mot · H5023752 · 2017-10-05 00:00:00 — Liberalerna vill ge människor och företag över hela landet möjligheter att växa och utvecklas. På så sätt tar vi till vara hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter. Globaliseringen leder till förändringar som får olika genomslag i olika delar av . Urbanisering bygger i grunden på människors fria val, och det försvarar vi. finns utmaningar med skillnader mellan å ena sidan städer med en starkt växande privat tjänstesektor och å andra sidan områden med en hög sårbarhet och lokala utmaningar i form av t.ex. en enskild eller ett fåtal industriella arbetsgivare. I kommuner där varsel och avfolkning är vardag blir konsekvensen en åldrande befolkning med ett minskat skatteunderlag. De tre storstadsregionerna växer snabbast liksom regionstäderna medan de flesta av landets kommuner har dränerats på befolkning och arbetstillfällen när företag flyttat eller lagts ner. Det har lett till ökade bördor som den offentliga och privata servicen har försämrats. Värst har det varit för kommunerna i Bergslagen, , inre och östra som i flera fall blivit avfolkningsbygder. I och med de senaste årens befolkningsökning, inte minst på grund av det ökade antalet utrikes födda, håller detta på att förändras. Om man tittar på befolkningsutvecklingen kan sex av sju svenska kommuner glädjas över fler invånare. Ökningen har varit särskilt tydlig i norra . De nyanlända i är ett positivt lyft för de mindre serviceföretagen i hela på ett nytt sätt som få statliga stödpaket eller regionala utvecklingsfonder kan konkurrera med. behöver en företagsvänlig politik och det uppnås inte genom höjda skatter på jobb och företagande. I stället behövs regelförenklingar och ett företagsvänligt klimat. Tillgång till bra mobiltelefoni och goda uppkopplingsmöjligheter blir allt viktigare. behöver bra mobila och digitala kommunikationer med god geografisk täckning och som har en tillräcklig kapacitet när allt fler använder mobil och digital teknik. Liberalerna bidrog i alliansregeringen till en lång rad åtgärder för att förbättra mobiltäckningen, som reformerad lagstiftning, förbättrad information och starkare konsumentlagstiftning. ska ha en bredbandsuppkoppling i världsklass. Bredbandet är en lika viktig del i infrastrukturen som el- och vägnäten. En god digital uppkoppling är viktigt för såväl privatpersoner som företag och oerhört viktigt för regional tillväxt. Hela landet måste få bättre it−kapacitet och statens uppgift bör vara att skapa förutsättningar genom att undanröja hinder för utvecklingen, men även att stötta där lönsamheten för utbyggnad är bristfällig. Det är viktigt att telefonnätets kopparledningar bibehålls och inte nedmonteras innan det finns fullgoda digitala alternativ. Liberalerna vill se en snabbare utbyggnad av bredband och anslår därför ytterligare i förhållande till regeringen, vilket beskrivs närmare under utgiftsområde 23. Det är fortsatt viktigt med god tillgång av posttjänster och digital infrastruktur för att människor ska kunna bo och verka i hela landet. Även om företag är internetbaserade kommer de inte ifrån att de måste använda posttjänster för att leverera och frakta varor. Det är därför viktigt för företagen att det finns väl fungerande posttjänster i där övernattbefordran och daglig utdelning är en central del i verksamheten. För att människor och företag ska vilja bo och verka i hela är det viktigt att det finns tillgång till en fungerande grundläggande service på rimligt avstånd. Detta gäller såväl myndigheter som och kommersiell service. I glesbygd har framförallt servicelösningar som bygger på lokala förutsättningar och samverkan med företagare och civilsamhället möjlighet att bli långsiktiga och bärkraftiga. Regeringen har aviserat att de vill flytta flera myndigheters huvudkontor från . I vissa fall kan det finnas goda skäl till detta om det sker på ett sådant sätt så att verksamheten kan bedrivas med fortsatt hög kvalitet. Än viktigare är dock att statens service