ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5022156 · 2017-10-04 00:00:00 — Utveckling av tunga transporter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta utveckla arbetet med miljövänliga transporter och tillkännager detta för regeringen. Klimatfrågan är en av vår tids största utmaningar. För att komma tillrätta med de ökande utsläppen måste alla sektorer i samhället bidra. För transportsektorn är utmaningarna särskilt stora, inte minst för den tunga trafiken. De tunga transporterna är en avgörande pusselbit i klimatpolitiken. Miljöfrågorna finns högt på agendan både i och internationellt. Forskningen har kommit långt när det gäller personbilstrafiken och den fordonsflottan. Det finns många alternativ till fossila bränslen, och det nya bonus–malus-systemet är ett viktigt steg. Det kan komplettera de mer generellt verkande drivmedelsskatterna och bidra till att minska transportsektorns oljeberoende och klimatpåverkan. Vi vill att så mycket som möjligt av våra godstransporter ska ligga på järnväg, men tyvärr fungerar det inte överallt, utan vi är mycket beroende av lastbilstrafiken. De tyngre lastbilar som kan börja användas på vissa vägsträckor innebär fördelar både för jobb och klimat. Jobben gynnas genom att industrins godstransporter effektiviseras som konkurrenskraften för svenska åkerier stärks. Åkerinäringen är dock även fortsättningsvis en förutsättning för en stor del av företagandet och handeln, för arbetstillfällen och för tillväxt i hela landet. Därför är det också viktigt att utvecklingen går snabbt framåt även för den sortens fordon. Den tunga fordonsflottan måste också kunna köra på alternativa drivmedel, men till det fordras att forskningen ökar. Men också att infrastrukturen för alternativa drivmedel byggs ut. Fordonstillverkarna arbetat mycket miljömedvetet med att bl.a. produktutveckla nya påbyggnader med lättisolerade släp som gör att tyngden, och därmed bränsleförbrukningen minskar. Men det finns mer att göra, och därför måste regering och riksdag uppmuntra och stödja mer forskning på transportsidan för att minska bränsleförbrukningen och därmed koldioxidutsläppen för den tunga trafiken, samt stärka drivkrafterna för att övergå till så miljövänliga alternativ som möjligt.
mot · H5022157 · 2017-10-04 00:00:00 — Översyn av fartgräns för epa- och A-traktorer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över fartgränserna för epa- och A-traktorer och tillkännager detta för regeringen. De så kallade moppebilarna får köra , medan en eller epatraktor endast får framföras i . Detta är ologiskt, eftersom det är betydligt säkrare att framföra A-traktorer eller epatraktorer än moppebilar. Det behövs en översyn av högsta tillåtna hastighet för fordonen i fråga. Säkerhetskraven höjs och alla 13 000 A-traktorer måste besiktigas. Då är det rimligt att också höja hastigheten till . För en höjning skulle det inte behövas någon lagändring, utan fungerar med dagens lagar och regler.
