mot · H5023598 · 2017-10-05 00:00:00 — 4Alla konsumenter ska ha rätt till god konsumentvägledning 4.1Förebyggande arbete och rätt kompetens för konsumentvägledare 5Stärkt konsumentskydd vid telefonförsäljning 6.1Stärk reklamationsrätten för en hållbar konsumtion 6.2Stärk konsumentskyddet vid delningsekonomi 7.2Förstärk tillsynen av mensskydd 7.3Stärkt lagstiftning i samband med skönhetsoperationer och kroppsbehandlingar 8.1Reklam riktad till barn 8.2Ge barn en giftfri vardag 10Stärkta åtgärder mot överskuldsättning 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att göra kommunerna skyldiga att tillhandahålla konsumentvägledning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta åtgärder för att tillse att arbete med att utbilda och fortbilda konsumentvägledare ökar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag om att införa ett omvänt Nixregister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag som syftar till att hindra oseriösa försäljningsmetoder via mobiltelefoner och sms och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda en stärkt reklamationsrätt omfattande där det är upp till företaget att bevisa att det inte handlar om kvalitets- eller fabrikationsfel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett stärkt konsumentskydd i delningsekonomi bör utredas ytterligare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till lagstiftning om förbud mot könsdiskriminerande reklam i enlighet med utredningens förslag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en översyn av lagstiftningen som omfattar tillsyn och testning av mensskydd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör komma med förslag till ny lagstiftning om kroppsbehandlingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en översyn av lagar och riktlinjer som rör marknadsföring som riktar sig till barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behöver vidtas åtgärder för att förstärka tillsynen och uppföljningen av att lagar och riktlinjer följs vid marknadsföring riktad till barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en översyn av lagstiftningen i syfte att skapa en giftfri vardag för barn och förbjuda skadliga kemikalier, metaller och doftämnen i leksaker, kläder och andra produkter som är anpassade för och används av barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ inom EU för att förbjuda skadliga kemikalier, metaller och doftämnen i leksaker, kläder och andra produkter som är anpassade för och används av barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att huvudregeln för betalningsplanens längd vid skuldsanering för privatpersoner sänks från till med två betalningsfria månader och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att det införs en slutlig preskriptionstid för skulder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en barnkonsekvensanalys och lämnas förslag som förbättrar situationen för alla de barn och unga som lever i familjer med överskuldsättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör lägga fram ett förslag som innebär att sms-lån och andra snabblån förbjuds och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag för att förbättra tillsynen och efterlevnaden vad gäller användandet av fyrverkerier och tillkännager detta för regeringen. Det blir allt svårare och mer komplicerat att vara konsument. Mer tekniskt avancerade produkter, fler komplicerade finansiella tjänster och en global marknad innebär många möjligheter, men ställer också konsumenten inför större utmaningar. Trots att det finns ett omfattande konsumentskydd är konsumenterna ständigt i underläge. Det gäller både vid val av produkter och vid tvister. Avancerade metoder används för att få oss människor att konsumera så mycket som möjligt. översköljs vi av reklam där vi uppmanas att konsumera mer av varor och tjänster. Marknadsföringen är ofta mycket aggressiv och vänder sig inte sällan till grupper av konsumenter som redan är ekonomiskt utsatta. Den svenska konsumentpolitiken har en lång tradition och ingår som en naturlig del i välfärdssamhället. ser att alla människor inte har möjligheten att göra rationella och genomtänkta konsumtionsval, och därför behövs det både stöd till enskilda individer och ett tydligt regelverk. 