mot · H5023788 · 2017-10-05 00:00:00 — De positiva erfarenheterna från befintliga klusterbildningar av myndighetsverksamhet på olika platser i landet är ytterligare en viktig aspekt. I samband med att decentralisering av myndigheter, deras uppdrag och funktioner genomförs, bör även möjligheten att decentralisera statliga bolag beaktas. Denna fråga har aktualiserats i närtid av nedläggning av kontor i där arbetsuppgifter centraliseras genom outsourcing. Med anledning av bland annat detta anser att det finns anledning att tydliggöra och stärka det regionala och landsbygdspolitiska ansvaret hos statliga bolag och myndigheter i respektive myndighets instruktion. Exempel på myndigheter är , , och . Decentralisera uppdrag och funktioner Myndigheter och kommuner lägger allt mer och allt bättre information och service på internet. Telefonkundtjänsten byggs ut. Det är bra. Men drygt 1 miljon människor använder inte internet. Och för många av våra problem och frågor behöver vi träffa en kunnig person. Värdet av att få träffa en tjänsteman, öga mot öga i ett personligt möte, kan inte nog betonas. Ingen ska ”falla mellan stolarna”. Därför ska myndigheterna samarbeta, både om service i enkla fall och om omfattande insatser. Det är lätt att se att framför allt de mindre kommunerna, de mindre orterna och landsbygden har fått sämre tillgång till offentlig service. Detta står inte i motsats till en fortsatt utbyggd e-förvaltning. De stora framsteg som genomförts på detta område måste följas av en fortsatt utveckling för att skapa en snabbare förvaltning med lägre kostnader för medborgare, företag och den offentliga sektorn. måste myndigheters uppgifter decentraliseras i högre utsträckning. Förutom de positiva effektiviseringsvinster en decentralisering kan uppnå innebär det en ökad offentlig service i hela landet. Myndigheter bör i högre utsträckning samlokaliseras i servicekontor så att statens resurser används mer effektivt och decentraliserat som myndigheterna kommer närmare medborgarna. Huvudregeln bör vara att myndigheter ska samlokaliseras runtom i landet i syfte att åstadkomma decentralisering, effektivisering och synergieffekter. Det är viktigt att decentralisering får den avsedda effekten. Som exempel kan nämnas flytt från till grannkommunen . En flytt som gav stora besparingar åt myndigheten. Dock en flytt på . meddelade Arbetsförmedlingen att den flyttar sina kontor från till grannkommunen . Riktig decentralisering behöver säkerställa att uppdrag och funktioner når ut i hela landet. Regeringen beslutade att omlokalisera delar av sju myndigheter från . Det är en del i arbetet kring att verkställa ett av 75 förslag för att utveckla landsbygden. Kommitténs förslag är att 10 000 tjänster vid statliga myndigheter i under en 5- till omlokaliseras till regioner i behov av statliga arbetstillfällen. Alla partier i kom överens om att 10 000 statliga jobb ska flytta ut i landet. Det är en ambition som delar. Det är positivt att regeringen nu tar ett första steg i att decentralisera sju myndigheter men för är det viktigt att regeringen presenterar en plan för att uppfylla detta mål. Omsorg om skattebetalarnas pengar är grunden för en ansvarsfull ekonomisk politik. Lagstiftare ska alltid vrida och vända på varje skattekrona och se till att den används så effektivt som möjligt. Vi kan konstatera att utgifterna för de statliga myndigheterna skenat iväg. Något som till stor del beror på ökade lokalkostnader. ser vi att flera myndigheter väljer dyrare lokalalternativ. En rimlig utgångspunkt är att myndigheternas lokalisering bör spegla befolkningens. I många andra tjänstebranscher med liknande profil på sina anställda är kontor belagda utanför storstäderna av kostnadsskäl. Regeringen bör pröva möjligheten att uppräkningen av myndigheternas anslag som beror på lokalkostnader görs i lägre takt . Regeringen bör även pröva möjligheten att se över om rikthyrorna