mot · H5022158 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att utveckla tågtrafiken ––––och tillkännager detta för regeringen. Ekonomisk utveckling och utvecklad arbetsmarknad är tillsammans med största exportmottagare. Vi exporterar exempelvis mer till än till , , och tillsammans. Handelsutbytet våra länder emellan är en lång och stark tradition, och vi är ömsesidigt beroende av att vårda och utveckla handelssamarbetet. utgör också en viktig arbetsmarknad för många svenskar, inte minst våra unga, och arbetspendlar ett väldigt stort antal människor mellan och . Betydligt fler än som exempelvis arbetspendlar till . Det är därför viktigt att värna infrastrukturen mellan de attraktiva tillväxtregionerna –, vilka samlar stora delar av respektive lands forskning och utveckling. Genom att knyta de båda regionerna närmre varandra, så skapas nya möjligheter för innovation och tillväxt. Inte minst med tanke på att det mellan de båda huvudstäderna ligger flera stora och växande städer, bl.a. , och (totalt bor omkring 3,4 miljoner människor längs stråket –). En satsning på förbättring av infrastrukturen mellan och gynnar alltså inte bara de direkt boende i de två städerna utan skapar också goda förutsättningar för hela i form av snabbare transporter och större arbetsmarknadsregioner i ett av snabbast växande områden. Tåg istället för bil och flyg Antalet resenärer på sträckan –är väldigt många, och enbart flyget mellan de båda städerna står för 1,4 miljoner resor . I ett modernt , där klimatmålen står i centrum, är det därför en självklarhet att satsa på bättre tågförbindelser. En tågförbindelse kräver varken höghastighetståg eller helt nya banor. I den ÅVS som genomför i stråket visar man på att det är fullt möjligt att uppnå genom en stegvis utbyggnad av befintlig infrastruktur. Den omedelbara effekten skulle bli att drygt en miljon flygresenärer skulle sätta sig på tåget och klimatutsläppen skulle minska med . Den nyttoanalys som genomförts visar dessutom att projektet skulle vara samhällsekonomiskt lönsamt. tar den snabbaste resan med tåg mellan och . Många avgångar har längre restid. Med bättre förbindelser skulle restiderna kunna minskas . Det skulle på allvar utmana flyget, och bidra till att klimatmålen nås. Se över hur sträckan ––––kan utvecklas Vinnarna på en utveckling av järnvägsnätet mellan och , samt i , är mot denna bakgrund onekligen såväl medborgarna som ekonomin och klimatet. Därför är det angeläget att i infrastrukturplaneringen se över hur sträckan ––––kan utvecklas.
mot · H5022159 · 2017-10-04 00:00:00 — Behovet av dubbelspår mellan och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen se över behovet av att utveckla järnvägen mellan och och tillkännager detta för regeringen. Pendlingen mellan och fortsätter att vara störst i med över 60 000 pendlare däribland fler än 28 000 svenska pendlare med sin huvudsakliga inkomst i . Antalet norskägda företag i fortsätter att öka och har fördubblats som gränshandeln slagit rekord. Länderna har ett ömsesidigt beroende av varandra men gränshinder fortsätter att försvåra för både människor och varor att röra sig inom vår region. På grund av detta hänvisas mycket trafik till den överbelastade mellan och . Ca 3 000 norska lastbilar färdas på vilket bl.a. motarbetar de mål som återfinns i såväl nationella som internationella klimatavtal om den globala temperaturökningen. Både trafikverk och det norska har i rapporten –– utveckling av järnvägen i korridoren konstaterat att en utbyggnad av dubbelspår mellan och är nödvändig. Detta skulle innebära kortare restid för persontrafiken, rätt steg mot att uppnå klimatmålen men också en ökad och mer hållbar rörlighet som stärker företagen och skapar fler jobb. Ett järnvägsnät som binder samman verksamheter och människor resulterar i en stark och internationell konkurrenskraftig tillväxtregion. För att utveckla broderfolkets nära samarbete behövs en förbättring av järnvägen. Ett första steg kan vara att utveckla mötesspår för att öka kapaciteten. behöver man se över behovet av dubbelspår hela vägen mellan och .
mot · H5022161 · 2017-10-04 00:00:00 — Säkerhet för passagerare i bussar ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över lagstiftningen gällande säkerhet för busspassagerare och tillkännager detta för regeringen. I gäller från krav på att bälten ska vara monterade i alla nyregistrerade bussar, utom för stadstrafik. Dessutom trädde en ny lag ikraft om information om bälten i bussar. Böter för att inte använda bälten där de finns i bussar är samma som för bilar. För busschaufförerna kan det vara svårt att se om alla passagerare har på sig bälten under resan, teknik finns i bilar som indikerar på att inte alla har bälten vilket borde finns även i bussar. Vid olyckor med bussar kan bältet vara livsavgörande även om hastigheten är låg. Trots detta finns inga regler för dem som får stå upp i bussar när bussarna blir överfulla då de flesta arbetspendlar och . Arbetspendling sker inte bara i tätort utan även för längre sträckor utanför tätorten. En översyn bör ske av lagstiftningen vad det gäller säkerheten för passagerare som får stå upp i bussar och se över möjligheterna till att teknik finns i bussar som visar att alla är bältade i de bussar som har krav på bälten.
