mot · H4023579 · 2017-01-13 00:00:00 — Här skulle den offentlig-privata samverkansmodellen vara en möjliggörande lösning som inte belastar statsbudgeten alltför mycket som den bjuder in aktörer för långsiktig avkastning. anser att detta är en lösning som behöver studeras närmare. Även om vi ser en stark trend mot elektrifiering kommer vi att ha kvar förbränningsmotorer i fordonsflottan . Det är därför extra viktigt att fortsätta – och utöka – satsningarna på biobränslen som kan användas i dagens motorer. ligger i framkant med biobränslen i världsklass, men forskning och utveckling av det som EU kallar andra generationens biodrivmedel, från exempelvis skogsavfall har stor potential. har både kunnandet och råvarorna, men det behövs mer forskning och politiska insatser för att få fart på utvecklingen i än högre grad. Att potentialen i biodrivmedel från rötning av avfall och skogsråvara är stor och underutnyttjad råder inget tvivel om. Därför behövs forskningsinsatser främst kring processtekniker för att nyttja råvaran mer effektivt så att den blir mer konkurrenskraftig mot fossila alternativ. Forskningen behöver även fokusera på hur fler avfallsströmmar kan nyttjas och affärsmodeller utvecklas för att fördela de ekonomiska nyttor som uppstår. Förutom detta behövs mer forskning om hur uppfyllandet av olika miljömål påverkar varandra inom den cirkulära bioekonomin som helhet. Stora möjligheter finns att använda bioråvaror inte bara för att ersätta fossila bilbränslen utan även för att ersätta olja i kemiindustrin och för produktion av kemiska oljebaserade produkter såsom plast. Där finns också en potentiell svensk exportsuccé – när den norska oljan fasas ut kan den svenska skogen stå för en del av framtidens drivmedel. Biodrivmedel och eldrift för flyg Flyget står för en mindre del av utsläpp av växthusgaser och flygplanen blir alltmer energieffektiva. Men vi anser att både flyget och sjöfarten ska bära sina miljökostnader och på så sätt stimuleras till energieffektivisering och framställning av förnybara bränslen. kom flygsektorn internationellt överens om ett tak för flygens utsläpp. Beslutet innebär att CO2-utsläppen från flyget ska stabiliseras till nivå, och att flygaktörerna får kompensera om de släpper ut mer. På det här sättet får alla länder samma förutsättningar och det drabbar inte enskilda länders konkurrenskraft på det sätt som olika utformade nationella flygskatter kan göra. En internationell CO2-skatt för flyg utesluter dock inte behovet av fortsatt arbete för energieffektivisering och framtagande av förnybara bränslen. Åtgärder för internationella lösningar kan inkludera utvecklandet av strategier för hållbara bränslen inom flyget. vill därför främja forskning och utveckling av biodrivmedel för flygindustrin. har stor tilltro till den nya tekniken och inser vikten av den energieffektivisering som sker genom eldrift. Teknikutvecklingen går särskilt snabbt på området kring just elektrifiering. Eldrivna flyg har länge setts som en utopi, men sanningen är att stora framsteg har skett på detta område. räknar flygtillverkare med att ha delvis eldrivna passagerarplan i drift. Vi vill främja och påskynda en sådan utveckling och ser potentialen för svenska aktörer att fortsatt vara en internationell spelare att räkna med. Historiskt är redan en viktig tillverkare av traditionella flygmotorer genom svenskgrundade GKN Aerospace , baserade i . För fortsatta framsteg behövs forskning, och utvecklingen fokuseras mot effektivare flygmotorer. Viktigt i närtid är utveckling av effektivare flygmotorer för biobränslen och på forskning och framtagning av eldrivna flygmotorer där hybridmotorer är en milstolpe. Även inom detta områden behövs materialforskning för att hitta lätta och hållfasta material, som klarar av att utvinnas på ett hållbart och resurseffektivt sätt. För eldrift är naturligtvis batterierna en nyckel. Batterierna behöver vara lätta, säkra och med hög energitäthet, som råvarorna är hållbart utvunna och är möjliga att återvinna. är bl.a. genom framgångsrika inom forskningen kring batterikemier, vilket bidrar till potentialen att bidra till mer tillämpad och sektorsspecifik forskning. Behovet av att kunna lagra energi ökar allteftersom större andel variabla produktionskällor