mot · H5023855 · 2017-10-05 00:00:00 — Ett första steg skulle kunna vara att införa ett kombinerat alkoholmonopol med gårdsförsäljning i försökslän. Det behöver även bli enklare för lanthandlare att bli Systembolagsombud. vill införa ett enkelt system för att göra lanthandlare till lagerhållande ombud med Systembolagets priser som golv, med möjligheten att ta ut ett högre pris än Systembolaget. Detta skulle kunna öka tillgängligheten till Systembolagets tjänster men även förbättra lanthandlarnas lönsamhet. Vidare anser att företagslokaler på landsbygden ska undantas från kravet på bygglov vid uppförande av till exempel gårdsbutiker och lokaler för bed and breakfast. är kravet på bygglov slopat vid uppförande av byggnader kopplade till landsbygdsföretagande och lantbruksverksamhet, men då många landsbygdsföretag diversifierar sin verksamhet till flera grenar så bör detta undantag utökas även till andra näringsverksamheter knutna till landsbygden. Lantmäteriets verksamhet är central för att hela landet ska kunna växa. För att jordbruk och skogsbruk ska kunna bedrivas, men också för att städer ska kunna utvecklas och bostäder byggas och för att tomter ska kunna köpas och säljas, är det nödvändigt att det finns en tydlig fastighetsbildning. Tyvärr brister den servicen . Lantmäteriet lägger ned lokala kontor och handläggningstiderna är alldeles för långa. Det sätter käppar i hjulet för många verksamheter. ser problem i hur Lantmäteriet är organiserat . De problemen är större än att man ska kunna lösa dem genom att bara ändra prissättningen. Det behövs en översyn av hur Lantmäteriets kompetensförsörjning ska bli mer hållbar, hur delar av verksamheten kan digitaliseras och hur utbildade lantmätare ska kunna avlastas av enklare tjänster i myndigheten. Den lokala närvaron måste också stärkas. En lösning för att effektivisera Lantmäteriet är att öppna upp delar av verksamheten för privata aktörer som kan utföra vissa delar av handläggningen. Privata aktörer kan då utföra arbetet och sedan meddela myndigheten. vill därför verka för att öppna delar av Lantmäteriets verksamhet för privata aktörer i syfte att bland annat förkorta handläggningstider och rationalisera myndigheten. För handlar regional utveckling delvis om närhet till beslut och att kunna påverka sin vardag. Men det handlar också om arbetstillfällen och möjligheten att arbeta och bo runt om i landet. Ett arbete är grunden för självbestämmande, trygghet och välfärd – för att finansiera skola, vård och omsorg. Därför behövs ständigt nya, målmedvetna insatser för fler jobb i hela landet. Fler företag och jobb i hela landet Svensk ekonomi står inför stora förändringar. Vi påverkas allt mer av fyra starka och omvälvande krafter: automatisering, digitalisering, globalisering och urbanisering. Människor, företag och kulturer har genom digitalisering och globalisering knutits närmare varandra. Det är en fantastisk utveckling som bidragit till ökad ekonomisk tillväxt. Teknisk utveckling och automatisering har historiskt lett till stora och produktiva strukturomvandlingar på arbetsmarknaden. kan ett litet företag på den svenska landsbygden handla med marknader i och utan att fysiskt behöva flytta sina verksamheter. Utvecklingen har lagt grunden för den ekonomiska tillväxt som varit en förutsättning för vårt ökade välstånd. I takt med globaliseringen och digitaliseringens frammarsch har också infrastrukturens roll blivit allt viktigare eftersom företag måste kunna frakta gods och varor från olika delar av landet. Det behövs därför fungerande posttjänster runt om i landet om företag ska kunna växa runt om i landet. En väl fungerande infrastruktur i hela landet är en förutsättning för jobbskapande, för att kunna bosätta sig i hela landet, och enkelt kunna resa mellan bostad och arbete, för näringslivets godstransporter och för att ta del av kultur och sociala sammanhang. måste bygga fler starka arbetsmarknadsregioner där städer, samhällen och byar knyts samman genom ökad rörlighet. It