till medborgarna som successivt har försvunnit från stora delar av landet, t.ex. polisen, Arbetsförmedlingen och migrationsverket upprätthålls. För att kunna erbjuda en god kvalitet och effektivitet kan detta ske i en gemensam organisation, t.ex. på ett lokalt servicecenter. Regeringen har föreslagit en satsning på förbättrad regional matchningsfunktion, stöd till kommersiell service i glesbygd och stöd till socioekonomiskt eftersatta kommuner och områden. Liberalerna avvisar förslagen då vi tror att generella åtgärder i form av sänkt skatt på arbete och företagande, regelförenklingar och ett gott företagsvänligt klimat vore bättre för den regionala tillväxten. Däremot kan det finnas skäl att göra vissa satsningar i utsatta stadsdelar. De åtgärderna som omfattar satsningar på rättsväsendet, inom integrationspolitiken och skolor i dessa områden redovisas närmare inom utgiftsområde 4, 13 och 16. Vi avvisar anslagsökningen på anslag 1:1, vilket innebär en budgetförstärkning på för . Den svenska livsmedelsproduktionen skulle med en mer företagsvänlig politik ha goda förutsättningar att utvecklas där det svenska jordbrukets fördelar bättre tas till vara. har EU:s bästa djurskydd, låg användning av antibiotika, stor miljöhänsyn och ett gott smittskydd. Livsmedelsförädlingen är en sektor med stor geografisk spridning, vilket gör att branschen kan bidra till att skapa arbetstillfällen i hela landet. Den matbaserade turismen är också en viktig sektor som kan ge ökade möjligheter till fler jobb och stärka position som matnation. Fungerande kommunikationer är viktiga för jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Därför krävs fortsatta investeringar i järnväg, väg och annan infrastruktur. Det finns inget land inom EU som har så långt mellan landsändarna som . Det gör oss beroende av väl fungerande flygtrafik och flygplatser i hela landet, inte minst i där och utgör de två viktigaste naven i flygtrafiken för såväl privatresenärer som affärsresenärer. För att trafikslagen ska konkurrera på lika villkor måste dock flyget liksom alla andra transportslag stå för sina egna klimatkostnader genom införandet av ekonomiska styrmedel som riktas mot utsläppen. ska driva på för en europeisk flygskatt och att flyget internationellt ska betala för sina klimatkostnader. På nationell nivå vill vi pröva ett system med differentierade landningsavgifter utifrån hur mycket biobränsle som används vid flygningar tillsammans med ett reduktionspliktsystem och klimatdeklarationer. För att ytterligare jämna ut resekostnaderna föreslår vi en omläggning av reseavdraget i syfte att öka dess regionala träffsäkerhet och minska exponeringen mot felaktigheter i utnyttjandet av avdraget. Tanken är att reseavdraget ska begränsas i de regioner där det finns en fungerande kollektivtrafik och att avdraget därmed är mer generöst där kollektivtrafiken är mindre utbyggd. Detta behandlas närmare under denna motions skatteavsnitt liksom under utgiftsområde 20. Liberalerna anser att en generell återgång till tidigare anslagsnivåer är rimlig när det gäller anslag 1:1. Detta innebär för en budgetförstärkning på . Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr 2017/18:1, Prop. 2016/17:1, Prop. Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 Avvisning av stöd till socioekonomiskt eftersatta kommuner och områden till förmån för egen satsning. Återställande av tidigare anslagsnivå. 2015/16:1, Prop. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Klimathotet är en av vår tids stora ödesfrågor. Klimatförändringar, miljöproblem, utarmning av den biologiska mångfalden, brist på rent vatten och spridning av kemikalier hänger ihop och påverkar förutsättningarna för allt liv på jorden. Det är globala problem som inte stannar vid nationsgränser. Vi ska ta oss an klimat- och miljöutmaningarna med en blandning av krisinsikt, framtidstro och realism. Vetenskap, fakta och teknikutveckling finner lösningarna. Marknadsekonomin och frihandel, inte politiker eller förbudspolitik, driver fram smarta hållbara lösningar. Digitalisering och delningsekonomin banar väg för nya och klimatsmarta konsumtionsmönster. Elbilens frammarsch förändrar hela bilindustrin. Energibranschen ställer om, investeringar i fossil energi lönar sig inte. Fler människor på jorden får tillgång till klimatsmart energi i stället för hälsofarlig öppen eld och fossila bränslen. Nya jobb och marknader växer fram. Liberalerna står för en smart, grön politik som utgår från marknadsekonomi, teknik och utveckling. Vår politik syns framförallt i skattetabellerna där den som smutsar ner får betala mer. I motsats till regeringen menar vi att den bästa miljö- och klimatpolitiken inte handlar om den som har högst budgetanslag och högst subventioner. Liberalerna vill inte slösa skattepengar på privata inköp av bilar och cyklar. I stället för subventioner vill vi driva på klimatomställningen genom smarta klimatinvesteringar och genom att öka trycket på skattesidan. Det behövs generella och teknikneutrala ekonomiska styrmedel som koldioxidskatt på fossila bränslen och ett utvecklat och reformerat utsläppshandelssystem inom EU. Systemet med utsläppsrätter måste stärkas eftersom det inte fungerar tillräckligt effektivt. Vi utgår från försiktighetsprincipen och principen om att förorenaren ska betala. Vi vill se mer av grön skatteväxling – på riktigt. Vår gröna skatteväxling finns närmare beskriven i denna motions skatteavsnitt. Vi ser behovet av en lång rad insatser framförallt inom områden där klimat- och miljöanpassningar gör som mest nytta som transport, energi, industri samt jord- och skogsbruket. Vägen mot ett klimatsmart samhälle kräver också långsiktiga investeringar som det offentliga ska finansiera. Det handlar om strukturella investeringar som till exempel är kopplat till infrastruktur och där det offentliga är avgörande för att investeringarna ska bli av. Fokus ska vara på att få ner utsläppen och stöd ska inriktas mot insatser där investerade medel har störst klimateffekt. Det handlar om åtgärder som kommer många till del och som bidrar till omställningen mot ett klimatsmartare samhälle. Det kan handla om biogasanläggningar och metangasreducering inom jordbruket. På lokal och regional nivå finns behov av att till exempel utveckla cykelinfrastrukturen för att underlätta för cykelpendling. I utvecklingen av hållbara städer kan eldrivna stadsbussar vara en del av lösningen. Och för att främja elektrifieringen av transportsektorn behövs en utbyggd laddinfrastruktur runt om i vårt land. Vidare behövs forskning och utveckling som bidrar till att industrin minskar sina utsläpp. Regeringen spenderar mycket skattemedel på det så kallade Klimatklivet. Vi anser att det finns delar av detta som är positiva men ifrågasätter effektiviteten i regeringens satsning eftersom det innebär en stor byråkrati och mycket skattepengar i förhållande till uppnådda resultat. Vi avsätter i stället en klimatmiljard i denna budget för långsiktiga klimatsmarta större strukturella projekt. Därmed avvisas anslagen 1:16, 1:17 och 1:18 i sin helhet. På detta utgiftsområde och innebär det att tillförs ett nytt anslag 1:21 Nationella klimatinvesteringar. När det gäller skydd och bevarande av natur, hav och biologisk mångfald behövs offentligt finansierade satsningar då marknadsekonomin inte är lösningen. Liberalerna anser att det är särskilt viktigt att fokusera på insatser för renare hav, biologisk mångfald och naturskog vilket presenteras närmare nedan. Utsläppen från transporter måste sänkas radikalt. En ökad elektrifiering av transportsektorn är centralt och här krävs mer forskning och utveckling. från underströk vikten av att avskaffa olika former av subventioner och stöd till fossila bränslen. Därför föreslår Liberalerna ett slopande av nedsättningen av energi- och koldioxidskatt för diesel inom gruvindustriell verksamhet. Vi anser också att dieselsubventionerna inom jordbruket successivt avskaffas. Sammantaget innebär Liberalernas