ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H502264 · 2017-09-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en översyn av lagstiftningen om trafikskadat vilt och tillkännager detta för regeringen. Vi har tidigare påtalat behovet av en översyn kring eftersök av trafikskadat vilt. Detta har inte bifallits av . Numer finns en utbyggd eftersöksorganisation i landet som inte belastar polisen, varför det av bl a djurskyddsskäl finns anledning att uppmärksamma regeringen igen på problematiken. Skyldighet att anmäla trafikskadat vilt regleras av jaktlagen och jaktförordningen. Dessa lagar stipulerar bland annat vilka djur som vid trafikolycka ska anmälas och på vilket sätt detta ska ske. Av jaktförordningens paragraf 40 framgår att djur av arterna björn, järv, älg, hjort, rådjur, utter, vildsvin, mufflonfår eller örn som varit inblandade i en trafikolycka ska anmälas till polisen. Detta förfarande leder bland annat till att eftersök efter skadat vilt kan inledas. Lidandet för skadat vilt av andra arter är lika stort som för de ovan uppräknade. Det kan ifrågasättas varför inte också andra arter omfattas av bestämmelser som kan leda till att nödvändigt eftersök av skadat vilt genomförs. Vi hemställer därför om att regeringen låter utreda de nämnda bestämmelserna och gör en översyn av lagstiftningen i detta avseende.
mot · H502265 · 2017-09-26 00:00:00 — Krafttag mot de som bedrar välfärden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa kontrollen av bedrägerier som rör skattebetalarnas pengar och tillkännager detta för regeringen. är ett välfärdsland med utbyggda trygghetssystem som vi ska vara stolta över. För att värna dem är det viktigt att de inte missbrukas, och att detta säkerställs genom en god kontroll. är läget uppenbart otillfredsställande. Omfattande bedrägerier har t ex avslöjats inom assistansersättningen, som ska hjälpa personer med funktionsnedsättningar till att kunna leva ett så bra liv som möjligt. Vår sekretesslagstiftning är i grunden bra men om den försvårar för myndigheter att byta information för att t ex avslöja personer med falska eller flera identiteter, och som missbrukar våra trygghetssystem, så bör den ses över. bör ge regeringen tillkänna att det behövs krafttag mot de som bedrar välfärden.
mot · H502266 · 2017-09-26 00:00:00 — Likställande av mopedbilar med A- och epatraktorer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att likställa maxhastigheten för mopedbilar och A- och epatraktorer och tillkännager detta för regeringen. Vid tiden för fanns det i ca 5 000 epatraktorer, dvs ombyggda bilar med begränsningar vad gäller hastighet och utväxling, som fick framföras i max /timme. finns främst A-traktorer (vägtraktorer klass 1), ombyggda bilar som får köras max /timme med högt bränsleslukande motorvarv och låg växel. Det finns nu också mopedbilar som liksom EU-mopeder får framföras med en maxhastighet av /timme. Mina riksdagskollegor förde i en artikel i /GT fram viktiga fakta kring A-traktorer, som är ett frihetsinstrument för främst tusentals ungdomar på landsbygden. I samband med att säkerhetskraven ökar på A-traktorerna ska Transportstyrelsen nu göra en översyn. Den bör självfallet innehålla förändringar så att A-traktorerna inte behöver köras på höga bränsleslukande varvtal liksom att deras maxhastighet ska likställas med EU-mopeder och mopedbilar. Det är bra att rejäla bilar med god säkerhet kan användas av ungdomar på främst landsbygden till transporter till skola eller arbeten eller till kultur- och kontaktskapande aktiviteter. Det innebär en hushållning med resurser. bör därför ge regeringen tillkänna att A- och epatraktorer får framföras med samma hastighet som EU-mopeder och mopedbilar samt med låga bränslesparande varvtal.