mot · H5022162 · 2017-10-04 00:00:00 — Arbetsmarknad för personer med nedsatt arbetsförmåga ställer sig bakom det som anförs i motionen om en arbetsmarknad för personer med nedsatt arbetsförmåga och tillkännager detta för regeringen. av befolkningen är i arbetsför ålder. Bland gruppen personer med funktionsnedsättning tillhör den kategorin. Många personer med en funktionsnedsättning upplever det svårt att komma ut på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen har ett uppdrag från regeringen att jobba för att få fler personer ut på arbetsmarknaden. Visserligen finns det olika insatser att tillgå och ge stöd och hjälp åt både arbetsgivare och arbetstagare för att få ut personen i arbete men det upplevs ändå svårt, inte minst inom den offentliga sektorn. Kommuner och Landsting har initierat ett nätverk där 6 kommuner kommer att ingå för att utbyta erfarenheter och idéer för att åstadkomma ”riktiga jobb” för målgruppen. Det är viktigt att uppmärksamma insatser som redan görs och att kommunerna utbyter erfarenhet med varandra om arbete med denna målgrupp. Trots alla dessa ansträngningar har antal personer med lönebidrag minskat något som vi fortfarande har en stor grupp med funktionsnedsättning utanför arbetsmarknaden. Statliga myndigheter bör ta ännu större ansvar, men det förutsätter att statliga myndigheter finns på flera ordet i landet. bör försäkra sig att statliga myndigheter tar en mera aktiv roll för att erbjuda sysselsättning för personer med funktionsnedsättning, samt för att skapa fler möjligheter för karriärsutveckling. Det är lika viktigt att kommuner och landsting tar sitt ansvar. Goda förebilder är viktiga för alla med eller utan funktionshinder.
mot · H5022163 · 2017-10-04 00:00:00 — Nationell strategi mot marginaliserade förorter ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell strategi för marginaliserade förorter i syfte att bekämpa det demokratiska underskottet och tillkännager detta för regeringen. Vi lever i ett samhälle som slits isär. I , och i många andra städer, har skillnaderna blivit smärtsamt uppenbara. I bostadsområden med hög andel arbetslösa, låga inkomster, många familjer som bor i trångboddhet, hög andel barnfattigdom och undermåliga skolresultat är dessvärre samma områden där den sociala servicen och välfärden läggs ner. Orsakerna handlar inte bara om klass, utan inkluderar frågor om etnicitet och kön i ett samhälle där den strukturella diskrimineringen och rasismen är en del av många människors vardag. Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering kom med konstruktiva förslag om hur medborgare själva måste tillskrivas rätten att definiera sin situation samt få långsiktigt stöd att bekämpa marginaliseringen. På nivå görs mycket, men oftast handlar det om förändringsprojekt. Dessvärre leder projekten inte till bestående förändringar eftersom strukturella skillnader inte kan bemötas med kortsiktiga satsningar. Därför behövs en nationell strategi för marginaliserade förorter i syfte att bekämpa det demokratiska underskottet. En nationell strategi måste omfatta många satsningar. Exempel på åtgärder har föreslagits i rapporten ”Bilarna brinner men problemen är kvar” från Husbyhändelserna . I hade de boende aktivt försökt påverka områdets utveckling men upplevde att beslut fattades på central nivå och att deras röster inte blev hörda. Genom nedläggningar, privatiseringar och flytt av offentlig verksamhet menade rapporterna att de boende vart tvungna att lita till egna lösningar samt att förväntningarna av vad man har rätt till i samhället sällan infriades. Långsiktiga satsningar för strukturell förändring i en nationell satsning skulle kunna avse: Att satsa på