i kan sänkas med följden att myndigheterna ges incitament att omlokalisera till områden med lägre hyreskostnader. Regeringen bör även se över möjligheten att även den totala uppräkningen av dessa två reformer schablonmässigt sänks. Fler myndigheter bör få styrelser I näringslivet är det en självklarhet att en styrelse leder företaget framåt. Forskning visar att företag som har mer diversifierade styrelser uppnår bättre resultat. I är det en liten andel av myndigheterna som leds av en styrelse. Faktum är att enrådighet är klart dominerande. En diversifierad styrelse som består av individer med vitt skilda bakgrunder, erfarenheter och kompetenser leder oundvikligen till att frågor som rör verksamhetsutveckling belyses i bredare perspektiv. Att en ensam myndighetschef (generaldirektören) leder mer än hälften av myndigheter innebär att verksamhetsutvecklingen till stor del styrs efter generaldirektörens vision och planer. Givetvis med beaktande av de lagar, regler, förordningar och regleringsbrev som myndigheten lyder under. har en viktig roll att spela i att avlasta generaldirektörens arbete som då kan fokusera mer på det operativa arbetet. Styrelsen kan fokusera på att leda det långsiktiga utvecklings- och planeringsarbetet. Därför bör huvudregeln vara att varje statlig förvaltningsmyndighet (exklusive nämndmyndigheter) leds av en styrelse. Regering och riksdag har tydligt sagt att man vill att myndigheternas verksamhet decentraliseras. har då uppdraget att fokusera på det långsiktiga arbetet med att planera för och genomföra de beslut som har fattat som generaldirektören kan fokusera på att operativt genomföra decentraliseringen. Förkortade handläggningstider för näringsverksamhet För att företagare ska kunna utveckla sin verksamhet behövs minskat krångel, och en del i detta handlar om kortare handläggningstider för olika tillstånd. Jobbskaparna ska kunna ägna tid åt att skapa tillväxt och nya jobb, istället för att fylla i blanketter och vänta. Såväl för serveringstillstånd som för bygglov förekommer stora skillnader i förutsättningarna för företagen. Tillstånd kan variera från 1 . Serveringstillstånden kan variera med och byggloven med . För miljöfarlig verksamhet kan anmälningsavgiften för en biltvätt variera med och nästan i tillsynsavgift. Hur ofta det sker tillsynsbesök varierar mellan varje och . Trots detta måste tillsynsavgiften betalas och kommunerna betalar inte tillbaka den om det inte sker ett besök. Anledningarna till att kostnader och handläggningstider varierar kan vara många. Vad som är en rimlig kostnad är inget som är utrett och därmed svårbedömt. Däremot anser vi att det är uppenbart att det finns stora möjligheter att förbättra handläggningstiden när en kommun kan klara av exempelvis ett serveringstillstånd på knappa veckan, och för andra kommuner kan . En djupare analys på länsnivå visar dessutom att det inte är ovanligt att två kommuner som har den lägsta respektive längsta handläggningstiden i länet är grannar. Det innebär i praktiken att två restauranger kan ligga från varandra men deras förutsättningar såväl när det gäller hur fort byråkratins kvarnar maler som vilka kostnader företaget belastas med kan skilja sig radikalt åt. Trots att samsynen kring svenska miljökrav är stor så tar handläggningen av miljöprövningsärenden allt . Företag och organisationer i branschen slår larm om omöjliga investeringsbeslut på grund av handläggningstiderna och bristen på effektivitet hos myndigheterna. Oklarheten kring myndigheternas hantering av ärenden är också ett stort problem som kostar det svenska näringslivet pengar. Det är en helt orimlig situation för de företag som väntar på att få investera . För att bryta den negativa trenden med skenande handläggningstider föreslår vi en översyn av åtgärder för att förkorta handläggningstiderna. Det kan till exempel omfatta införandet av en handläggningsgaranti och