökande politiska och ekonomiska risker som följer av utträde ur EU. För del är det av största vikt att, givet en global trend mot svagare handelsutveckling, genomföra reformer med syfte att stärka svensk jobbtillväxt och öka svenska exportmarknadsandelar. 2.2 Utanförskapet biter sig fast i trots högkonjunktur befinner sig i en ovanlig högkonjunktur. Efterfrågan i svensk ekonomi har stärkts och BNP-tillväxten bedöms uppgå till 2018. Det som skiljer denna konjunkturåterhämtning från andra är att präglas av strukturella obalanser på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden. En högkonjunktur är normalt det tillfälle då de som står längst ifrån arbetsmarknaden har en möjlighet att etablera sig. Men präglas istället arbetsmarknaden av en växande tudelning där en allt större andel arbetslösa, till övervägande del bestående av utrikes födda och personer utan gymnasieutbildning, står allt längre från arbetsmarknaden. Bostadsmarknaden präglas av bostadsbrist, trots ett historiskt stort byggande, som skapar stora svårigheter att få en bostad där jobben finns. Obalanserna innebär att utanförskap, arbetslöshet och bidragsberoende biter sig fast trots att befinner sig i en högkonjunktur. Dessutom ser vi att BNP-tillväxten hålls tillbaka eftersom företag och myndigheter inte kan anställa i den omfattning de skulle behöva. Arbetskraftsbristen i den privata sektorn tangerar nivåerna för den brist som rådde precis innan finanskrisen . Behovet av reformer är stort, men regeringen försitter chansen att genomföra dem trots det goda ekonomiska läget. och Finanspolitiska rådets utvärderingar visar att regeringens politik saknar eller endast har en mycket marginell effekt på problemen. Som beskrivs i inledningen följer utvecklingen på hela arbetsmarknaden inte med, trots de goda utsikterna för svensk tillväxt. Arbetslösheten är fortsatt hög i många grupper, jämviktsarbetslösheten har inte minskat påtagligt och sysselsättningsgraden förväntas plana ut, enligt prognos. Det är tydligt att konjunkturuppgången inte kommer alla till del. Regeringens arbetslöshetsmål uppnås inte, istället är längre ifrån det än när det sattes 2013. Utvecklingen på arbetsmarknaden påverkas i hög grad av att antalet nyanlända i ökat. förväntas 490 000 nyanlända starta sin etablering, enligt prognos. Men att en stor grupp nyanlända på kort sikt ökar antalet som står till arbetsmarknadens förfogande behöver i sig inte vara ett problem. Om dessa personer står nära arbetsmarknaden bör de på hitta en sysselsättning. Problemet i är dock att strukturella obalanser på både arbetsmarknaden och bostadsmarknaden håller både nyanlända och andra utsatta grupper utanför arbetsmarknaden mer permanent. En stor och ökande andel av de arbetslösa utgörs av särskilt utsatta grupper: utomeuropeiskt födda, personer med högst förgymnasial utbildning, äldre och funktionsnedsatta. Dessa grupper har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden på grund av höga trösklar orsakade av låg flexibilitet på arbetsmarknaden, växande kompetenskrav, skattekilar och få jobb med lägre kvalifikationskrav samt dålig tillgång på bostäder. Ett tydligt tecken på de nuvarande obalanserna är att matchningen mellan lediga jobb och arbetslösa försämras. Allt fler arbetslösa står allt längre från arbetsmarknaden och arbetsgivarnas behov. Nettoökningen av antalet personer i utsatta grupper inskrivna hos Arbetsförmedlingen sedan finanskrisen beror till stor del på att fler utomeuropeiskt födda tillkommit. Med ett stort antal nyanlända som behöver ta sig in på arbetsmarknaden riskerar dessa strukturella obalanser att förstärkas ytterligare. Behovet av reformer är alltså akut. Enligt SCB har bara hälften av de nyanlända ett arbete i . av gruppen utomeuropeiskt födda har en heltidsanställning, enligt . Figur 3 Arbetslösa inskrivna hos Arbetsförmedlingen, utsatta grupper och övriga, 16–. Antal och andel i procent. Källa: Arbetsförmedlingen. Oroväckande nog förväntas flera av regeringens åtgärder förstärka problemen. har bedömt att förändringar av arbetslöshetsförsäkringen, omläggningar inom arbetsmarknadspolitiken samt högre anställningskostnader för unga och äldre gör att färre står till arbetsmarknadens förfogande och minskar sysselsättningen. Regeringen har bland annat ökat regelkrånglet för nystartsjobb och därmed försvårat inträdet för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden. En utveckling i denna riktning, med försämringar av förutsättningarna för jobb och ekonomisk tillväxt, är fel väg för . 