öppna, förebyggande verksamheter såsom förskolor, parklekar, fritidsgårdar, familjecentraler, ungdomsmottagningar samt mötesplatser för föreningar. Att satsa på förvaltningar och myndigheter i marginaliserade områden för att få upp lokala företagskluster och näringsliv. Att öka personaltätheten i välfärden, inte minst i förskolan. Göra förskolan obligatorisk och följa varje individ så att ingen halkar efter. Att förbjuda religiösa friskolor samt driva på för högkvalificerad språkundervisning. Att genomföra riktade satsningar på skolorna i området och på lärare som arbetar i dessa skolor. Men även på kuratorer, fritidsledare och studieledare i syfte att komplettera helheten. Att prioritera hälso- och sjukvården genom att göra den mer tillgänglig. Att satsa på den fysiska miljön genom städning, upprustning och vidareutveckling. Att bekämpa arbetslösheten. Därför bör tillkännagiva för regeringen vad som anförts i motionen om en nationell strategi för marginaliserade förorter i syfte att bekämpa det demokratiska underskottet. Lawen Redar (S)
mot · H5022165 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt ska överlämna en proposition om organdonation till och tillkännager detta för regeringen. Den dåvarande alliansregeringen tillsatte en utredning med syfte att öka tillgången till organ för transplantation. Det var ett synnerligen viktigt beslut med tanke på alla sjuka som väntar på att få organ och/eller vävnader transplanterade. Efterfrågan på dessa är nämligen mycket större än tillgången. Vid var det till exempel 685 personer som väntade på en ny njure och 67 personer som köade för att få en ny lever och njure. Samtliga mycket svårt sjuka, men som alla ändå bedömdes ha förutsättningar att genomgå en transplantation och därefter kunna fortsätta att leva ett värdigt liv. Faktum är att 50 personer dör till följd av transplantationer som inte blir av. Den ovannämnda utredningen – En livsviktig verksamhet (SOU 2015:84) lämnade en delrapport och lämnades utredningen slutligt över till regeringen. Remisshanteringen avslutades men sedan har inget hänt. Det är anmärkningsvärt. Då det gäller en så viktig fråga som rör liv och död för så många individer är det oansvarigt att regeringen inte snabbare kan lägga fram en proposition till . I ett föregångsland som måste vi kunna låta många fler svårt sjuka få chansen att överleva och få ett fortsatt värdigt liv. Organdonation är dessutom samhällsekonomiskt värdefullt. Att behandla en dialyspatient kostar till exempel sjukvården 400 000–/år. Det är alltså kostnaden för själva behandlingen. Till det ska räknas kostnaden för att den sjuke kanske inte förmår arbeta eller är i behov av personlig assistans. Om man då vet att en donator kan rädda 5–6 personer till fortsatt liv, ger det stora möjligheter för samhällets ekonomi. Men framför allt, och än viktigare, är varje enskild individs möjlighet till ett bättre liv. Alla människor har självklart rätt att bestämma över sitt liv. Det är en grundläggande förutsättning. Men vi behöver bli fler som tar ställning, antingen för eller emot donation. Även om vi då väljer att inte donera, underlättar vi åtminstone för våra anhöriga i händelse av vårt frånfälle. Människokroppen är fantastisk. Tack vare omfattande forskning och innovation kan vi göra stora underverk. Låt oss ta till vara det och ge svårt sjuka människor ett hopp. