mot · H5023681 · 2017-10-05 00:00:00 — satsar 2018, 2019 och 2020 på en utbyggnad av antalet karriärtjänster. satsar 2018, 2019 och på en fördubbling av satsningen på karriärtjänster i utanförskapsområden. Stärk lärarutbildningen och utöka undervisningstiden En nyckel till att få fler skickliga lärare är att höja kvaliteten på lärarutbildningen. Vi vill modernisera lärarutbildningen för att öka lärarkompetensen ytterligare. Därför bör () få i uppdrag att utreda hur specialpedagogik och svenska som andraspråk kan ingå som obligatoriska delar av utbildningen. Kvaliteten på lärarutbildningen bör höjas genom att införa lämplighetstest eller antagningsprov. Över tid har den lärarledda undervisningstiden på lärarutbildningen minskat. hade lärarstudenterna i snitt lärarledd undervisningstid . är den genomsnittliga undervisningstiden . Det är inte tillräckligt. avser att utöka lärarstudenternas undervisningstid och därigenom höja utbildningens kvalitet. Inom ramen för satsning på kvalitet i högskolan på ska den lärarledda utbildningstiden på lärarutbildningen öka. Kunskapslyft i fler ämnen Matematiklyftet, en fortbildning i didaktik för lärare som undervisar i matematik, har utvärderats med goda resultat. Men liknande kunskapslyft behövs också inom andra områden. vill därför ge i uppdrag att utforma en plan för hur alla ämnen ska kunna utvecklas likt Matematiklyftet. bör också utreda och tydliggöra ansvarsfördelningen mellan stat och kommun. Kompetensutveckling för lärare och skolledare Att vara lärare kräver att man ständigt vidareutvecklar sin kompetens och fyller sin kunskapsbank. Kunskap är i många avseenden en färskvara, och det gäller inte minst kunskapen om att lära ut. Vi vill därför att får ett nytt uppdrag att se över hur alla skolhuvudmän kan åläggas krav på att ge alla lärare en individuell kompetensutvecklingsplan för att garantera regelbunden fortbildning. är det rimligt med ett krav på regelbunden fortbildning för bibehållen lärarlegitimation och att ett professionsutvecklingsprogram med nationella mål tas fram för att garantera alla lärares och skolledares fortbildning. Skärpta befogenheter i klassrummet Anmälningar om hot och våld mot lärare har ökat . I en undersökning från uppger en fjärdedel av lärarna att de utsatts för hot, våld, sexuella trakasserier eller kränkningar inom sin yrkesutövning. Nästan fyra av tio lärare har dessutom blivit hotade att bli anmälda av elever eller föräldrar. Det resulterar i att lärare drar sig för att tillrättavisa elever eller ingripa vid bråk av rädsla för att bli anmälda. Ett gemensamt vuxenansvar från både skola och föräldrar krävs för att få ordning på stökiga skolor och garantera en trygg arbetsplats för både lärare och elever. vill därför se över de bestämmelser i skollagen som rör trygghet och studiero i syfte att tydliggöra och stärka lärares rätt att ingripa vid en ordningssituation. En mer tillgänglig förskola Förskolan har stor betydelse för barns chanser att lyckas senare i livet, och en viktig utgångspunkt är därför att förskolan ska vara mer än bara barnomsorg. Dagens förskola bör ha höga ambitioner för att ge barnen pedagogisk utveckling och en bra kunskapsmässig grund att stå på inför skolstarten. Kvaliteten i den svenska förskolan är överlag god, men liksom i finns skillnader i likvärdighet också i förskolan. Skillnaderna märks i antalet behöriga förskollärare men också i hur huvudmännen väljer att fortbilda förskollärarna och vilka karriärmöjligheter som finns. För att stärka skolans kunskapsfokus vill införa en tioårig grundskola, där förskoleklassen blir den nya årskurs ett. Där ingår också fortbildning av befintliga förskollärare så att de ska bli behöriga att undervisa i den nya . har fattat beslut om att regeringen bör återkomma med ett sådant förslag. Kunskapsmål från dag ett Förskolans nya läroplan tog steg för att ge förskolan ett större fokus på lärande och ett minskat fokus på barnpassning. Forskningen visar exempelvis att barn som vistats på förskola har