ansluts till elsystemet. Energilager i form av exempelvis batterier kan utjämna variationen mellan mycket eller lite sol och vind. kan också bidra till att balansera de korta oförutsägbara spänningsvariationer som kan uppstå, exempelvis när en solcell skuggas eller vindhastigheten snabbt förändras vid ett vindkraftverk. Detta behov pekar på att energilagring kommer att bli en mycket viktig pusselbit i ett framtida elsystem. Tekniska analyser och trendspaningar pekar ofta på just litiumjonbatterier som den energilagringsteknik som kommer att bli en viktig möjliggörare. Priserna på batterier har sjunkit mer än de flesta prognoser förutspått. Anledningarna är den snabba industriella lärkurvan samt en enormt ökad efterfrågan tack vare fler elbilar. har priserna sjunkit , och de spås fortsatt minska med till målvärdet på ca /kWh. I finns fortfarande, trots bred kompetens och erkända forskningsgrupper, få demonstrationsprojekt eller förstudier kring energilager. Det finns behov av forskning och testning av distribuerade energilager och vad användning på fastighetsnivå har för teknisk påverkan på batteriet, samt på vilka sätt och med hjälp av vilka affärsmodeller som fler intäktsströmmar kan genereras. Brist på ingenjörer och arbetskraft Enligt SCB:s långsiktiga prognoser kommer det att saknas 100 000 teknikutbildade i , framför allt ingenjörer, men det kommer även att saknas nära 50 000 yrkesutbildade. På europeisk nivå räknar man med att det saknas en halv miljon ingenjörer . Ett väl fungerande utbildningssystem är avgörande för att ska kunna behålla sin konkurrenskraft. En studie av branschorganisationen visar att utbildningsutbudet inte motsvarar efterfrågan och att gapet återfinns på alla kompetensnivåer, men är störst avseende högskoleingenjörer och yrkeshögskoletekniker. Ovanpå detta underskott läggs stora pensionsavgångar . Kompetens och rekrytering är en av de största framtidsutmaningarna inte bara för energibranschen, utan för hela industrisektorn. Företag i hela kommer att ha svårt att genomföra de planerade rekryteringarna, och konkurrensen om den befintliga arbetskraften kommer att bli stor, något som riskerar att pressa upp lönerna. Arbetskraftsinvandringen är en stor tillgång för kompetensförsörjning, för samhällets ekonomi och för företagens konkurrenskraft. Dessutom innebär arbetskraftsinvandringen en säker väg hit för personer som har möjlighet att bidra med kompetens, kunskap och viktigt arbete. Det är ingen förlust för att underlätta för människor som kan försörja sig att stanna. Vi har mycket att vinna på välfungerande migration. Därför är arbetskraftsmigrationen av stor vikt, inte minst för att upprätthålla kompetensen inom sektorer i energibranschen som studenter i högre grad väljer bort, så som kärnteknik. är grundregeln att en person som saknar uppehållstillstånd inte får arbeta, men en asylsökande kan beviljas undantag, så kallat AT-UND. vill vända på detta och låta alla asylsökande arbeta. Istället för att arbetsförbud ska vara regel vill vi tillåta alla att arbeta som utgångspunkt. Det ska fortsatt vara möjligt att besluta om arbetsförbud, och även sänkt dagersättning, för de personer som vägrar bidra till att fastställa identiteten eller som bryter mot regler på olika vis. Det enda den asylsökande ska behöva för att få jobba är ett bevis på att man registrerats som asylsökande hos . Även att erbjuda och ta praktikplatser måste underlättas kraftigt. måste alla praktikplatser för asylsökande godkännas av efter en omfattande ansökningsprocess där nära nog varje detalj måste redogöras. Det måste underlättas så att fler kan få en fot in i svensk energisektor och prova på den svenska arbetsmarknaden. Studenter som kommer till är en resurs för vårt land. Men trots att många utländska studenter studerar i är det få som stannar. När så många väljer bort efter avslutat utbildning går vi miste om några av världens skarpaste hjärnor. För att fler internationella studenter ska kunna etablera sig på den svenska arbetsmarknaden och bidra till den forskning och utveckling i energisektorn vi skriver om vill vi göra det lättare för dem att stanna i längre efter avslutad utbildning. vill underlätta ansökningsförfarandet för utomeuropeiska studenter och doktorander att studera