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H5022168 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att långsiktigt säkra tillgången på dricksvatten av god kvalitet från sjön och tillkännager detta för regeringen. Dricksvatten av god kvalitet är en förutsättning för liv och ett väl fungerande samhälle. För politiken är det därför ett grundläggande ansvar att se till att långsiktigt säkra tillgången till detsamma. Något som inte minst gör sig påmint efter den vattenbrist som drabbade såväl , som . En viktig dricksvattentäkt är sjön , som är norra största dricksvattenkälla. försörjer sjön ca 250 000 invånare i 11 kommuner och fler kommuner i närområdet har planer på att ta sitt vatten ur . I ett framtida perspektiv menar många att vattnet i sjön även ska kunna försörja kommuner i . utgör betydande riksintresse för turism, fritidsliv, natur- och kulturvärden, naturvård, yrkesfisket och totalförsvaret. Dessutom är hela sjön utpekad som ett Natura 2000-område. Problemet är dock att och dess unika kvaliteter hotas. Försvaret har fått tillstånd att påtagligt öka sin skjut- och flygverksamhet, ett gruvbolag projekterar för att bryta sällsynta jordartsmetaller i ett område som ligger inom tillrinningsområde och dessutom pågår redan provborrningar av en malmkropp under själva sjön. Det är inte hållbart. Därför måste det presumtiva riksintresse som dricksvattentäkter kommer att utgöra väga högre än övriga riksintressen. bör utifrån ovan ge regeringen i uppdrag att säkerställa att sjön och dess dricksvatten även i fortsättningen skyddas. Detta för att dricksvatten fortsatt ska hålla hög kvalitet och för att möjliggöra för kommande generationer att vara säkra på att vatten är kvalitetssäkrat.
mot · H5022169 · 2017-10-04 00:00:00 — Tyngdpunkt på testators vilja ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ändras så att i det fall ett testamente finns upprättat ska testators yttersta vilja gälla och tillkännager detta för regeringen. Enligt 1 § 2 kap (ÄB) ska eventuell kvarlåtenskap vid någons frånfälle gå till arvlåtarens avkomlingar (bröstarvingar) med lika arvslott. Enligt undertecknads uppfattning är dock lagen förlegad alltsedan jordbrukarsamhället upphörde. Då fanns det ett befogat skäl i att hålla ihop lantbruksfastigheter etc. men med flera olika familjekonstellationer under livet är behovet av lagens skrivning inte lika stort. I svensk rätt är den grundläggande regeln att testators vilja ska respekteras så långt det går. Något som kan ses som en eftergift till den privata äganderätten. Det är bra men undertecknad anser att testators yttersta vilja ska gälla fullt ut i de fall ett testamente finns upprättat. Med dagens skrivning har bröstarvingar alltid rätt till sin laglott oavsett de har haft kontakt med arvlåtaren eller ej. Det känns inte rimligt. Undertecknad anser därför att det bör införas ett tillägg i ÄB att om testamente finns upprättat ska testators yttersta vilja gälla över övrig lagstiftning i ÄB. Med hänvisning till ovan anser undertecknad att ÄB ska anpassas till dagens levnadsförhållanden och att testators yttersta vilja, i de fall där testamente finns, ska gälla fullt ut. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H5022170 · 2017-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utvärdering av sjöfyllerilagen bör göras för att visa om lagen haft någon effekt och hur mycket resurser som krävts av polis och rättsväsendet för att kontrollera lagen, och detta tillkännager för regeringen. ändrades sjölagen och gränsen för sjöfylleri sattes till . Förändringen genomfördes för att minska olyckor och dödsfall på sjön. Lagstiftningen har kraftigt ifrågasatts av flera intresseorganisationer för fritidsbåtslivet, organisationer som t.ex. som representerar av alla båtklubbar, och Sweboat. Lagen har varit i kraft det är därför rimligt att göra en utvärdering. En utvärdering som kan visa om lagen haft någon effekt och hur mycket resurser som krävs av polis och rättsväsende för att kontrollera att lagen efterlevs.