sanktionsavgifter mot de myndigheter som bryter mot handläggningsgarantin. , när satt i regering, ökade kvinnors företagande kraftigt. Ekonomisk makt och ett ökat ägande är centrala delar i arbetet för ett mer jämställt samhälle. Historiskt har kvinnodominerade branscher hämmats av offentliga monopol och detaljregleringar. Dessa branscher har öppnats för företagande och konkurrens. Det har gett kvinnor mer egenmakt och bidragit till den kraftiga ökningen av antalet kvinnliga företagare och vd:ar. Kvinnors möjlighet att starta och driva företag behöver stärkas ytterligare. Bilden av kvinnor och män som företagare är väldigt olika. Kvinnor beskrivs som alltifrån mindre risktagande till mindre framgångsrika än män. Kvinnor som driver företag anses vara försiktiga och män anses våga satsa. Självklart påverkar det finansiärers bedömning av vad som är finansieringsbart och vad som har potential att lyckas. Detta är en av orsakerna till att färre kvinnor än män väljer att bli entreprenörer. Trenden är en del av en större problembild där samhällets syn på vad män och kvinnor är lämpade för att klara av skiljer sig åt. För att vända denna bild behövs åtgärder på flera områden och inom flera olika åldrar. Vetskapen och kunskapen om entreprenörskap som en karriärmöjlighet behöver ökas längre ner i åldrarna, och stimuleras hos äldre generationer. Vi föreslår därför en helhetssyn på frågan med insatser genom flera faser i människors liv: för unga, för kvinnor inom vården och för invandrade kvinnor. Förutom detta vill vi återinrätta Resurscentrum för kvinnor, Winnet. Många barn och ungdomar har ingen familjemedlem eller bekant som driver eget företag. Därför minskar möjligheten att de själva hittar inspiration och intresse för företagande. Vi tycker att alla barn och ungdomar ska få en chans att lära sig vad entreprenörskap och företagsamhet innebär, därför vill vi att alla elever i ska få ta del av information och chansen att pröva Ung Företagsamhet. Forskning visar att det är större chans att kvinnor som deltagit i Ung Företagsamhet startar ett aktiebolag än kvinnor utan den bakgrunden. I gymnasiet bör fler elever få möjlighet att arbeta med sin egen företagsamhet genom att kursen entreprenörskap tillgängliggörs för fler gymnasieprogram än vad som är fallet . Kursen entreprenörskap bör även bli meriterande för högre studier, något som endast kurser inom språk och matematik är. Därför föreslår vi att organisationer som Ung Företagsamhet får ytterligare resurser för att utveckla entreprenörskap i skolan. Satsningen är en generell satsning för ungdomar men som baserat på tidigare forskning kommer ge resultat särskilt för tjejer. Situationen inom vård och omsorg är ansträngd på många platser. I en miljö där det i många fall är resursbrist är potentialen stor för effektiviseringar, men det är ofta en omöjlighet för innovativ personal att hinna med att ta sin idé vidare till verklighet. Med den snabba teknikutveckling som sker finns stora möjligheter till smarta och innovativa lösningar på vardagliga utmaningar inom vården. I kraften av digitaliseringen dyker det även upp disruptiva innovationer som kan förändra vår syn på vårdens tillgänglighet och metod, exempelvis genom att få chans att möta en allmänläkare digitalt i en mobilapp. Ett innovationsfrämjande arbetsklimat bidrar inte bara till nya affärsidéer utan kan även stimulera så kallade intraprenörer, innovatörer inom verksamheten, som får möjlighet att göra verklighet av sina idéer och bidra till vardagliga förbättrande åtgärder. vill att särskilda innovationscheckar för innovationer inom vård och omsorg ska inrättas. Checken ska hjälpa kvinnor som jobbar inom vård och omsorg att få extern hjälp med att exempelvis undersöka affärsmöjligheter, skriva affärsplan, hantera immateriella tillgångar eller göra en marknadsanalys. För många kvinnor som kommer hit från andra länder så kan företagande vara