mot · H502267 · 2017-09-26 00:00:00 — Minska kraftigt rovdjursdödandet av renar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda åtgärder för att mycket kraftigt minska rovdjurens dödande av renar, och detta tillkännager för regeringen. Det finns runt 250 000 renar i . föds många tiotusentals renkalvar. På grund av det stora rovdjurstrycket dödas runt 50 000 renar och renkalvar av rovdjuren. Den kompensation som renägarna erhåller från staten för detta uppgår till runt 60 miljoner, vilket inte alls motsvarar slaktvärdeförlusterna för renägarna. Jag menar att det inte är rimligt att många tiotusentals renar och renkalvar dödas av rovdjur. Så kan det inte fortgå. Det innebär ett djurlidande, och det innebär att rennäringens framtid hotas. Regeringen borde därför utreda hur rovdjurens dödande av renar och renkalvar kan minska mycket kraftigt, för att trygga rennäringens framtid. Kan rovdjurens antal begränsas i hela det nuvarande renskötselområdet eller kan möjligen detta t ex behöva begränsas för att rovdjurstrycket ska kunna hanteras eller finns det andra lösningar som kan trygga rennäringens framtid? När behandlade min motion besvarades den med att arbete redan pågår i den riktning jag föreslog. Jovisst, det arbetet har pågått utan att rendödandet minskar. Jag vill att regeringen ska utreda en mycket kraftig minskning av rovdjurens dödande av renar och renkalvar eftersom nuvarande verklighet inte är acceptabel. Jag motionerar därför igen.
mot · H502268 · 2017-09-26 00:00:00 — Mindre fosforläckage genom reduktionsfiske ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda en ökad satsning på reduktionsfiske av vitfisk i svenska insjöar och och tillkännager detta för regeringen. Jag skriver denna motion efter egna erfarenheter i min barndoms näringsrika badsjö, , i Bankekind utanför . Sjön har grumligt vatten och har haft algblomningar . Försök har gjorts för att minska dessa genom att t ex tillföra mycket halm, men utan resultat. har flera tiotals ton med vitfisk, mört och mm, tagits upp med goda resultat, siktdjupet har kraftigt förbättrats och blomningarna har avtagit. Den förbättrade vattenkvaliteten genom detta reduktionsfiske i övergödda vatten beror på en bättre biologisk balans efter att vitfisken kraftigt reducerats. När stora mängder vitfisk tas bort tar man bort en del fosfor som lagrats i fiskarna, men framförallt tar man bort planktonätarna. De övergödda sjöarna har ett överskott på växtplankton, eftersom mört och ätit upp de zooplankton som annars äter växtplankton, däribland blågröna alger. Större mörtfiskar lever delvis av bottendjur, som normalt syresätter bottensedimentet. Överstora populationer av vitfisk leder till en decimering av bottenfaunan, som mörtfiskarnas bökande i sedimentet på nytt kan sätta näringsämnen i omlopp och öka övergödningen. En kraftig reducering av vitfisken leder också till ökat livsrum för ekonomiskt värdefulla rovfiskar som gädda, gös och abborre. har satsat en hel del på att stödja reduktionsfiske, där ersättning har betalats till yrkesfiskare som tar upp vitfisk. Förhoppningen är att den vägen kunna bidra till att minska fosforbelastningen i . Tar man bort vitfisk så tar man bort ca fosfor. Vitfisken används som energi, till foder och till matframställning. råd Eviem har i en rapport konstaterat att reduktionsfiskemetoden fungerar i mindre sjöar. I en rad svenska sjöar har reduktionsfiske givit goda resultat, med ökat siktdjup och mindre fosforhalter. Jag föreslår att myndigheter och regering bör utreda en ökad satsning på bättre vattenkvalitet och mindre fosforbelastning i svenska sjöar och i genom en ökad användning av reduktionsfiske.
mot · H502269 · 2017-09-26 00:00:00 — Förhindrande av falska konkursansökningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förhindra falska konkursansökningar genom att kräva legitimation och tillkännager detta för regeringen. Den som vill försätta sig själv eller sitt företag i konkurs gör en ansökan om det till tingsrätten. Personbevis ska skickas in men om det inte görs kan domstolen själv ta fram den handlingen. Därför händer det ibland att någon annan falskeligen begär en person eller ett företag i konkurs, vilket tingsrätten okritiskt beviljar. Detta skadar personen eller företaget rejält och är naturligtvis helt orimligt. Därför måste regeringen se till att regelverket ändras så att tingsrätten måste säkerställa genom säker identifikation (t ex mobilt bank-ID eller legitimation) att den som ansöker om konkurs är den som har rätt att göra det, och ingen annan.