en bättre utveckling än barn som enbart får omsorg i hemmet. För att stärka förskolan ytterligare bör den omfattas av mätbara kunskapsmål. Fler karriärvägar för förskollärare och bättre skolledare bör se över möjligheterna att inrätta förstelärare i förskolan. Vi vill även att ges i uppdrag att titta på hur befattningsutbildningen ska kunna bli obligatorisk för skolledare i förskolan, precis som för skolledare i grund- och gymnasieskolan. har söktrycket till förskollärarutbildningen ökat. Alliansregeringen byggde ut utbildningsplatserna till förskollärarutbildningen. som vi fortsätter bygga ut förskollärarutbildningen bör vi säkerställa att utbyggnaden inte sker på bekostnad av utbildningens kvalitet. Även fortbildningen av befintliga förskollärare bör ses över. Vi vill också utreda hur vi kan förbättra implementeringen av förskolans läroplan för att stärka likvärdigheten i förskolan. Bättre övergång från förskola till förskoleklass En del i att förstärka den sammanhållna skolan är en mer likvärdig överlämning från förskola till förskoleklass. Det behöver ses över hur vi kan säkerställa att alla förskolor lämnar över kunskaper om barnens utveckling genom en kvalificerad överlämning mellan förskolan och förskoleklassen. f. En gymnasieskola för jobben och den högre utbildningen ska förbereda för gymnasiestudier. Den som inte har gymnasiebehörighet ska inte påbörja gymnasiet. Därför är det olyckligt att det snabbast växande programmet på gymnasiet är introduktionsprogrammet. Gymnasiet måste renodlas, kraven höjas och undervisningstiden öka. ska de som inte har behörighet för gymnasiet få en utbildning som leder till arbete. Det behövs fler studievägar som snabbare leder till arbete, både för nyanlända elever och elever som gått hela den svenska men inte når gymnasiebehörighet. Därför ska en ny yrkesskola inrättas. Yrkesskolan ska, beroende på elevens förkunskaper, omfatta ett, två eller . Utbildningen kan till exempel kombinera yrkesutbildning med språkstudier. Yrkesskolan ska utformas i nära samverkan med olika branscher och innehålla omfattande arbetsplatsförlagt lärande. Yrkesskolan ska verka som en snabb väg in på arbetsmarknaden men också ge möjligheter att läsa in den behörighet som krävs för gymnasiestudier. föreslår även att skolplikten i ska förlängas till för samtliga elever som inte uppnått gymnasiebehörighet. Dessutom ska kunskapskraven för att bli antagen till gymnasiet höjas. Samlat innebär detta att de som påbörjar gymnasiet har förutsättningar att avsluta det. De som hellre vill påbörja en utbildning på yrkesskolan ska ha möjlighet att göra det från och med att de har avslutat årkurs nio. På yrkesskolan finns möjlighet att läsa in gymnasiebehörighet. Detta innebär att gymnasiets introduktionsprogram successivt avskaffas. Yrkesskolan ska också vara ett alternativ för nyanlända unga vuxna som endast har förgymnasial utbildning. var drygt 30 000 ungdomar i åldern 20–inskrivna i Arbetsförmedlingens etableringsprogram. Av dessa har endast förgymnasial utbildning. beräknas antalet unga nyanlända med uppehållstillstånd i åldern 18–som bosätter sig i kommunerna att öka. Deras utbildningsbakgrund kommer sannolikt inte att skilja sig nämnvärt mot de som befinner sig i etableringen. satsar för utvecklandet av en ny yrkesskola för ungdomar och unga vuxna med förgymnasial utbildning. En trygg välfärd och bättre sammanhållning En trygg gemensam välfärd skapar vi genom att föra en konsekvent arbetslinje. Varje krona som används till bidrag istället för arbete är en krona som inte kan användas till välfärden. Fler i arbete skapar bäst förutsättningar för en trygg välfärd och bättre sammanhållning. De största utmaningarna inom hälso- och sjukvården handlar om snabbt växande vårdköer. står över 100 000 människor i i vårdköer. Det är oacceptabelt. För varje extra dag som en människa tvingas att vänta på sin operation i vårdkön förlängs tiden innan man är återställd och kan vara tillbaka i arbetslivet igen. Patienten och patientsäkerheten