4 Alla konsumenter ska ha rätt till god konsumentvägledning Det blir alltmer komplicerat att vara konsument och tyvärr hamnar ofta konsumenten i underläge gentemot företagen. Det borde vara självklart att konsumenter som får problem kan få hjälp och stöd och att det stödet är likvärdigt oavsett var i landet en bor. Tyvärr ser vi hur utvecklingen går åt fel håll och hur den kommunala konsumentvägledningen i stället minskar. Enligt fortsätter antalet kommuner som erbjuder konsumentvägledning att minska. saknar invånarna i 42 kommuner möjlighet att få lokal konsumentvägledning. Det är en minskning med elva kommuner jämfört med året innan. Det innebär att sammanlagt 944 000 personer saknar tillgång till konsumentvägledning i sin kommun. var motsvarande siffra ca 780 000. , som kartlagt kommunernas konsumentvägledning, visar i sin senaste rapport att det kommunala stödet är nere på 104 årsarbetskrafter i . var det sammanlagt 151 årsarbetskrafter i kommunerna som arbetade med konsumentvägledning. Så sent som var siffran 125. konstaterar att detta är en rekordlåg nivå, vilket gör att det finns anledning att känna en stor oro. Införandet av Hallå konsument var en nödvändig och viktig åtgärd, men den nationella rådgivningen kan aldrig ersätta den kommunala. De är beroende av och kompletterar varandra för att tillsammans ge ett bra konsumentstöd. Kommunernas konsumentvägledning har, till skillnad från den nationella vägledningen, den lokala förankringen och kan ge ett mer personligt stöd. Det har också visat sig att den lokala vägledningen får ta emot alltmer komplicerade ärenden. I många kommuner erbjuds också fysiska möten och hjälp att tolka avtal eller andra dokument. Några kommuner hjälper också till att medla mellan konsument och företagare. De flesta kommuner erbjuder någon form av konsumentvägledning, men tyvärr är denna alltför bristfällig. Enligt konsumenter och hamnar 84 av landets kommuner under den skamgräns som organisationerna satt upp för vad som är en rimlig nivå för konsumentvägledning. Dessa kommuner erbjuder mycket lite eller ingen konsumentvägledning över huvud taget. Det innebär att två miljoner konsumenter har mycket svårt att få stöd och hjälp. Det är mot denna bakgrund därför helt nödvändigt att lagstifta om införandet av en skyldighet för landets kommuner att tillhandahålla en god konsumentvägledning så att konsumenter kan garanteras ett likvärdigt konsumentstöd över hela landet. Det är inte rimligt att möjligheten till god konsumentvägledning ska vara beroende av var i landet en bor. Det finns en skyldighet för kommunerna att tillhandahålla skuld- och budgetrådgivning i skuldsaneringslagen. ska stödja och ge vägledning för den budget- och skuldrådgivning som kommunerna ansvarar för. Det borde mot den bakgrunden vara rimligt att även lagstifta om obligatorisk konsumentvägledning, vilket är en fråga som är starkt sammanlänkad med budget- och skuldrådgivningen som kommunen är skyldig att tillhandahålla. Om det går snett med bilköpet, hantverkartjänsten m.m. och konsumenten inte kan hävda sina lagstadgade rättigheter, så kan detta resultera i nya lån som kan sluta i personliga ekonomiska katastrofer, skilsmässa, psykiska bekymmer, sjukskrivningar etc., vilket kan bli dyrbart även för kommunerna i slutändan. Att investera i konsumentvägledning är en investering för framtiden som kan spara stora summor både för den enskilde och för samhället. Regeringen bör därför utreda möjligheten att göra kommunerna skyldiga att tillhandahålla konsumentvägledning. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.1 Förebyggande arbete och rätt kompetens för konsumentvägledare uppfattning är att det krävs mer långsiktiga satsningar för att utveckla en konsumentvägledning som kan komma alla konsumenter till godo. I detta arbete är det förebyggande arbetet av stor betydelse. Genom det förebyggande arbetet kan den lokala vägledaren nå ut på bred front och konsumenter kan informeras och göras uppmärksamma på typiska fallgropar och problemområden. Med goda kunskaper om vad som gäller på konsumentmarknaden och vart enskilda kan vända sig för stöd och hjälp så kan vi stärka konsumenternas makt och inflytande i samhället. Det är en viktig demokratifråga. De lokala konsumentvägledarna är i detta sammanhang en central och viktig resurs, och då räcker det inte med att kommunerna avsätter till konsumentvägledning. Det är i stället önskvärt att exempelvis förstärka konsumentinformationen i , gymnasieskolan, gymnasiesärskolan samt på sfi. Särskilda insatser kan också göras i samarbete med föreningslivet och olika folkrörelser. Konsumentvägledningen behöver ha ett bra innehåll och hålla en god kvalitet. Det är därför viktigt att konsumentvägledare har rätt utbildning och god kompetens på området. I många kommuner har konsumentvägledning lagts på tjänstemän som har andra tunga ansvarsområden eller på generalister