och bredband möjliggör vid sidan av traditionell transportinfrastruktur möten och utbyten som leder till samhällsutveckling. Därför vill skapa bättre uppkopplingsförutsättningar för att telefoni och bredband ska kunna användas i hela landet. Små- och mikroföretag runt om i landet får lägga mycket arbete på administrativa uppgifter som är kopplade till krångliga byråkratiska regler. För en småföretagare som oftast inte har någon anställd innebär det att mycket tid försvinner från den ordinarie verksamheten. vill därför se en kraftigt minskad regelbörda för små- och mikroföretag så att de kan fokusera på sin kärnverksamhet. Tillgång till kommersiell och offentlig service i hela landet Tillgång till kommersiell service är en nödvändig förutsättning för livskraftiga samhällen. Det handlar om att ge den lokala lanthandlaren eller bensinmacken i byn förutsättningar att kunna finnas kvar och ge bra service. Just den lokala servicen är ofta en förutsättning för att en mindre ort på landsbygden ska kunna fungera. Avstånden till kontantuttag, betalningsförmedling och dagskassehantering är i många delar av långa och innebär i praktiken en klyvning av landet. Företagaren med verksamhet i glesare delar av landet eller i delar med bristfällig internetuppkoppling har helt andra utmaningar än företagaren som är verksam nära större orter. Det får konsekvenser på såväl entreprenörskap som jobbskapande. Ett tydligare ansvar för kontanthanteringen och en påskyndad utbyggnad av bredband skulle avsevärt förbättra möjligheterna till olika betalningsmetoder i alla delar av . Ansvaret ligger på regeringen och på banker att kontanthanteringen fungerar. Därför var med och drev igenom att den pågående penningpolitiska utredningen även ska utreda ansvar för kontanthanteringen, kontantförsörjningen och betalningssystemet. Lanthandlare och andra näringsidkare på landsbygden har en viktig roll att fylla. Ofta är de navet kring vilket jobb skapas och socialt umgänge kretsar. är därför stolt över att i regeringsställning ha sett till att förbättra förutsättningarna för kommersiell service. Men mer behöver göras. Därför vill se över hur stöden till service kan effektiviseras. Vi vill också att det tillsätts en utredning om hur lanthandlare lättare ska kunna bli ombud för statliga bolag såsom Postnord, Systembolaget och . Det är dock viktigt att lokala förutsättningar beaktas i en sådan utredning. Det är viktigt att kommuner och regioner har möjlighet att skapa attraktivitet utifrån sina specifika förutsättningar och att lagstiftning och byråkrati inte sätter hinder för detta. Många kommuner vittnar om att möjligheterna begränsas på grund av ett stelbent strandskydd. Att värna viktiga strandmiljöer, allemansrätten och människors tillgång till naturen är för oss i en självklarhet, men det måste också finnas en avvägning mellan bevarande och utveckling. Därför vill se ett decentraliserat och närodlat strandskydd som ger kommunen större inflytande och flexibilitet att bestämma över vilka strandområden som ska bevaras och vilka som kan bebyggas. Bland annat bör perspektivet i strandskyddslagstiftningen ändras i syfte att öka det kommunala inflytandet. En del i regional utveckling handlar om behovet av bostäder. På platser med brist på bostäder eller fastigheter där verksamheter kan utvecklas begränsas tillväxten. Strandskyddet är ett hinder som begränsar bostadsbyggandet i regioner och begränsar dem från att växa och bli attraktiva. För att öka bostadsbyggandet behövs regelförenklingar som snabbar på byggprocessen och minskar kostnaderna. vill att det ska bli lättare att bygga utanför ett detaljplanelagt område och att handläggningen för bygglov ska bli effektivare. Det ska vara möjligt att bygga och bedriva verksamhet även strandnära och att peka ut fler geografiska områden som så kallade LIS-områden, landsbygdsutveckling i strandnära lägen. Därför vill vi att jobb och verksamheter ska få en större roll i bedömningar av begränsningar i strandskyddet. vill