ska alltid sättas allra främst. En hälso- och sjukvård av hög kvalitet i rätt tid Svensk vård och omsorg uppvisar goda resultat. Den håller mycket hög medicinsk kvalitet betraktat ur ett internationellt perspektiv. finns fortfarande brister. Långa väntetider och otillräcklig tillgänglighet är ett växande problem i delar av vården. Fördelningen av resurser mellan dem som har större och dem som har mindre behov fungerar inte tillfredsställande. Brist på kompetens i vissa vårdyrken, till exempel sjuksköterskor, är vanligt i stora delar av landet. Vården är fortfarande inte jämlik. Det finns oacceptabla skillnader gällande såväl kvalitet och kontinuitet som väntetider. Trots att väntetiderna sjunkit betydligt i den svenska vården finns det fortfarande stora, och ibland livsavgörande, skillnader inom landet. Väntetiderna för lungcancer är ett exempel där stora variationer kan vara skillnad mellan liv och död. Byråkrati och administration, kommun- eller landstingsgränser ska inte få hindra den enskilde att få vård av hög kvalitet i rätt tid. När nuvarande regering övertog makten hade vårdköerna halverats. har vårdköerna fördubblats. Det är oroande att regeringen inte verkar ta dessa utmaningar om väntetider, tillgänglighet och kvalitet på tillräckligt stort allvar. Regeringen har tillsammans med avskaffat kömiljarden och omvandlat den till ett generellt statsstöd till landsting och regioner utan några krav på prestation eller minskning av väntetiderna. Det riskerar att leda till att landsting och regioner omprioriterar sina egna resurser och att stödet därmed har mycket små effekter på vårdens kvalitet och tillgänglighet. står för en annan politik. Vi sätter patienten och patientsäkerheten allra främst. Vår viktigaste prioritering är att skyndsamt halvera vårdköerna för att därefter minska ned dem till ett minimum. Kvalitet, tillgänglighet, valfrihet och trygghet i hälso- och sjukvården är ledorden för de förslag som presenteras i budgetmotionen. Korta patienternas väntetider – vårdgaranti med återinförd kömiljard Hälso- och sjukvården i ska ges till patienten i rätt tid, på rätt plats och hålla hög kvalitet. Vården ska vara likvärdig för alla patienter oavsett var i landet man bor. Patienten och patientsäkerheten ska sättas allra främst. Vården ska fungera och vårdköer ska i ett första steg halveras. Den samlade nära vården och primärvården ska stärkas för att kunna öka tillgängligheten och minska väntetiderna. Därför behövs en mer utvecklad kömiljard. Den ska vara mer heltäckande och samordnande. Det är centralt att möjliggöra sammanhållna vårdkedjor utifrån patientkvalitet, kontinuitet och resurseffektivitet. En prestationsbunden vårdgaranti vidareutvecklas med tydligt fokus på att korta vårdköer och öka samordning och tillgänglighet i hälso- och sjukvården. Därtill ska finansieringen av vårdgarantin i form av tillgänglighets- och samordningsmiljarder öka huvudmännens förutsättningar och drivkrafter att skapa mer sammanhållna vårdkedjor. Därmed ökar vårdgivarnas helhetsansvar för patienten i vården, vårdgarantin stärks och väntetiderna för barn och unga i psykiatrin kortas. Vårdgarantin ska vara bredare än tidigare och även innehålla exempelvis röntgen och laboratorietester. Den ska innehålla snävare och ambitiösare tidsgränser gällande vårdgarantin. Den ska vara professionsneutral och inriktas mot att alla patienter har rätt att få kontakt med primärvården och att en medicinsk bedömning genomförs i primärvården/den nära vården. Det ska fastställas en bortre tidsgräns, och utformningen av det prestationsbundna statsbidraget ska underlätta den uppföljning och analys som ska utföras. Uppdraget att följa upp, utvärdera, analysera, och redovisa efterlevnaden av vårdgarantin bör ges till en eller flera statliga myndigheter. satsar på mer utvecklad heltäckande prestationsbunden vårdgaranti i form av tillgänglighets- och samordningsmiljarder. Stärk patientsäkerheten – koncentrera högspecialiserad vård Patienten och patientsäkerhet