på medborgarkontor. Konsumentfrågorna greppar över ett stort område som kräver hög kompetens, ständig uppdatering och fördjupade kunskaper, inte minst inom konsumenträtten där lagar och praxis ständigt förändras. Medborgarkontor kan med sina oftast generösa öppettider vara ett utmärkt komplement till konsumentvägledningsverksamheten, men erfarenheterna visar att konsumenternas frågor ofta är så komplicerade att det ändå måste utses någon eller några personer med specialistkompetens. Det innebär att konsumentvägledaransvaret behöver ligga på särskilda konsumentvägledare med adekvat utbildning. erbjuder även utmärkta kurser, vidareutbildning och bra stöd för kommunala konsumentvägledare. Dock har detta urholkats så ett tydliggörande om att detta är ett område som ska jobba med bör tillkomma. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillse att arbete med att utbilda och fortbilda konsumentvägledare ökar. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5 Stärkt konsumentskydd vid telefonförsäljning Problem som uppstår i samband med telefonförsäljningar har ökat , vilket bekräftas av , kommunala konsumentvägledare och Konsumenter. anser att det finns stora problem som orsakats av telefonförsäljning, samt att problemen ökat och att det inom vissa områden är en markant ökning. Det handlar om allt från stark irritation över att bli störd till rent bedrägeri. Utredningen om konsumentskydd vid telefonförsäljning (SOU 2015:61) bekräftar att det finns ett betydande missnöje bland konsumenter när det gäller telefonförsäljning. Sedan utredningen presenterades har det inkommit över 2 500 anmälningar på telefonförsäljning till . Antalet klagomål och frågor var över 10 000. Utredningens kartläggning visar att det finns konsumentgrupper som är särskilt utsatta vid telefonförsäljning, bl.a. vissa äldre, personer som inte behärskar svenska språket och personer med olika funktionsnedsättningar. Sammantaget bedömer utredningen att åtgärder behöver vidtas för att stärka konsumentskyddet. Dagens telefonförsäljning och telefonmarknadsföring skapar ofta oklarheter för konsumenter. Många konsumenter har svårt att förstå villkoren för köpeavtal som sluts vid telefonförsäljning. Det kan bero på brister i informationen från försäljaren och att avtalet ofta ingås snabbt. Vidare förekommer det att mindre seriösa telemarketingföretag genom rena bluffmetoder lurar konsumenter och även företagare att tro att de ingått bindande avtal. I betänkandet Ett stärkt konsumentskydd vid telefonförsäljning (SOU 2015:61) konstateras att en central del av dagens konsumentproblem gäller oklarheter i fråga om avtal som ingås via telefon, därför föreslår utredningen också att det ska lagstiftas om krav på skriftliga avtal vid telefonförsäljning. delar utredningens slutsats angående behovet om att lagstifta om en skriftlig bekräftelse för att avtal ingångna via telefon ska bli bindande. Detta är dessutom ett krav som har motionerat om i och som vi anser bör vara gällande både för privatpersoner och för mindre företag. Värt att notera är också att länge haft ett relativt lågt rättsligt skydd för konsumenterna vid telefonförsäljning jämfört med jämförbara länder i , bl.a. våra nordiska grannländer och . I både och finns redan lag om skriftliga avtal i samband med telefonförsäljning. Dagens teknik möjliggör olika former av digitala lösningar, som t.ex. e-legitimation eller elektronisk signatur, för att underlätta godkännande av ett avtal. En sådan lösning borde även branschen vara intresserad av. Det får dock inte bli så att skriftlighetsregeln delvis kringgås exempelvis genom ett förfarande där konsumenten bara svarar på ett kortfattat sms utan rimlig möjlighet att sätta sig in i villkoren. Det är också av stor vikt att den nuvarande ångerrätten i samband med telefonförsäljning behålls och att informationen om ångerrätten förbättras. Vi välkomnar därför att regeringen aviserat att ett lagförslag kommer att utarbetas och utgår från att regeringen återkommer med ett förslag som innebär att all telefonförsäljning ska bekräftas skriftligt av kunden i efterhand för att det ska uppstå ett bindande avtal. anser att så som det ser ut har stora brister och att det inte ger konsumenterna ett tillräckligt skydd. Det har blivit allt vanligare på nätet att enskilda avkrävs personuppgifter vid användandet av olika tjänster, trots att det egentligen inte skulle behövas för tjänstens funktion. Det är även vanligt förekommande att enskilda lockas att lämna ifrån sig sina uppgifter exempelvis genom gratiserbjudanden eller i samband med olika