2.3 Stark konjunktur men villkoren för långsiktig tillväxt utmanas Ett starkt BNP-utfall för indikerar, tillsammans med positiva utfall för förtroendeindikatorer, att högkonjunkturen fortsätter starkare än vad som tidigare förutsagts. Tillväxten har uppreviderats till för 2018. Investeringarna har ökat i och har varit en viktig drivkraft för tillväxten. Bostadsinvesteringar och näringslivets övriga investeringar har ökat snabbt. är hushållens efterfrågan fortsatt en central del i återhämtningen. av ökande disponibel inkomst, bland annat till följd av jobbskatteavdraget, samt låga räntor och en hög befolkningstillväxt leder till ökad efterfrågan hos hushållen och offentlig sektor. En alltmer robust uppgång i omvärlden bidrar också till tillväxten. förväntas högkonjunkturen bestå, men utvecklingen dämpas. I takt med att resursutnyttjandet stiger begränsas de lediga resurserna i ekonomin och tillväxten hålls tillbaka. Arbetslösheten på är under jämviktsarbetslösheten; den sjunkande arbetslösheten beror alltså på högkonjunkturen, inte på att arbetsmarknaden fungerar bättre. och bedömer istället att jämviktsarbetslösheten kommer att öka . Tillväxten i svensk ekonomi har drivits av flera samverkande faktorer. För det första har , tack vare alliansregeringens strukturreformer och väl avvägda stabiliseringspolitik i samverkan med en i huvudsak expansiv penningpolitik, klarat den utdragna lågkonjunkturen bättre än många jämförbara länder. Arbetskraftsdeltagandet har upprätthållits och ökade jämfört med högkonjunkturåren 2001 och 2007. Hushållens disponibla inkomst har också ökat betydligt, med upprätthållen inhemsk konsumtion som följd. goda utgångsläge har därmed skapat förutsättningar för en stark och bred återhämtning. nämner till exempel i sin prognos att alliansregeringens ekonomiska politik fortfarande har en dämpande effekt på jämviktsarbetslösheten. För det andra har svensk penningpolitik gradvis blivit mer expansiv . Denna expansiva penningpolitik, med låga eller negativa räntenivåer, gör att kronan förblir svag och att efterfrågan stärks. Den expansiva inriktningen ligger fast trots att går in i en högkonjunktur och den konjunkturella arbetslösheten minskar. För det tredje har regeringen förskjutit finanspolitiken i expansiv riktning med ökade och ofinansierade utgifter. Med nuvarande högkonjunktur finns inga skäl att föra finanspolitiken i expansiv riktning. bedömer att det finns utrymme för i ofinansierade reformer, men regeringen väljer istället att spendera 40 miljarder, det största reformutrymmet sedan det finanspolitiska ramverket etablerades. Regeringens politik är felaktig ur både ett stabiliseringspolitiskt och ett budgetpolitiskt perspektiv. Den är procyklisk och förstärker konjunktursvängningarna. Med nuvarande prognoser kommer regeringen att minska det strukturella sparandet både 2017 och 2018 och därmed underblåsa högkonjunkturen. finns flera skäl till oro för tillväxten. I många länder bidrar en långsam ökning av den arbetsföra befolkningen och en låg tillväxt av produktiviteten till att den potentiella tillväxten kommer att vara låg . Också i syns tecken på denna utveckling – produktivitetstillväxten i svensk ekonomi förväntas vara fortsatt svag , som befolkningen åldras. Vad som är skälen till den lägre globala produktivitetstillväxten är inte fullt utrett, och olika teorier finns. Det kan vara en kvardröjande effekt av finanskrisen, eller en konsekvens av en pågående strukturomvandling från mer kapitalintensiva branscher till mindre, eller helt enkelt att innovationstempot minskat på allt mer reglerade marknader. finns betydande ekonomisk-politiska risker framför oss, som gör den svenska ekonomin sårbar. Förhandlingarna om utträde ur EU kan leda till osäkerhet och spänningar. Osäkerheten om den ekonomiska utvecklingen i har också ökat markant efter presidentvalet. Om skulle införa protektionistiska åtgärder riskerar det att leda till att andra länder gör detsamma, vilket i sin tur dämpar världshandeln och leder till lägre global BNP-tillväxt. Även avvecklingen av skulduppbyggnaden i den kinesiska ekonomin medför risker för världskonjunkturen. Slutligen kommer styrkan i den strukturomvandling som sker, och anpassningsförmåga till den, vara avgörande för utvecklingen av svensk ekonomi.