ska alltid sättas allra främst. Kvaliteten i vården varierar beroende på vilken kompetens som kan erbjudas. Högspecialiserad vård är komplex och kräver viss volym och kompetens för att kvalitet, patientsäkerhet och kunskapsutveckling ska kunna upprätthållas. Utvärderingar visar på stora regionala skillnader inom cancervården. Genom ökade riktade resurser och genom att samla kompetens vill vi stärka kvalitet och jämlikhet i cancervården. Vi föreslår att mer avancerad högspecialiserad vård och cancervård koncentreras till färre utförare av vården i syfte att bidra till snabbare diagnoser, jämlikare vård och högre kvalitet för patienten. satsar på att stärka patienternas säkerhet genom förstärkt arbete med att koncentrera högspecialiserad vård. Utveckla den nära vården med patienten i centrum – primärvårdsreform En nationell primärvårdsreform behöver genomföras. Den nära vården med primärvården som bas ska byggas ut. Syftet med att stärka primärvården är att den samlade nära vården ska vara så bra och tillgänglig att den blir det naturliga förstahandsvalet för de allra flesta patienter. Det kommer därtill att kunna bidra till att lätta på det tryck som sjukhusens akutmottagningar möter. har en stor obalans inom vården som är mycket sjukhustung. I står primärvården vid en internationell jämförelse för en liten andel av den totala hälso- och sjukvården. använder av de samlade resurserna inom vården till primärvård. De regionala skillnaderna är omfattande. Det skiljer mellan det landsting som satsar mest på primärvård jämfört med det som satsar minst. satsar på att påbörja en nationell primärvårdsreform. Prioritera vårdkedjan av de mest sjuka äldre De mest sjuka äldre är patienter med skiftande och komplexa behov av vård. sjukhustunga vård är emellertid inte anpassad att ge bästa möjliga vård till de mest sjuka äldre. Det krävs stor förmåga till samarbete mellan landsting/regioner och kommuner för att kunna erbjuda den sammanhållna vård som behövs. Den stora möjligheten att skapa mer välfungerande vård handlar om det samlade omhändertagandet av de mest sjuka äldre som ofta är multisjuka kroniker. är det många äldre som upplever att de ”faller mellan stolar” där ingen av de ledande aktörerna inom vare sig sjukhusvård, primärvårdscentral, hemsjukvård eller äldreomsorg tar ett helhetsansvar. För att vården för de mest sjuka äldre och multisjuka kroniker ska kunna fungera bättre krävs sammanhållna vårdkedjor, tidigt insatt proaktiv vårdplanering, försök med till exempel mellanvårdsplatser, hemtagningsteam, mobila hemvårdsteam och ett utökat samarbete mellan landsting, regioner och kommuner som har ansvar för äldreomsorg och hemtjänst. satsar , därefter på att prioritera och stärka vårdkedjan för de mest sjuka äldre. Hög kvalitet i vården genom nationella krav och kvalitetskontrakt Det avgörande är att vården utgår från patienten och dennes behov. Att varje patient ges den individuella vård som har störst förutsättningar att nå bästa möjliga resultat. Så ser det inte ut . För att ytterligare sträva efter att kunna säkerställa att alla ges bästa möjliga vård, oavsett bostadsort, vill vi införa vårdkvalitetskontrakt. Nationella kvalitetskrav ska därtill införas för att säkerställa vårdens kvalitet och resultat så att alla patienter ges den vård, i rätt tid och av hög kvalitet, som de har rätt att få. Alla vårdenheter ska bedömas efter dessa krav. satsar i syfte att stärka kvaliteten i vården genom införande av nationella krav och kvalitetskontrakt. Stärk vårdkedjan – mödravård, förlossningsvård och eftervård Sambanden mellan mödravård, förlossningsvård och eftervård är bristfällig. Dagens vårdkedja med dess olika delar hänger inte samman på det sätt som är nödvändigt. Många brister inom vården som erbjuds kvinnor efter förlossning är av strukturell karaktär. satsar i syfte att stärka den samlade vårdkedjan av mödravård, förlossningsvård och eftervård och förbättra barnmorskors arbetsvillkor. satsar 15 miljoner på 150 fler utbildningsplatser