tävlingar. Medvetenheten om vilka följder det kan få att lämna ifrån sig sådana uppgifter och hur uppgifterna sedan används är generellt sett låg. De flesta företag är dessutom dåliga på att informera om att det i praktiken innebär att en samtycker till att ens uppgifter kan spridas vidare till exempelvis företag i koncernen, evenemangspartner, tredje part etc. Detta får till följd att företag som en inte har ett kundförhållande till kan ringa, trots spärr i . Andra problem med Nix är att det tar för en spärr att träda i kraft och att rätten att ringa trots Nixspärr utifrån etablerade kundförhållanden gäller under en efter det att avtalet med det aktuella företaget upphört att gälla. Ett kundförhållande kan med dagens teknik gå blixtsnabbt att etablera, varmed det omvända – att plocka bort namn och nummer ur ett register – rimligtvis borde gå lika snabbt. Så är dock inte fallet, vilket skapar en obalans till konsumentens nackdel. föreslår införande av ett omvänt Nixregister, dvs. att de konsumenter som vill ta emot direktreklam och försäljning via telefon anmäler detta till registret. Konsumenten gör då ett aktivt val att kunna bli uppringd i marknadsföringssyfte. Regeringen bör återkomma med ett förslag om att införa ett omvänt Nixregister. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Enligt marknadsföringslagen är det inte tillåtet att skicka sms eller mms i marknadsföringssyfte till mobiltelefon utan att konsumenten först samtyckt till det. Trots detta ökar antalet anmälningar till angående sms-reklam till konsumenter som inte godkänt det i förväg. Många anmälningar gäller även företag som tillhandahåller tjänster som ringsignaler eller spel som riktar sig till barn som beställer tjänsten i tron att den är gratis. Regeringen bör återkomma med ett förslag som syftar till att hindra oseriösa försäljningsmetoder via mobiltelefoner och sms. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6 En miljövänligare konsumtion För de flesta är det nödvändigt att köpa nya saker då och då. All konsumtion har någon form av påverkan på vår miljö men för att minska den negativa miljöpåverkan är det viktigt att saker har en lång hållbarhet. 6.1 Stärk reklamationsrätten för en hållbar konsumtion En stor del av dagens miljöproblem hänger ihop med våra konsumtionsmönster. Vi äger allt fler prylar som avverkas i snabb takt – kläder, mobiltelefoner och kök är några exempel. Många av dessa produkter skulle kunna användas . Detta leder till ökad belastning på våra gemensamma resurser. Om en diskmaskin kan användas eller är naturligtvis en stor skillnad både i påfrestning på konsumentens plånbok och på miljön. Det nuvarande konsumtionsmönstret går dessutom dåligt ihop med strävan efter ett hållbart samhälle och FN:s miljömål i Agenda . För att konsumtionens negativa klimat- och miljöpåverkan ska minska måste vi förändra hur och vad vi konsumerar. Regeringen har tagit fram en strategi för hållbar konsumtion som tar sikte på vad staten kan göra tillsammans med kommuner, näringsliv och det civila samhället för att underlätta för oss konsumenter att agera hållbart. Strategin innehåller flera bra förslag men vi saknar förslag om att stärka konsumentlagarna när det gäller garanti- och reklamationstider. När en produkt inte håller måttet kan du enligt konsumenträtten reklamera den, alltså gå tillbaka till affären och få den ersatt, reparerad eller helt häva köpet. Men dagens regler är otydliga och otillräckliga ur ett konsumentperspektiv. Trots att reklamationsrätten är satt till , är det enligt lagen endast sex månaders garanti. är det företaget som har bevisbördan och ska bevisa att det inte är ett ursprungligt fel på varan. Därefter och fram till måste konsumenten själv bevisa att det handlar om ett ursprungligt fel som inte orsakats genom vårdslös användning. vill därför se en utredning om stärkt reklamationsrätt där det är upp till företaget att bevisa att det inte handlar om kvalitets- eller fabrikationsfel. Då kan fler konsumenter få rätt mot företagen och bristfälliga produkter ”straffas ut”. Dessa åtgärder skulle kunna öka viljan att producera fler hållbara produkter. Stärker vi konsumentens skydd vid reklamation så blir det dessutom enklare för konsumenten att välja och ställa krav på mer hållbara produkter. Regeringen bör utreda en stärkt reklamationsrätt omfattande där det är upp till företaget att bevisa att det inte handlar om kvalitets- eller fabrikationsfel. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.2 Stärk konsumentskyddet vid delningsekonomi Ett annat bra sätt för att inte överkonsumera är att dela, hyra eller låna – det som kallas delningsekonomi eller kooperativ ekonomi. Det fungerar förenklat sett så att du och många andra antingen delar på olika produkter eller tillhandahåller era egna saker för andra att använda eller hyra. Med delningsekonomi menas, enkelt uttryckt, den del av ekonomin där privatpersoner, ofta via webbplattformar, kan hyra, hyra ut, byta eller låna tillgångar av varandra såsom maskiner, verktyg, fordon och bostäder eller erbjuda småtjänster såsom trädgårdsarbete eller snöskottning. Det finns mycket du kanske inte har användning för så i livet, men som du kan behöva ibland, som t.ex. verktyg. En borrmaskin exempelvis används i genomsnitt under sin ägares liv. Att köpa in nytt för de här sporadiska tillfällena är inte bra för vare sig plånboken eller miljön. Ett annat alternativ är att samordna sig för att dela bil eller samåka. I flera städer finns det s.k. klädbibliotek där du kan låna plagg för att sedan lämna tillbaka. Enligt den statliga utredningen – På användarnas villkor (SOU 2017:26) har av befolkningen använt sig av delningsekonomi . En klar majoritet, , av de som deltagit i delningsekonomin har övervägande positiva erfarenheter. delar utredningens slutsatser om att delningsekonomins utveckling bör följas samt att det finns ett stort behov av information till användare och till potentiella användare, av delningsekonomiska tjänster om t.ex. rättsregler, ansvarsförhållanden och skattekonsekvenser, samt att de delningsekonomiska plattformarna bär ett stort ansvar för att förmedla en sådan information. Även om delningsekonomin befinner sig i ett tidigt skede i så finns det tydliga tendenser till att denna typ av ekonomi växer i allt snabbare takt. Vi delar därför inte utredningens slutsats om att den nuvarande lagstiftningen på området inte behöver ses över. menar i stället att det är nödvändigt att säkerställa att konsumentskyddet utvecklas så att konsumenterna kan känna sig trygga i kollaborativ konsumtion. är konsumentlagstiftningen utformad för köp mellan ett företag och en privatperson. När det gäller kollaborativ konsumtion eller delandets ekonomi hyrs, delas eller köps varorna och tjänsterna ofta privatpersoner emellan. För en sådan konsumtion är konsumentskyddet begränsat. Ett stärkt konsumentskydd i delningsekonomi bör därför utredas ytterligare. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. delar även utredningens slutsats när man konstaterar att det är en brist att det i saknas en branschorganisation för plattformar i delningsekonomin. Sådana finns det t.ex. i och . En bransch- eller intresseorganisation skulle kunna verka för bättre information, skäliga användarvillkor, jämförbara betygssystem och, inte minst, en kvalitetscertifiering av delningsekonomiska plattformar. Det skulle gynna både plattformarna och användarna och i förlängningen bidra till delningsekonomins positiva utveckling. 7 En feministisk konsumentpolitik är ett feministiskt parti. Det betyder att vi vill att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha lika rättigheter och möjligheter. Detta gäller även konsumentpolitiken där våra förslag syftar till att vi ska uppnå jämställdhet. För jämställdhet är inte något som kommer av sig självt. För att vi ska få ett jämställt samhälle krävs politisk vilja och konkreta förslag. En sådan sak är kvinnors rätt till reproduktiv hälsa. Inom konsumentpolitiken handlar det bl.a. om tillgång till giftfria mensskydd. Vi föreslår även ett förbud mot könsdiskriminerande reklam, som skapar och upprätthåller stereotypa idealbilder av män och kvinnor. kom en utredning (SOU 2015:100) om kroppsbehandlingar som konstaterade att konsumentskyddet är otillräckligt för den som genomgår estetiska kroppsbehandlingar. Därför vill vi se att regeringen tar till sig utredningens förslag. Könsdiskriminerande reklam påverkar formandet av människors identitet och motverkar samhällets jämställdhetssträvanden. har genom olika internationella konventioner åtagit sig att motverka könsdiskriminering. Dock är varken marknadsföringslagen eller diskrimineringslagstiftningen tillämplig på könsdiskriminerande reklam. Lagstiftaren har i stället överlåtit åt näringslivet att genom frivilliga åtgärder motverka den könsdiskriminerande reklamen. Reklamen är ett medel som används i ett kommersiellt syfte för att påverka oss att konsumera. Även om reklamen har till huvudsyfte att öka efterfrågan på varor och tjänster påverkar den också mottagarens medvetande när det gäller frågor som inte har något direkt samband med de utannonserade varorna och tjänsterna.