ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5021728 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta ta fram en svensk kulturkanon och tillkännager detta för regeringen. 2005 beslutade den borgerliga danska regeringen med stöd av att låta sju kommittéer påbörja arbetet med att ta fram förslag över verk som kunde anses som en särskilt värdefull del av det danska kulturarvet och tillsammans utgöra en dansk kulturkanon. När arbetet presenterades hade antalet områden ökat till nio och varje område innehöll en lista på tolv verk. De områden som berördes var arkitektur, bildkonst, design och konsthantverk, film, litteratur, konstmusik, populärmusik, scenkonst och barnkultur. Det primära syftet med kulturkanonen var att den skulle fungera som en introduktion till det danska kulturarvet och stimulera till tankar och debatt kring konst- och kulturfrågor. Projektet bidrog starkt till att blåsa liv i den danska kulturdebatten och lyfte kulturpolitiken till en position på den politiska och mediala dagordningen som den varit i närheten av. Trots de starka känslor som initialt omgav projektet har den färdiga kulturkanonen blivit väl mottagen i stora delar av det danska samhället. De danska kulturinstitutionerna har tagit kulturkanonen till sig och har med avstamp i denna skapat flera nya uppsättningar och verk. Även de danska skolorna som fått kulturkanonen tilldelad sig i bokform har dragit nytta av projektet och många skolor använder den som en utgångspunkt i sin undervisning. tror att det även i finns ett starkt behov av en breddad och fördjupad diskussion kring ämnen som kultur, historia och identitet. I präglad av ett utbrett ointresse för kulturpolitiska frågor, rotlöshet, ifrågasättande av den svenska kulturens själva existens och samhällelig fragmentering bedömer vi att det skulle finnas ett stort värde i att uppmuntra till ökad reflektion kring kulturarvet och de delar av detta som skulle kunna anses som särskilt värdefulla eller särskilt betydelsefulla för formandet av den svenska identiteten och som vi därför vill bära med oss in . Mot bakgrund av ovanstående föreslår vi att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att med inspiration från ta fram en svensk kulturkanon.
mot · H5021729 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att familjer och företagare i jordbrukssektorn mot ersättning ska kunna erbjuda kommuner och landsting grön omsorg och tillkännager detta för regeringen. Grön omsorg är idé om vård, rehabilitering och daglig verksamhet ute på landet. och tillbaka upplever det svenska lantbruket och inte minst mjölkgårdarna en svår kris vad gäller lönsamhet. Många gårdar läggs ned och landsbygden förlorar arbetstillfällen och fortsätter i många delar att avfolkas. Detta till trots har vi i landet ännu många vackra gårdar och öppna och välkomnande landskap. Arbetet med grön omsorg kan vara ett sätt att diversifiera verksamheten vid många gårdar och ge bonden fler verksamheter att vila på och få avkastning och lönsamhet av. Det är för individerna som skulle ges denna möjlighet också en hälsogivande åtgärd. Det kan exempelvis vara en åtgärd för ungdomar på glid eller personer med psykiska eller fysiska funktionsnedsättningar, som utförs i samarbete med den enskilde lantbrukaren, olika brukargrupper och berörda myndigheter. Verksamheten kan vara eller en gång med utbildning eller arbetsträning beroende på brukarens behov och gårdens resurser. Olika aktiviteter kan till exempel vara snickeri, hantverk, bakning, vård av djur och växter, odling, skogsbruk eller vård av kulturmiljöer och kulturlandskap. Vi tror att detta kan ge goda effekter för samhället där brukaren kan få en meningsfull tillvaro i en trivsam miljö, som lantbrukaren kan utveckla sitt företag med en ny verksamhet, och få fler ben att stå på.