i . Det är viktigt att attrahera utländska studenter och doktorander. Den högre utbildningen är en snabbväxande global marknad som skapar nya kontakter, nätverk och tillför värdländerna värdefullt humankapital. Det stärker inte bara utan skapar en bättre utbildad och bättre utvecklad värld. I flera fall har fått kritik från högskolor och universitet för bristfällig hantering av studenters uppehållstillstånd, otydlighet i processer och en icke-transparent tolkning av regelverk. De regler som finns för studenters och doktoranders uppehållstillstånd, med bl.a. tryggad försörjning och studieresultat måste tydliggöras med utgångspunkt i deras möjlighet att studera och stanna i . För att möta de samhälleliga utmaningarna och främja forskning och innovation i världsklass måste jämställdhet inkluderas i högre utbildning och forskning. Lärosätena är också enligt högskolelagen skyldiga att främja jämställdhet mellan kvinnor och män i hela sin verksamhet. Jämställdhet ska vara en tydlig del i alla delar av lärosätenas verksamhet. Från rekrytering och tillsättning av styrelser och ledningar till fördelning av forskningsresurser. Utvecklingen av fler kvinnliga professorer går för långsamt. Alliansregeringen satte 2012 upp rekryteringsmål för professorer för perioden –2015. Resultatet visade att en dryg majoritet, , av lärosätena uppnådde målen. Utvecklingen går åt rätt håll men för långsamt. Trots att fler kvinnor söker sig till högre utbildning och nära hälften av lektorerna är kvinnor är fortfarande av professorerna män. Tydliga kvantitativa mål bör därför sättas för en mer jämställd rekrytering. Vi anser även att jämställdhet ska vara ett starkt fokus vid tillsättning av styrelser och ledningar. En viktig del är att göra både utlysningar av tjänster och medel mer transparenta. Vidare är det viktigt att forskningsanslag i större utsträckning än kommer kvinnliga forskare till del samt att en plan tas fram för hur medlen som går till kvinno- respektive mansdominerade fält kan jämnas ut. För att genusperspektiv ska få ett starkare genomslag i forskning, utbildning och forskningsfinansiering anser att jämställdhetsintegrering på högskolor och universitet ska vara självklart. För att skapa en energibransch som är jämställd behövs riktade insatser och mål att följa upp. I 2015 visades tydligt att de energisektorer där kvinnor har högre representation är inom förnybart. Av det kan slutsatsen dras att främjande av jämställdhet och därmed högre representation av kvinnor i energibranschen även i förlängningen kan leda till ett hållbart energisystem. Vi välkomnar därför regeringens förslag och skrivningar bl.a. om att kvinnors företagande, entreprenörskap och innovation ska uppmärksammas och att främjande medel ska fördelas på ett jämställt sätt. En studie av Energikontor Norr visar att det är svårare att nå företagare som är kvinnor när energieffektiviseringsprogram sätts upp. Studien menar att kvinnor generellt har bilden av att energifrågor är komplicerade, men att exempelvis tydlig visualisering som ett verktyg har gett resultatet att fler kvinnor engagerar sig. En annan strukturell utmaning som hittades var att kvinnor i större utsträckning hyr sina lokaler än äger, och därför inte själva är ansvariga för energieffektiviseringen. värnar om en effektiv användning av den värdefulla energi som producerats, och vår ingång är att alla, oavsett kön, ska ha lika möjligheter att delta i forskning om energieffektivisering. Därför bör bl.a. utformning och sättet som resultat visualiseras tas fram ur ett jämställdhetsperspektiv, något som bör finnas med i utredningsdirektiven. Vid extrema situationer då når nationell elbrist är processen så att beslutar om bortkoppling av elanvändning och meddelar detta till berörda region- och lokalnätsföretag som verkställer detta enligt en prioriteringsordning som länsstyrelserna har beslutat. För att utforma en jämställd och därmed säkrare situation vid elbrist krävs också att både kvinnor och män deltar i samtal och beslut som berör prioriteringar. föreslår därför att forskning om hur jämställdhetsaspekten ska finnas med när beslut och prioriteringar om elbrist formuleras, så att fler grupper kan föra talan och inte riskerar att nedprioriteras av fel anledningar. i (C)