också ta bort överprövningsmöjlighet vad gäller kommunala bygglov inom redan fastställda LIS-områden. Det är viktigt att strandskyddet och tillämpningen av riksintressen förändras så att kommuner och regioner kan utvecklas och stärka sin attraktivitet. Lokala servicekontor i kommuner eller i storstädernas stadsdelar skulle kunna utgöra en plattform för medborgarna att få hjälp med både kommunala ärenden och enklare ärenden hos exempelvis Arbetsförmedlingen, och polisen. De lokala servicekontoren ska även utgöra en plats dit människor kan vända sig för att få hjälp med andra nödvändiga myndighetskontakter; till exempel kan digitala möten med tjänstemän på andra orter bokas in. Kontor för lokal offentlig service kan fungera som en okomplicerad väg in till det offentliga och som en kontaktyta med föreningsliv och arbetsmarknad. Lokala servicekontor kan bidra till att minska utanförskap i samhället. Dessa servicekontor har också ett ansvar att samverka med den kommersiella servicen på de platser där marknaden har svårt att vara bärkraftig. Då kan både kommersiell och offentlig service tryggas i hela landet. En utredning kring hur lokal statlig service kan samordnas tillsattes , utgångspunkten är att Statens servicecenter ska ansvara för en lokal statlig service från . kommer tio nya servicekontor att tillsättas i socialt utsatta regioner och landsbygdsregioner. menar att det är viktigt att detta arbete utvärderas och implementeras på ett effektivt sätt i nära samarbete med regionerna. På så sätt tas de lokala och regionala förutsättningarna i beaktande. Ambitionsnivån för är att det ska finnas lokala servicekontor i alla kommuner runt om i landet. På så sätt blir offentlig service mer lättillgänglig oavsett var i landet man bor. Olika föreningar såsom gör ett viktigt jobb på landsbygden och fyller en viktig funktion när kyrkan och lanthandeln är de naturliga mötesplatserna. Idrottsföreningar är aktörer som bygger broar mellan stad och land, löser integration, skapar en bättre folkhälsa och framförallt en rolig fritidssysselsättning där alla kan vara med. Men tyvärr har den rödgröna regeringen förvärrat situationen för föreningarna genom att sänka ersättningen till föreningslivet och krånglat till regelverket. vill se generella förenklingar i administrationen av stöd till föreningslivet som arbetar med insatser som leder till integration och gemenskap. Det är viktigt att ansökningsprocessen sker på ett effektivt och smidigt sätt, men också att föreningslivets ideella engagemang och funktion i samhället värdesätts. Landsbygderna är rika på naturresurser och på kunniga och företagsamma människor. Goda boendemiljöer och natur- och kulturvärden uppskattas både av svenskar och av besökare från andra länder. Genom att det engagemang och den utvecklingskraft som finns på landsbygderna tillvaratas skapas förutsättningar för tillväxt i hela . Svensk turism har haft en positiv utveckling ; allt fler utländska turister upptäcker som turistland. Besöksnäringen är en internationellt växande sektor. För att ska fortsätta utvecklas som turistland behövs en kvalitativ utveckling av nya och befintliga destinationer liksom en förstärkning av marknadsföringsinsatserna. Besöksnäringen är en sysselsättningsmotor och skapar jobb över hela landet. Näringen kan bland annat sysselsätta nya svenskar, ungdomar och personer som saknar högre utbildning. Därför är det viktigt att identifiera och presentera incitament så att företag kan växa och anställa fler. Eftersom många av besöksnäringens företag är små eller medelstora är det viktigt att ge dem rätt förutsättningar att anställa. har redan föreslagit satsningen ingångsavdrag. Satsningen innebär att arbetsgivaravgiften slopas under de två första årens arbete. På så sätt kan fler komma in på arbetsmarknaden och få ett jobb – framförallt unga och de många nyanlända flyktingar som är arbetslösa. Att anställa en person är kostsamt för ett litet företag och ofta ett hinder för att anställa. satsning