mot · H50227 · 2017-09-14 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av körkortslagen och tillkännager detta för regeringen. För att få lov att ta och behålla körkort i måste den enskilde uppfylla krav om medicinsk lämplighet. Kraven syftar till att bidra till en god trafiksäkerhet och handlar bland annat om syn, hörsel och andra hälsoaspekter som är viktiga i trafiken. ökar antalet återkallelser av körkort på medicinska grunder vilket ansvarig myndighet, Transportstyrelsen, ser som positivt. Detta då myndigheten bedömer att det finns betydligt fler som på grund av medicinska orsaker inte klarar trafikens krav än de som får sina körkort återkallade. Personer som får körkortet indraget på grund av synfältsbortfall kan ansöka om att testa sin syn och får därefter i många fall tillbaka körkortet. Att få tillbaka körkortet är dock såväl en långdragen som kostsam process för den enskilde med en synskada. I många andra EU-länder är ordningen en annan. Där ges den enskilde möjligheten att få sin körförmåga prövad innan körkortet dras in. I ett inslag i () ställer sig trasportstyrelsens chefsläkare, , positiv till ett motsvarande system i för personer som inte har allvarligare synavvikelser än vad som är möjliga att få dispens för. För att ändra på dagens system krävs dock en ändring i körkortslagen. Regeringen bör därför se över gällande lagstiftning och återkomma med förslag till om en förändrad lagstiftning som ger möjlighet för personer med mindre allvarliga synnedsättningar att få sin lämplighet prövad, genom exempelvis ett körprov, innan körkortet eventuellt dras in.
mot · H502270 · 2017-09-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jordförvärvslagen bör efterlevas och att tillämpningen bör göras mer transparent och tillkännager detta för regeringen. åker- och skogsmark ägs av staten, kyrkan, storbolag och privatpersoner. Jordförvärvslagen finns kvar men är tandlös jämfört med tidigare och med hur privat markägande skyddas i en del andra länder. Dock ska förvärven från juridiska personer prövas när de vill köpa mark från fysiska personer, så att inte de juridiska personernas ägande ökar. För förvärvstillstånd ställs krav på att de också säljer av mark. Men jordförvärvslagens muskler är slappa. Om en juridisk person ges förvärvstillstånd åläggs den normalt att sälja av en motsvarande areal till en fysisk person. Uppfylls inte detta händer inget annat än att förvärvstillstånd ska nekas vid nästa eventuella köp. Detta torde ofta inte följas, det är också mycket svårt för andra än möjligen tillståndsmyndigheterna att kontrollera att lagen följs. Det finns nu krafter som vill ”förenkla” juridiska personers möjlighet att förvärva jord och skog. Starka kapitalintressen skulle gärna se detta. En utveckling mot att åkrar och skogar alltmer skulle ägas av juridiska personer, och allt mindre av lantbrukare och privata skogsägare, är dock mycket tvivelaktig. Det har ett stort värde att dagens enskilda ägande av åker- och skogsmark över hela landet inte minskar utan hellre ökar. Detta bör ges regeringen tillkänna. Likaså bör regeringen se till att dagens jordförvärvsregler verkligen efterlevs, och att deras tillämpning görs mer transparent så att detta kan kontrolleras.
mot · H502271 · 2017-09-26 00:00:00 — Stiftelsers fördelar vid konkurrens om skogs- och jordbruksmark ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska utreda om stiftelsers skattefrihet ger dem en särställning vid köp av skogs- och jordbruksmark som bör upphöra, och detta tillkännager för regeringen. äger och förvaltar mycket stora åker- och skogsarealer. Detta gör även många stiftelser, t ex med koppling till och med rötter . Kyrkan konkurrerar ofta med privatpersoner om att köpa gårdar, och betalar då ofta mest. Så gör även t ex , som har en strategi att koncentrera sitt ägande till . När gårdar där blir till salu betalar man ofta mest. De lantbrukare som kommer till korta i konkurrensen känner ofta en uppgivenhet, eftersom de inte omfattas av de mer generösa regler i skattehänseende som både kyrkan och stiftelser ofta omfattas av, och som möjliggör för dem att betala mer för gårdarna. Det är mycket tvivelaktigt när juridiska personer utnyttjar sin mer förmånliga skattesits till att konkurrera ut fysiska personer. Särskilt stötande kan det vara när man tillskansar sig en hög andel av de gårdar som säljs i ett begränsat område, vilket starkt hämmar möjligheterna för bygdens lantbrukare att rationalisera. bör ge regeringen tillkänna att den ska utreda dessa frågor och återkomma med förslag till hur juridiska personers skattefördelar inte ska användas till att konkurrera ut fysiska personer vid köp av åker- och skogsmark.