för barnmorskor. Valfrihet i vården som gynnar alla – stärkt tillsyn och uppföljning Rätten att själv få välja var och hur man tar del av hälso- och sjukvården är en viktig del i att kunna utforma sitt eget liv och sin egen tillvaro. Man ska kunna välja sin vård utifrån egna behov och förutsättningar, oavsett var i landet man bor. Detta i sin tur förutsätter mångfald och alternativ. Det vill värna, inom ramen för system som sätter tydliga och enhetliga kvalitetskrav på alla offentliga och privata utförare. vill införa en generell tillståndsplikt för alla utförare i välfärden. Det ska som huvudregel krävas tillstånd för att bedriva verksamhet enligt skollagen, socialtjänstlagen, lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) samt hälso- och sjukvårdslagen. Därtill bör sanktionsmöjligheter införas vid uppenbara brister som gör att vårdgivare och utförare inte uppfyller de grundläggande tillståndskraven. För att stärka kvaliteten i välfärden bör Inspektionen för vård och omsorg () få ett utökat uppdrag i syfte att bland annat stärka tillsyn, uppföljning och patienternas och anhörigas möjligheter att framföra klagomål och brister gällande vårdens kvalitet och bemötande. satsar för att stärka tillsyn och uppföljning hos Inspektionen för vård och omsorg. En trygg ålderdom och äldreomsorg av hög kvalitet Andelen äldre i ökar stadigt. är ungefär två miljoner svenskar . Att åldras innebär ofta ett ökat behov av hjälp i vardagen. Hur hjälpen utformas påverkar i hög grad livskvaliteten. utgångspunkt är att varje människa är unik, med egna önskemål och intressen. Rätten till självbestämmande är lika viktig oavsett ålder. Den välfärd som betalas med våra gemensamma resurser ska därför präglas av stor valfrihet, hög kvalitet, ett värdigt bemötande och den ska vara tillgänglig för alla som behöver den. I lever vi efter pensioneringen. Det är en fantastisk utveckling. Men det kräver också en förändring i synen på äldre. Det är viktigt att politiken visar förståelse och respekt för att äldre inte är en homogen grupp människor med samma behov och önskemål. Det behöver skapas fler vägar för att underlätta för människor att leva det aktiva liv de vill leva. En viktig fråga för många äldre är att få ekonomin att gå ihop i vardagen. Regeringens skattehöjning som ökar kostnaderna för att anställa äldre gör det svårare för äldre att vara aktiva på arbetsmarknaden och på det sättet förbättra både sin egen och samhällets ekonomi. Möjligheten att fortsätta arbeta handlar om att ha ett sammanhang där man behövs och där man har en social tillhörighet. Stärk äldres rätt till ett värdigt liv Att stärka äldres rätt till ett värdigt liv handlar i grunden om att säkra äldres trygghet och välbefinnande. Ett värdigt liv är rätten till privatliv och kroppslig integritet, delaktighet och möjlighet till självbestämmande. Därtill att insatserna genomförs av äldreomsorgen med kvalitet, kontinuitet och respektfullt bemötande. För att möta äldreomsorgens omfattande utmaningar att kunna bidra till att stärka äldres rätt till ett värdigt liv krävs det att konkreta reformer genomförs. Vi prioriterar att bryta äldres ofrivilliga ensamhet, förbättra matens kvalitet och stärka äldreomsorgens medarbetare. Genomför ett Måltidslyft i äldreomsorgen och bryt äldres ensamhet I vissa kommuner är mer än var fjärde äldre inom äldreomsorgen undernärd. Detta är helt oacceptabelt. Vi föreslår att det ska genomföras ett Måltidslyft i äldreomsorgen. Vi vill därtill prioritera insatser rörande äldres ät- och sväljsvårigheter i samband med måltider i äldreomsorgen. Vi vill också bryta äldres ofrivilliga ensamhet. Det handlar i grunden om kommunernas ansvar att se till att personal inom hemtjänst och äldreboende har utbildning och tid för att möta äldres ensamhet. Viktigast av allt är ett tydligt och engagerat ledarskap som uppmuntrar och skapar ett arbetsklimat som tar tillvara idéer och uppmuntrar till fler aktiviteter för de äldre. satsar för att påbörja ett Måltidslyft i