på ingångsavdrag innebär att små och medelstora företag lättare kan anställa fler personer som fler jobb skapas, utanförskap minskar och integrationen ökar. Men mer kan göras och därför vill vi se en utredning som identifierar och presenterar incitament som förenklar för företag att växa och anställa inom turist- och besöksnäringen. Besöksnäringens utveckling är beroende av att besökare kan ta sig till och från platser på ett effektivt sätt. Därför måste det finnas en god infrastruktur som skapar tillgång till transporter, transportförsörjning och fungerande transportmedel som flyg, tåg, buss och båt. För att tillgodose en god infrastruktur vill att får i uppdrag att i samarbete med besöksnäringen undersöka förslag till relevanta infrastruktur- och transportsatsningar som matchar besöksnäringens behov. En utveckling mot regioner med ett bredare ansvarsområde ger ett tydligare demokratiskt ansvar och större möjligheter att bedriva en kraftfull politik för regional utveckling. har utvecklats mot en alltmer komplicerad stat. Lokalt och regionalt finns en brokig samling av stora och små kommuner, kommunalförbund, regionförbund, landsting och ett fåtal nyetablerade regioner. Det gör det svårt för invånarna att utkräva demokratiskt ansvar. Därför behöver vi folkvalda regioner i hela landet som ger människor bättre överblick över det demokratiska beslutsfattandet, mer inflytande och större påverkan. arbete har handlat om regioners samt statliga myndigheters geografi. Det som främst krävs för regional utveckling är att uppgifter flyttas från statlig till regional nivå. Det behövs en regionaliseringsprocess där fler ansvarsområden decentraliseras från staten till regionerna. Regionerna måste ha tillräcklig kapacitet för att tillhandhålla specialiserad vård, kraft att driva frågor nationellt och internationellt samt ekonomiska resurser för strategiska investeringar. Regionerna ska därför vara funktionella regioner som innebär bättre möjligheter till utveckling och jobb i hela landet. En riktig decentralisering och regionalisering bygger på att både funktion, ansvar och finansiering flyttas från central nivå till regioner med valda församlingar. En överföring av ansvar till regionerna ska dock inte leda till ett samlat högre skattetryck. Stora delar av arbetsmarknads- och integrationsfrågor, en större del av infrastrukturfrågor, regionala planerings- och tillväxtfrågor samt delar av det som handlägger, till exempel jordbruks- och landsbygdsprogram, bör kunna decentraliseras. På så sätt kan statens stuprörstänkade överbryggas och små kommuner göras mindre sårbara. För väl fungerande regioner behöver frågan om hur nya regioner ska se ut ske på initiativ av de direkt berörda i de områden där de nya regionerna ska komma till stånd. De nya regionernas gränser ska inte ritas från statligt håll utan underifrån. Livsmedelsproduktion – Matlandet 2.0 Den nationella livsmedelsstrategin klubbades för sedan i . Men återstår ett viktigt arbete med att uppfylla de övergripande målen. Regeringens strategi är tunn när det gäller konkreta steg och åtgärder för att nå de livsmedelspolitiska målen och stärka som matnation. Därför har presenterat över 90 egna förslag för att stärka livsmedelskedjan. För att ta till vara fulla potential som ett matland måste fokus vara på att skapa en innovativ, hållbar och lönsam livsmedelskedja. Alla företag i livsmedelskedjan, från lantbruk till besöksnäring, måste ha konkurrenskraftiga villkor. Utan starka och livskraftiga livsmedelsföretag kan visionen om en ökad livsmedelsproduktion aldrig nås. möjlighet att profilera sig som ett matland och skapa ökade intäkter i livsmedelskedjan ligger också i att hitta och kommersialisera de affärsmöjligheter som finns, både i och i världen när det gäller hållbar och innovativ mat. Livsmedelsbranschen (, Livsmedelsföretagen och Svensk dagligvaruhandel) har tillsammans presenterat ett åtgärdsförslag som ska syfta till att målen i livsmedelsstrategin ska kunna uppnås. Från