förslag inom området dieselbeskattning att statens finanser stärks med , vilket beskrivs närmare i denna motions skatteavsnitt. Biodrivmedel bör användas där det gör mest nytta, till exempel inom flyg och tyngre transporter. Vi är positiva till ett reduktionspliktsystem med krav på drivmedelsleverantörer att leverera en viss andel biodrivmedel och viss klimatprestanda men vi anser att det bör ha en tydligare styrning mot just tung trafik. Fler bör uppmuntras att välja miljöbil vid köp av ny bil. Det behövs tydlig och bra konsumentinformation om till exempel bilens utsläpp. Liberalerna vill införa en omvänd miljöbilsbonus, vilket betyder att bilar som inte är miljöbilar får en förhöjd fordonsskatt . Som liberaler kan vi inte stå bakom förslaget till så kallad bonus−malus. Varför ska man få pengar från staten för köp av ny bil? Pengar som hamnar i bilbranschens fickor och som inte driver på för lägre priser. Vi ser gärna mer elbilar, men det är betydligt mer liberalt och klimateffektivt att göra det dyrare att köpa en miljömässigt sämre bil än att slösa skattepengar på den som har råd att köpa en Tesla. Även regeringens förlängning av supermiljöbilspremien är vi av ovanstående skäl emot. Därmed avslås 2018 under detta utgiftsområde på anslag 1:8. Vidare bedöms vår omvända miljöbilsbonus som presenteras under denna motions skatteavsnitt stärka statens finanser med ca . Miljöbilar ska gynnas i förhållande till fossila bilar och det behövs skärpta krav på vilka bilar som ska anses vara miljöbilar. Bilar som drivs med fossilt bränsle ska inte klassas som miljöbilar. Miljözoner bör införas i fler städer där endast miljöbilar får köra. Bilpooler och smart kortidshyra av miljöbilar främjas till exempel genom enklare parkeringsregler och eldrivna lätta lastbilar, taxi och personbilar kan främjas genom slopande av trängselskatt. En dubbdäcksavgift bör införas för att minska det utsläpp av partiklar som användningen av dubbdäck medför vilket skulle förbättra luftkvaliteten i storstäderna. Vi bedömer att detta förslag kommer att stärka statens finanser med , vilket förklaras närmare under denna motions skatteavsnitt. En annan viktig del i vårt bilpaket är att höja förmånsvärdet för bilar som inte är miljöbilar. Höjt förmånsvärde innebär att individens beskattningsbara inkomst ökar. Regeringen vill förlänga nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar. Liberalerna vill göra mer. Vi föreslår att förmånsvärdet av bilar som inte är miljöbilar höjs eller maximalt . Sammantaget bedöms förslaget stärka statens finanser med , vilket förklaras närmare under denna motions skatteavsnitt. avvisas regeringens förslag till nedsatt förmånsvärde för vissa bilar. Vidare måste bilåkandet minska framförallt där kollektivtrafiken är väl utbyggd. Regeringen aviserar i budgetpropositionen att man avser se över det nuvarande systemet för reseavdrag, vilket Liberalerna välkomnar. Liberalerna vill dock gå fram med ett skarpt förslag om ett nytt reseavdrag , vilket förklaras närmare under denna motions skatteavsnitt. Sammantaget stärker förslaget statens finanser med . Regeringen lägger skattepengar på privata inköp av elfordon, till exempel elcyklar. Vi ifrågasätter varför man ska få pengar från staten för köp av ny cykel. Pengar som hamnar i företags fickor och som inte driver på för lägre priser. På detta utgiftsområde och avslår vi därmed på anslag 1:19. Det offentliga ska i stället långsiktigt investera i cykelinfrastruktur för att underlätta cykelpendling, och Liberalerna avsätter därför pengar för detta inom ramen för vår särskilda satsning för nationella klimatinvesteringar. Därtill vill vi se över vissa skatteregler kopplade till cykelpendling. Om en arbetsgivare köper en cykel till en anställd för cykelpendling ska cykeln förmånsbeskattas. Om samma anställd i stället cyklar på gymmet kan avdrag göras. Här vore det rimligt att se över reglerna så att incitamenten för cykelpendling ökar. Att fler cyklar i stället för att ta