den enda möjligheten att få ett jobb. Många kvinnor kan inte de uppbyggda systemen som finns för att stödja kvinnors företagande och behöver extra stöd och hjälp. Därför behövs en särskild satsning på kvinnor med utländsk bakgrund för att de lättare ska kunna välja företagande som ett sätt att få ett jobb. Största hindren för de flesta invandrare som vill starta företag är kontakter med finansiärer och kapitalanskaffning. De nya svenskarna har helt enkelt inte samma förutsättningar. Att då vara kvinna och invandrare i minskar med andra ord chansen att få finansiering betydligt. Trots dessa svårigheter finns det mer än 90 000 invandrarägda företag i , vilka sysselsätter mer än 350 000 människor. Nästan vart fjärde jobb i privat sektor skapas i företag som drivs av utrikesfödda, detta trots att de bara står bakom vart sjunde företag. finns representerade inom flera sektorer i det svenska näringslivet. Många utrikes födda skulle kunna och vilja driva företag men vet inte hur. föreslår att man ger Arbetsförmedlingen i uppdrag att informera om möjligheten att driva företag inom ramen för etableringsuppdraget och göra information om företagande till en del av den obligatoriska samhällsorienteringen. drevs –2014 ett projekt för att investera mer i invandrarkvinnor (IK-programmet). Stiftelsen () ansvarade för projektet och har byggt upp viktiga och väl fungerande nätverk och visat mycket positiva resultat, såsom att antalet nystartade företag hos kvinnor med utländsk bakgrund ökade med . Den rödgröna regeringen valde dock att inte driva projektet vidare. vill på nytt starta ett IK-program med inkluderande nätverk för kvinnliga företagare riktade mot invandrare. Ett problem som har identifierats i många företag som drivs av invandrarkvinnor är att de stannar i utvecklingen och fastnar i av samma problemställning. De kommer inte vidare på grund av bland annat brist på nätverk, rätt styrelse eller finansiering. För att kunna växa och anställa fler personer behöver företagen hjälp att lyftas ur denna situation. föreslår därför att det i det nya IK-programmet ska ingå en affärsrådgivningsdel som är riktad mot företag med potential att växa. har organisationen (Nationellt Resurscentrum för kvinnor) arbetat med att bland annat öka kvinnors deltagande inom företagande och ökad jämställdhet på arbetsmarknaden. Detta är också något som genomförts i gränsöverskridande samarbeten för att modellen ska spridas också till andra länder. Vidare har verksamheten ett underifrånperspektiv och arbetet sker huvudsakligen via de regionala center som finns över hela landet. För att arbetet ska kunna bedrivas mer kraftfullt och med långsiktighet i fokus har sittande regeringar, under de som föreningen varit aktiv, stöttat med årliga resurstillskott. Uppdraget har fortsatt med driftsbidrag ända fram till . Därefter har föreningens nationella ledning fått jobba hårt för att få information från om orsaken till att verksamhetsbidraget upphävts. Detta har tyvärr mötts med tystnad. Med tanke på att det fortfarande finns stora skillnader mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden och med tanke på att vi behöver öka andelen kvinnor som startar och driver företag i hela vårt land, borde en erfaren förening som Winnet vara en viktig del i det fortsatta jobbet för ökad jämställdhet. Regeringen har dock aviserat att man istället avser att rikta öronmärkta medel för ändamålet till regionerna. anser att Winnet bör återetableras för att främja ett fortsatt arbete med synliggörande, kunskapsframställning och kunskapsunderlag kring arbetet för en jämställd regional tillväxt i syfte att öka kvinnors deltagande såväl i den demokratiska processen som på arbetsmarknaden och i näringslivet. Parallellt behöver verksamheten utvärderas och effektiviseras, men det är av högsta vikt att de etablerade nätverken återetableras så att dessa inte hinner falla isär. Per Åsling (C)