ser vi positivt på att regeringen tillsammans med livsmedelsbranschen och regionala aktörer arbetar för att stärka livsmedelskedjan. har regioner runt om i landet arbetat med att ta fram regionala livsmedelsstrategier för att lyfta livsmedelsbranschen utifrån lokala förutsättningar. Flera län har i nära samarbete med branschen och offentliga verksamheter tagit fram tydliga handlingsplaner för att stärka den regionala livsmedelskedjan. behöver regionerna rätt förutsättningar för att genomföra sina handlingsplaner, bland annat behövs en tydligare ansvarsfördelning, samordning och inledande finansiering. Ett steg i att förenkla företagandet inom livsmedelsbranschen är att se över reglerna för små och nystartade företag. Byråkrati och långa handläggningstider hämmar utvecklingskraften inom livsmedelskedjan. Många företagare upplever att det är krångligt att expandera sin verksamhet. Det beror bland annat på att det tar över att få ett ärende prövat. Handläggningen bör därför effektiviseras så att ett ärende understiger . Små livsmedelsföretag behöver också stöttning i form av rådgivning för att komma runt byråkratiska hinder kring att starta och utveckla sin verksamhet. Om konkurrenskraften och tillväxten ska öka i hela livsmedelskedjan behöver relevanta myndigheter arbeta för att den övergripande målsättningen med livsmedelsstrategin uppfylls. Därför är det viktigt att livsmedelsstrategins målsättningar finns med i regleringsbreven till centrala myndigheter. De myndigheter som åsyftas är bland annat , , , , , Havs- och vattenmyndigheten, och länsstyrelserna. Många som verkar inom de gröna näringarna är småföretagare med små marginaler och pressad likviditet. Det är därför avgörande att myndigheters agerande, exempelvis när det gäller stödutbetalningar, är förutsägbart. Mot bakgrund av detta ser allvarligt på att misslyckats med att betala ut de ersättningar som bönderna har rätt till. En stor del av ansvaret faller på regeringen, som inte gett förutsättningar för ansvarig myndighet att sköta sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. föreslår därför en kriskommission som ska syfta till att säkerställa att stöden betalas ut och att tidigare förseningar inte återupprepas. Att utveckla sitt företagande så att man står på fler ben kan för en del företag vara ett bra sätt att stärka sin lönsamhet. Det kan handla om allt från att utveckla och diversifiera sitt jordbruk till att också satsa på turism och upplevelseaktiviteter. Politiken måste underlätta för de människor som vill utveckla sitt företagande och de hinder som finns måste minimeras. Bland annat bör strandskyddet ändras, tillståndskraven vid byggnationer ses över och förprövningen vid ny-, om- eller tillbyggnad av djurstallar och inredning av dessa borde tas bort. Kravet på bygglov för ombyggnation av byggnader på lantbruksfastigheter och strandskyddet hindrar företagare att bredda sina verksamheter. De föreslagna åtgärderna skulle bland annat kunna underlätta företagsutveckling som gårdsbutik, bed and breakfast och hästturism. ser med oro på de signaler som regeringen skickar när det gäller nya skattepålagor på lantbruket. lyckades regeringens planerade handelsgödselskatt stoppas tack vare en centerpartistisk motion, men trots detta har regeringen återigen flaggat för återinförd handelsgödselskatt men även ökad bekämpningsskatt och skatt på avstånd såsom kilometerskatt. Om regeringen menar allvar med att vilja stärka konkurrenskraften för svenskt lantbruk borde regeringen därför utlova ett stopp för ytterligare punktskatter på svenskt lantbruk under den första strategiperioden till . Livsmedelsbranschen är i hög grad säsongsbetonad. Skörd sker under korta men intensiva perioder, turisterna kommer och förädlingsindustrierna går på högtryck när råvarorna är i säsong. Många livsmedelsrelaterade företag är därför beroende av tillfälligt anställd personal. Att slå vakt om flexibla arbetsformer som möjligheten att visstidsanställa och säsongsanställda är