bilen till jobbet är bra för klimatet och för folkhälsan. Liberalerna gör en särskild satsning på att rusta upp ledsystemet för skotrar på under anslag 1:1. Längre och tyngre fordon kan frakta mer gods per lastbil och måste tillåtas för att minska utsläppen som effektiviteten och lönsamheten ökar. Tunga transporter måste allt mer flyttas över till sjöfart och järnväg. Under transportavsnittet beskrivs Liberalernas politik på dessa områden. Regeringen föreslår en del insatser under anslag 1:1 som Liberalerna till viss del stödjer och till viss del anser är fel prioriteringar. Vi anser till exempel inte att en eco-bonus ska införas utan vill använda andra styrmedel för att styra över godstransporter från väg till sjöfart. På detta utgiftsområde och avslår vi därmed 50 respektive på anslag 1:1. Liberalerna anser också att anslagsnivån för anslag 1:1 ska återställas till utfallet . Svenskarna reser allt mer vilket är positivt i en globaliserad värld. Liberalerna vill inte förhindra resandet i sig utan fokusera på att minska utsläppen. Flyget liksom andra transportslag ska stå för sina klimatkostnader genom ekonomiska styrmedel som riktas mot utsläppen. måste högre kostnader för flygtrafiken också beakta den roll som flyget har att hålla , ett land med långa avstånd, samman. Det är utsläppen – inte flygtrafiken i sig som är problemet. Därmed motsätter vi oss det förslag till flygskatt som regeringen tagit fram. ska driva på för en europeisk flygskatt och att flyget internationellt ska betala för sina klimatkostnader. På nationell nivå vill vi pröva ett system med differentierade landningsavgifter utifrån hur mycket biobränsle som används vid flygningar tillsammans med ett reduktionspliktsystem och klimatdeklarationer. En framtida europeisk flygskatt bör vara utformad på ett sätt så att den inte träffar all flygtrafik lika utan att den i stället främjar flyg med lägre klimat- och miljöpåverkan, till exempel genom att vara differentierad med avseende på bränsle, flygplansvikt och bullernivåer. Genom en mix av kärnkraft, vattenkraft och annan förnybar el är elproduktion i princip helt utsläppsfri. En ökad elektrifiering av samhället till exempel inom transportsektorn gör att behovet av fossilfri el ökar. Vi vill ha väl fungerande el- och energimarknader som driver på teknisk utveckling och kostnadseffektiva lösningar. Vi vill ge likvärdiga villkor för koldioxidfria kraftslag. Det är därför som Liberalerna vill avskaffa elcertifikatsystemet. har räknat ut att kostnaden för en ökad ambitionsnivå i elcertifikatsystemet sammanlagt kan hamna på runt beroende på priserna på elcertifikatmarknaden. Det finns betydligt större klimatvinster att göra genom att värna vårt klimatsmarta energisystem och satsa på åtgärder inom de sektorer som har höga klimatutsläpp, som transportsektorn, processindustrin och jordbruket. Samhällsekonomiskt är det betydligt billigare att bestraffa det som ska bort snarare än att subventionera det som ska in. Vi konstaterar dessvärre att ökade subventioner till förnybar el i och andra EU−länder leder till att priset på utsläppsrätter sjunker och att lönsamheten för kolkraft därmed ökar. Subventioner kan alltså få konsekvensen att omställningen bort från fossil elproduktion försvåras och försenas. Det behövs en mer likvärdig beskattning inom energisektorn och en liberalisering av energipolitiken som sätter klimathänsyn, långsiktiga spelregler, och konkurrensneutrala villkor i första rummet. Under utgiftsområde 21 finns Liberalernas politik för ett klimatsmart energisystem. välfärd och tillväxt är beroende av en konkurrenskraftig industri. står delar av industrin för en stor del av våra koldioxidutsläpp och alla insatser för att minska utsläppen är viktiga. Ekonomiska styrmedel spelar en viktig roll. Det behövs också forskning och utveckling för att tillsammans med industrin få fram klimatsmarta lösningar. Till exempel pågår intressanta projekt för att kunna tillverka järn från järnmalm i utan utsläpp av