äldreomsorgen. Hög kvalitet i äldreomsorgen genom tydliga och enhetliga kvalitetskrav vill säkra tillståndsgivning, tillsyn, uppföljning och utvärdering inom äldreomsorgen genom ett tydligt uppdrag och ökade resurser till Inspektionen för vård och omsorg. Sänkt skatt för pensionärer En starkare ekonomi och fler i arbete skapar förutsättningar för en positiv utveckling av pensionerna. Inget är viktigare för pensionärernas ekonomi än att sysselsättningen och antalet arbetade timmar utvecklas väl samt att reallönerna ökar, eftersom pensionerna är kopplade till den ekonomiska utvecklingen. Vi ser inget egenvärde i att pension och förvärvsinkomst beskattas olika. För att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för pensionärer vill ytterligare sänka skatten för denna grupp. föreslår därför sänkt skatt för pensionärer genom att det förhöjda grundavdraget för personer som fyllt förstärks. Vi satsar lika mycket som regeringen på att sänka skatten för pensionärer. satsar 2018, 2019 och 2020 på att sänka skatten för pensionärer. En trygg social omsorg som sätter barnens uppväxtvillkor främst är ett av världens bästa länder att växa upp i för de allra flesta barn och unga. mår vissa barn dåligt och lever i en uppväxtmiljö som till och med ibland är direkt skadlig. Det är ett misslyckande för samhället att det går dåligt för barn till föräldrar som haft problem. Höjt barnbidrag och studiebidrag föreslår att barnbidraget och studiebidraget inom studiehjälpen, som framför allt lämnas till studerande i gymnasieskolan, höjs till per barn och månad. Barnbidraget är ett av få bidrag som inte försämrar drivkraften till arbete. Bidraget har också en bra fördelningsprofil, vilket innebär att ekonomiskt svaga hushåll relativt sett gynnas mer. satsar 2018, 2019 och 2020 på att höja barnbidraget och studiebidraget inom studiehjälpen. Förskola för barn till föräldrar som är långvarigt bidragsberoende Forskningen visar att barn som vistats på förskola har en bättre utveckling än barn som enbart får omsorg i hemmet. Förskolans uppgift att lägga grunden inför skolstarten är också viktig för barn som kommer från studieovana hem. Förskolan kan även spela en stor roll för barnens möjligheter att tidigt lära sig svenska. För barn till föräldrar som får försörjningsstöd eller som är långtidsarbetslösa bör rätten till förskola utökas . satsar för avgiftsfri förskola för barn till föräldrar som är långvarigt bidragsberoende. En nationell handlingsplan för Dagens socialtjänst behöver en nystart. Socialtjänstlagen som trädde 1982 behöver moderniseras. Men man behöver även tackla frågor om kompetensförsörjning och organisation samt inriktning och uppdrag. Särskilt personalflykten från måste vändas. När sju av tio socialsekreterare funderar på att byta yrke är det en allvarlig larmsignal. föreslår att en nationell handlingsplan för socialsekreterarna och tas fram och genomförs . vill också att i större utsträckning ska prioritera barnens skolresultat i familjer med sociala problem. satsar för att påbörja genomförande av en nationell handlingsplan för . 11 Tillväxt i hela landet För ett starkt som håller ihop måste vi möjliggöra för ökat företagande och goda levnadsvillkor i hela landet. Det handlar om att främja och utveckla företagsklimatet och digitala lösningar, öka bostadsbyggandet, stärka infrastrukturen och landsbygdens förutsättningar samt att trygga energiförsörjningen. Tydliga strukturer som gör att idéer, forskning, innovation och investeringar stimuleras är tillväxtfrämjande. utgångspunkt är att hela ska leva – vi ska ha tillväxt i hela landet. ekonomiska framgång förklaras ofta med att de grundläggande villkoren för företagande har varit relativt goda . Ett gott företags- och innovationsklimat har utgjort grunden för svenska företag att växa sig starka i men också genom att exportera och konkurrera internationellt. Mätningar visar att svensk konkurrenskraft står sig jämförelsevis väl. riskerar dock att tappa det historiska försprång vi haft.