därför viktigt för att säkerställa att företag kan anställa i den mån som behövs. Förutsättningarna för odling av specialgrödor har försämrats i samband med minskad tillgång på växtskyddsmedel för att skydda grödor mot angrepp och konkurrerande ogräs. Ojämlika spelregler som dessa hämmar konkurrenskraften bland svenska livsmedelsproducenter, vilket gör att vill att Kemikalieinspektionen använder sig av ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel som huvudprincip. Skydd för miljö och hälsa ska vara grunden men hänsyn bör tas till behov samt hur andra EU-medlemsstater förhåller sig till växtskyddsmedel för att skapa konkurrensneutrala förutsättningar inom det svenska jordbruket. I samband med ägarskiftesproblematiken lyfts ibland jordförvärvslagen upp som ett hinder då det hindrar juridiska personer från att köpa mark från enskilda markägare. känner dock en mycket stor oro över att en ändring i jordförvärvslagen skulle leda till svårigheter för exempelvis unga att hävda sig gentemot bolag vid köp av fastigheter. Vi ser därför inte ett behov av ändringar i jordförvärvslagen i de delar som skulle göra det möjligt för juridiska personer såsom större bolag att köpa mark. Förutom regelförenklingar krävs även att politiken väljer vilken väg man vill gå när det gäller lagstiftning och regelverk för svenska lantbrukare. ser ett behov av att berörda myndigheter ska arbeta för både miljömål och generationsmål så att kan behålla ett hållbart lantbruk utan att vår miljöpåverkan exporteras till andra länder. räknas lantbruket som en miljöfarlig verksamhet och en mjölkbonde har samma krav som en miljöfarlig industri. Detta reglerar och hämmar till viss del utveckling av matproduktionen i , bland annat på grund av de långa tillståndsprocesser som lantbrukaren ska genomgå. Därför vill ändra utformningen av så att jordbruk inte ses som miljöfarlig verksamhet men också att tillståndsprocesser ska påskyndas. Det är viktigt att EU verkar för att jordbruket är så hållbart som möjligt och bidrar till att uppnå de 17 globala hållbarhetsmålen. Detta görs bäst via miljöersättningar och djurvälfärdsersättningar där lantbruksföretagaren kan välja åtgärder som passar på den egna gården. Oavsett produktionsform har alla gårdar sina hållbarhetsutmaningar att arbeta med. Att i högre grad låta varje gård välja sina åtgärder snarare än att ge generella miljöstöd riktade till vissa produktionsformer tror skulle ge högre utväxling när det gäller faktisk miljönytta. Kan åtgärderna även i högre grad kopplas till faktiskt miljöresultat skulle miljöersättningarna ge ännu högre utväxling än . Det skulle göra att ekosystemtjänster och miljöåtgärder skulle kunna bli en affärsmöjlighet för lantbruksföretagare i särskilt känsliga områden. tillhör en liten skara länder i världen som har högst djurskydd. Vi ligger långt över hur det ser ut i övriga länder i EU. Vi ställer höga krav på våra lantbrukare vilket också ger resultat. Vi har också friskaste djur och använder i särklass minst antibiotika till djur i EU. Våra kor får gå ute och beta och grisar får röra sig fritt. Det goda djurskyddet lönar sig. Men när lagstiftare ställer krav på producenterna att hålla en hög nivå sett till kvalitet, djurvälfärd och dylikt måste även det avspeglas i upphandlingsledet. För att ytterligare stärka de svenska producenternas möjligheter att leverera mat till det offentliga vill vi att kraven vid offentlig upphandling ska främja miljöhänsyn och djurskyddsregler motsvarande svensk nivå. Detta är inte enbart en fråga om att värna det svenska lantbruket utan att se till mervärdena bakom: arbetstillfällen som skapas, spårbarhet i livsmedelskedjan samt vetskap om låg risk för utveckling av antibiotikaresistens eller fynd av andra ämnen. Det är inte bara en fråga om djurskydd utan även en fråga om folkhälsa och möjligheten att fortfarande bota sjukdomar med antibiotika . Vid offentlig upphandling bör varor från lokala leverantörer och producenter i högre utsträckning främjas.