koldioxid till atmosfären, något som bland annat kräver tillgång till mycket el. Liberalerna anser att denna typ av forskning och projekt på olika sätt bör främjas. Inom ramen för vår särskilda satsning för nationella klimatinvesteringar avsätter vi för klimatsmarta lösningar som minskar industrins utsläpp. På detta utgiftsområde och avslås därmed på anslag 1:20. Ett fritt från gifter är centralt när det gäller miljö- och klimatpolitiken. Det krävs en effektiv lagstiftning, ekonomiska styrmedel och förbättrad marknadstillsyn. Kemikalielagstiftningen ska utgå från försiktighetsprincipen. Den europeiska kemikalielagstiftningen behöver skärpas, och särskild hänsyn tas till barn och ungas känslighet samt till den samlade effekten då flera olika kemikalier samverkar. Liberalerna välkomnar att en kemikalieskatt införts på elektronik och anser att även andra produkter kan bli aktuella. Farliga kemikalier i konsumentprodukter, till exempel leksaker och kläder, ska bort från marknaden och det behövs ett långsiktigt arbete för att öka marknadstillsynen. Liberalerna föreslår en satsning på ökad marknadstillsyn som bör utföras av Kemikalieinspektionen. På detta utgiftsområde och innebär det att tillförs anslag 1:6. Liberalerna anser också att anslagsnivån för anslag 1:6 ska återställas till utfallet . Många av de miljöproblem som jordbruksproduktionen leder till, till exempel övergödning och minskad biologisk mångfald, beror på tillförseln av näringsämnen via gödslingen. Användningen av handelsgödsel bidrar till övergödning av vattenområden. Även förekomsten av kadmium i handelsgödsel är ett oroande miljöproblem. Vi noterar att regeringen pekar på problemet men anser att insatserna är otillräckliga. Liberalerna vill därför att en ny läckageskatt för jordbruket införs . Förändringen, som redovisas i skatteavsnittet, beräknas stärka de offentliga finanserna med . Avfallets miljöpåverkan ska minskas genom fungerande återanvändning och återbruk. Avfallspolitiken måste förebygga och förhindra att tungmetaller, läkemedelsrester och andra farliga ämnen sprids i naturen. Vi välkomnar regeringens satsning på sanering av miljögifter i . Miljöföroreningar i marker är en miljörisk och förhindrar en effektiv markanvändning. Dessa områden måste saneras och återställas i allt högre utsträckning framförallt när det gäller områden som kan användas till bostäder. Liberalerna föreslår en ökad sanering av områden som kan användas till bostadsbyggande samt av områden som är särskilt angelägna ur risksynpunkt men noterar dessvärre att regeringen gör det motsatta. På detta utgiftsområde och innebär det att tillförs anslag 1:4. Allemansrätten ska värnas. Fjäll-, skogs- och kustområden samt sjöar och vattendrag med höga naturvärden ska ha ett starkt skydd. Alliansregeringen genomförde vissa förändringar av strandskyddsreglerna för att möjliggöra en mer flexibel tillämpning mellan områden med lågt och högt exploateringstryck, men mycket tyder på att dessa reformer inte har fått det avsedda genomslaget. Vår syn på strandskyddet redovisas närmare under utgiftsområde 18. Allt fler arter hotas av utrotning. Hotade växter och djur ska skyddas genom fridlysning, information och biotopskydd. Artdatabankens arbete ska främjas. Liberalerna föreslår restaureringsinsatser i syfte att bevara och utveckla den biologiska mångfalden i form av olika naturtyper och arter. För att bevara den biologiska mångfalden behövs också satsningar på att bekämpa så kallade invasiva främmande arter. Det handlar till exempel om lupiner, jättebjörnloka, mårdhund, amerikansk hummer och signalkräfta. Vi ser positivt på regeringens särskilda satsning på våtmarker. Däremot motsätter vi oss regeringens förslag till gröna jobb eftersom vi har andra mer effektiva förslag som innebär att det blir billigare och enklare att anställa även inom naturvården. På detta utgiftsområde och avslås på anslag 1:3. Vidare anser Liberalerna att den tidigare anslagsnivån för anslag 1:3 ska återställas.