mot · H502272 · 2017-09-26 00:00:00 — Förenkling av licenshantering vid vapenbyte ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheten att införa ägarbyte när det gäller vapen där vapenlicensen förs över från det gamla till det nya vapnet vid vapenaffär förutsatt att man vid inbytet byter in ett vapen av samma klass som man själv äger och redan har licens för, och detta tillkännager för regeringen. I stora delar av är kön för erhållande av vapenlicenser fortfarande lång. För många skyttar och jägare resulterar detta i att man behåller sitt gamla vapen i väntan på sitt nya för att inte riskera att stå utan vapen mitt i en säsong. För vapenbutiker som säljer vapen kan detta betyda att man behöver ligga ute med mycket pengar tills licensansökan blivit behandlad och vapnet utlämnat samt betalt av köparen. Stora lager i handelsledet kan även innebära större risker för vapenstölder och likviditetsproblem för företagen. En möjlig lösning för att i någon mån komma till rätta med köproblemen för såväl handeln som enskilda vapeninnehavare är att införa ägarbyte som vid en bilaffär. Det vill säga: under förutsättning att inbytet sker med ett vapen av samma klass, görs endast en vapennummer- och beteckningsförändring i licensen. Ägarbytet är klart och hanteringstiden minimal, och därmed är också många problem ur världen. Detta skulle dessutom leda till kortare köer och förhoppningsvis mindre arbete för polisen. Köparen av ett vapen kanske också motiveras att byta in sitt gamla vapen, med moroten att få hem sitt nya vapen fortare. Detta kan i sin tur leda till att det finns färre vapen ute i vapenskåpen, då man antagligen inte har lika lätt för att samla på sig vapen.
mot · H502273 · 2017-09-26 00:00:00 — Avskaffande av radio- och tv-avgiften ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett avskaffande av radio- och tv-avgiften och hur denna kan ersättas med en public service-avgift på skattsedeln och tillkännager detta för regeringen. Det gällande systemet med radio- och tv-avgift får berättigad kritik. Radiotjänst har slutat att påföra avgiften för dem, som har tillgång till tv-sändningar på internet genom dator eller på annat sätt. Andra som har tv-apparat och skulle betala avgift underlåter att anmäla sig och påförs inga avgifter. Det är på detta sätt många som inte betalar någon radio- och tv-avgift. Det nuvarande systemet med radio- och tv-avgift kräver ett omfattande kontrollsystem och administration av fakturering och betalningar. och erbjuder alla invånare i landet möjlighet att genom deras sändningar utnyttja ett omfattande utbud av medietjänster. För en välfungerande demokrati och ett bra samhälle är det viktigt att landets invånare får allsidig information om aktuella samhällsfrågor. Den public service och det tv- och radioutbud i övrigt som SVT och SR erbjuder är att betrakta som en mycket viktig samhällsfunktion. För att ge SVT och SR ett politiskt och ekonomiskt oberoende mot statsmakten finansieras inte SVT och SR över statsbudgeten. Så bör det vara även i fortsättningen. Det är, som jag ser det, rimligt att alla som har tillgång till SVT:s och SR:s utbud av medietjänster betalar för dessa. Alltså på samma sätt som att invånare betalar över skattsedeln även för samhällstjänster som inte alla utnyttjar eller många endast utnyttjar i obetydlig omfattning. Jag anser, av de skäl som framförts ovan, att den nuvarande radio- och tv-avgiften ska avskaffas och ersättas med en public service-avgift på skattsedeln. Det skulle kunna ske på motsvarande sätt som begravningsavgiften nu påförs i slutskattsedeln. Medlen kan då gå till medietjänsterna utan att gå genom statens budget.
mot · H502274 · 2017-09-26 00:00:00 — Krav på skriftliga avtal vid telefonförsäljning ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på skriftliga avtal vid telefonförsäljning både till konsumenter och till enskilda näringsidkare, och detta tillkännager för regeringen. Oseriös telefonförsäljning är ett stort problem för konsumenter, småföretagare och delägare i lantbruks- och skogsfastigheter. För att komma åt oseriösa telefonförsäljare måste lagstiftningen skärpas. Krav på skriftligt godkännande av avtal vid telefonförsäljning bör införas och gälla både vid försäljning till konsumenter och till enskilda näringsidkare. Det svåra med muntliga avtal i samband med telefonförsäljning är att ”köparen” inte har något ”kvitto” på vad som avtalats. Det är i princip omöjligt att veta om konsumenten verkligen har fått höra om alla viktiga detaljer i avtalet. Det enda beviset som finns är ofta en ljudfil, där säljaren spelat in när konsumenten tackat ja. Men vad säljaren lovat vad avser pris och tjänstens innehåll saknas på ljudfilen. När det gäller försäljning av abonnemang för telefoni och internet är det störst problem för enmansföretagare och personer, som äger del i en skogsfastighet. Småföretagare och delägare i näringsfastigheter har en särskilt utsatt position, eftersom det inte finns någon möjlighet för dem att ansluta sig till Nix-Telefon. De omfattas heller inte av lagreglerna om ångerrätt. Krav på skriftliga avtal ger den stora fördelen att det inte längre kommer att råda några tveksamheter om ett avtal slutits och om innehållet i det. Dessutom skulle förtroendet för telefonförsäljningsbranschen öka när oseriösa företag i denna gallras bort. Frågan om krav på skriftliga avtal vid telefonförsäljning har utretts (SOU 2015:61), men har ännu inte lett till nödvändig lagstiftning.