mot · H5022171 · 2017-10-04 00:00:00 — Konsekvenserna för rörande månggifte ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda konsekvenserna för kvinnor och barn av att accepterar månggifte om äktenskap ingås i ett annat land, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utredningen bör ta hänsyn till frågor som hur barnens framtid påverkas och hur levnadsvillkoren ser ut för de kvinnor som berörs, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utredningen också bör beskriva vilka konsekvenser månggifte innebär avseende svenska lagar som arvsrätt och vad som gäller vid eventuell skilsmässa, och detta tillkännager för regeringen. kunde vi i media läsa om mannen boendes i som har tre fruar. kommun hade placerat de tre fruarna i olika lägenheter. I är månggifte förbjudet. Trots detta finns det familjer där det förekommer. lag tillåter nämligen månggifte om äktenskapet ingåtts i ett land där det är lagligt, även om den berörda familjen sedan flyttar till . Antalet familjer som består av en man och flera fruar beräknas öka i takt med att fler flyktingar kommer till . beräknas det finnas ca 300 familjer i svensk folkbokföring som är familjer där fadern är gift med flera fruar. Detta kommer naturligtvis att på både kort och lång sikt få konsekvenser. Därför vill jag att konsekvenserna för kvinnor och barn av att accepterar månggifte om äktenskapet ingåtts i annat land och parterna inte har någon relation till utreds. Att utredningen tar hänsyn till frågor som hur barnens framtid påverkas och hur levnadsvillkoren ser ut för kvinnorna som berörs? Samt att utredningen också beskriver vilka konsekvenser månggifte innebär avseende svenska lagar som arvsrätt och vad som gäller vid eventuell skilsmässa.
mot · H5022172 · 2017-10-04 00:00:00 — Fysioterapeuter behövs i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över fysioterapeuters roll i skolan och tillkännager detta för regeringen. Barn och unga i mår allt sämre, och trots att det materiella välståndet ökat och vi borde ha det bättre än någonsin så mår de sämre både fysiskt och psykiskt. När statistiken visar att våra fyraåringar är bland de mest stillasittande barnen i borde det vara en väckarklocka för oss alla. Enligt skollagen ska elevhälsan verka för att varje skola har en miljö som främjar alla elevers hälsa och välmående. Den ska även arbeta förebyggande och hälsofrämjande. Fysisk inaktivitet är den fjärde största orsaken till förtida död. Och trots att alltmer forskning visar på fördelarna med rörelse och fysisk aktivitet i relation till barns hälsa och utveckling så rör sig våra barn och ungdomar allt mindre. Enligt siffror från det av pojkarna och av flickorna i som når målet att vara fysiskt aktiva per dag. Skolan är den främsta arenan för att nå alla barn och ungdomar och för att bryta den ojämlika hälsan. Goda levnadsvanor grundläggs och om vi inte kan bryta utvecklingen med det ökade stillasittandet och den minskade nivån av fysisk aktivitet riskerar en stor del av den unga generationen i vårt län att bli fysiska förlorare. träffar barn och ungdomar fysioterapeuter ofta när de redan fått problem med sin hälsa, men stöd och hjälp skulle ha kunnat sättas in i ett mycket tidigare skede om fysioterapeuter fanns inom elevhälsan. Med en bredare kompetens inom skolan och elevhälsan kan fysioterapeuter bidra i det hälsofrämjande arbetet och stödja lärarna. Fysioterapeuter ingår inte i den svenska elevhälsan . I finns nationella riktlinjer som säger att det ska finns 480 fysioterapeuter på de norska skolorna. Av 290 kommuner är det endast tre kommuner som har en fysioterapeut anställd inom elevhälsan där bland annat är en av kommunerna. Fysioterapeuter har en specifik kompetens att visa på sambandet mellan anpassad fysisk aktivitet och hälsa. Denna kompetens borde vara tillgänglig i våra skolor för om fysioterapeuter fanns inom elevhälsan skulle det kunna bidra till att minska ohälsan. Som ett led i regeringens höga ambitioner om daglig rörelse i skolan, mer idrottsundervisning och fysisk aktivitet bör fysioterapeuternas viktiga kompetens uppmärksammas.