mot · H502275 · 2017-09-26 00:00:00 — Vargstammens storlek och skyddsjakt på varg i fårskötselområden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska tillse att beslut om mål för vargstammens omfattning på 170–270 vargar ska tillämpas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den ska ta tillbaka uppdraget till länsstyrelserna att planera för en fast vargstam i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyddsjakt på varg i områden med fårskötsel ska få ske redan efter ett angrepp på får och tillkännager detta för regeringen. I rovdjurspropositionen, som antagit , uttalades att målsättningarna för rovdjursstammarna inte får innebära att tamdjurshållningen påtagligt försvåras och att socioekonomisk hänsyn ska tas. En mycket snabb ökning av antalet vargar i har skett från ca 80 vargar 2004 till ca 355 vargar –17. var vargstammen mellan 35 och 80 vargar. Det av regeringen föreslagna och av beslutade referensvärdet för varg i är 170–270 vargar. Den senaste inventeringen visade på att vargstammen uppgick till ca 355 vargar , alltså nästan 100 fler än det övre talet i riksdagsbeslutet. Mot bakgrund av beslut framstår det som anmärkningsvärt att beslutat att vi i ska ha minst 270 vargar och att länsstyrelserna i landet av verket fått i uppdrag att i sin planering utgå från denna målsättning. Länsstyrelserna i har, med målsättning om minst 270 vargar i , fått i uppdrag att planera för en fast vargstam i , något som inte funnits och som inte rimmar med beslut om en totalt något minskad vargstam i och som inte rimmar med beslut att tamdjurhållningen inte påtagligt ska försvåras. För att tamdjurhållningen inte ska försvåras i fårskötselsområden finns behov av att införa rätt till skyddsjakt på varg redan efter första tillfället då en varg rivit får.
mot · H502276 · 2017-09-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att med hänvisning till försiktighetsprincipen bör införa ett förbud mot gas- och oljeutvinning ur skiffer, och detta tillkännager för regeringen. Med ett hållbart och ickefossilt energisystem i sikte är en högst rimlig nationell vision att inom en generation ska vara ett samhälle som till förses med förnybar energi fritt från kärnkraft och uranbrytning. Genom alliansregeringens långsiktigt hållbara energiöverenskommelse har ett ökat ägaransvar för ägare av kärnkraftverk införts, och det utgår inte längre några subventioner till den svenska kärnkraften. Detta innebär att kärnkraft som inslag i den svenska energibalansen i långt högre utsträckning än tidigare står för sina kostnader. Tydliga stimulanser för att bygga ut mer förnybar energi och tydliga begränsningar för kärnkraften ger långsiktiga och förutsägbara spelregler för energimarknaden. Investeringsviljan och energiomställningen till ett hållbart vinner på tydliga och långsiktiga spelregler. Nya fossila bränsletillgångar som till exempel skiffergas som exploateras kraftigt runt om i världen riskerar däremot att försena omställningen till förnybar energi. Billig gas som ersätter kol i en del av världen kan lokalt bidra till minskade utsläpp, men i ett större globalt perspektiv bidrar detta till att kortsiktigt sett billig kol finner nya marknader och konkurrerar med andra, förnybara kraftslag. och vår omvärld riskerar därmed att bindas fast i en fossilberoende infrastruktur som fortsätter att ge klimatpåverkan framöver. Miljöpåverkan och metangasutsläpp vid gas- och oljeutvinning ur skiffer är en ytterligare osäkerhetsfaktor i den globala pågående energiomställningen. Det enda rimliga förhållningssättet är att all utvinning av fossil energi fullt ut står för sina fulla miljökostnader. Metoden att utvinna gas och olja ur skiffer, genom så kallad frackning, ger ovanstående negativa effekter i arbetet med att ställa om till ett fossiloberoende samhälle och är därutöver förenad med påtagliga och oöversiktliga miljörisker. Med hänvisning till försiktighetsprincipen bör därför införa ett totalt förbud mot gas- och oljeutvinning ur skiffer.