mot · H5021733 · 2017-10-03 00:00:00 — Svenska ortnamn i fjällen ställer sig bakom det som anförs i motionen om hur tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna om god ortnamnssed ska kunna skärpas och tillkännager detta för regeringen. I lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. kan man bland annat läsa följande: 4 § Vid statlig och verksamhet skall god ortnamnssed iakttas. Detta innebär att hävdvunna ortnamn inte ändras utan starka skäl. […] Svenska, samiska, meänkieli och finska namn så långt möjligt används på kartor samt vid skyltning och övrig utmärkning i flerspråkiga områden. Trots ovanstående lagtext började Lantmäteriet att stryka många av de svenska ortnamnen på landets fjällkartor. Kvar blir då enbart de ursprungliga samiska namnen. Motivet till förändringen är att man på Lantmäteriet upplevt att det varit rörigt att ha med både den svenska och den samiska stavningen. anser att det inte bör vara antingen svenska eller samiska ortnamn utan vill främja användandet av både och. Vår uppfattning är att det är principiellt felaktigt att radera ut de svenska ortnamnen i fjällvärlden. Detta eftersom det också bidrar till att radera ut minnet av de svensktalande människor som i åtminstone hundratals år har bott och verkat i området. Förfarandet är inte bara principiellt felaktigt utan har också orsakat praktiska problem. De samiska namnen är inte alltid allmänt kända, vilket har skapat förvirring och svårigheter. Turister har fått svårare att hitta platser som folk pratar om på kartan, SOS Alarm har svårt att tyda den samiska stavningen och polis och fjällräddning i området har vittnat om att den nya ordningen skapat förvirring och tidsförlust i samband med larm- och nödsituationer. Det är en förvirring som i en framtida extremsituation i värsta fall skulle kunna leda till att människoliv går förlorade. Det är uppenbart att det finns allvarliga brister i tillsynen och tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna kring god ortnamnssed. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att Lantmäteriets reform bör rullas tillbaka och att bör tillkännage för regeringen som sin mening att regeringen bör återkomma med förslag kring hur tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna om god ortnamnssed skall kunna skärpas. I det aktuella området borde de svenska och samiska namnen kunna samverka.
mot · H5021734 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till åtgärder för att säkra sydsamiskans fortlevnad och förvaltning samt höja språkets status och tillkännager detta för regeringen. Av (för utbildning, vetenskap och kultur) språkatlas över vilka språk som är hotade i världen framgår att samtliga samiska språk klassas som hotade. Med detta menas att de som talar något av de samiska språken försvinner eller övergår till att tala ett annat större språk. Minoritetsgruppers språk har genom historien förtryckts, försummats och övergivits över hela världen. Dock kan språk återupptas och återfå kraft i nya generationer där det finns intresse för kulturarv och rötter. Genom att bland annat undervisa i, synliggöra och forska om språket kan trenderna stimuleras ytterligare. En viktig del kan också vara att författa skrifter och böcker inom och på språket för kommande generationers skull. Det sydsamiska kulturcentret bedriver en mångfasetterad verksamhet som syftar till att främja det sydsamiska språket, dess kultur och historia, men också samiskt näringsliv i regionen. Gaaltije fyller en viktig funktion i bevarandet av såväl det sydsamiska språket som dess kulturarv. Dock har man varit beroende av projektstöd, vilket ger en lång osäkerhet. Här är det viktigt med ökade resurser för att säkra Gaaltijes framtida fortlevnad. Den socialdemokratiska regeringen lagstiftade om bland annat ett förbud att tala det egna modersmålet, vilket i praktiken innebar till exempel att barnen inte fick prata samiska i skolan. Detta bidrog starkt till att talandet av de samiska språken minskade och att den nya generationen inte fick möjligheten att lära sig språket ordentligt då det uteblev genom hela undervisningen. Särskilt utsatt har sydsamiskan varit då språkbytesprocessen pågått i det sydsamiska området än i det nordsamiska. Sydsamiskans utarmning har dock pågått än så. I området togs många nybyggen upp och långt in . Det dominerande språket blev svenska även på grund av att man undanträngde renskötseln mer och mer. Generellt sett finns det en stark vilja hos samerna att tala samiska. Kultur och språk har starka band till varandra och följer ofta trender sida vid sida. Därför är bevarandet av den samiska kulturen extra viktigt även när det gäller detta. Det är framförallt en fråga om identitet, rötter, ursprung och kulturellt arv. Med anledning av detta är det av stort värde att arbeta för bevarandet av de samiska språken då dessa utgör en del av såväl det samiska kulturarvet som det svenska, då samerna är en av ursprungsbefolkningar.
mot · H5021735 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör visa större intresse kring och tillkännager detta för regeringen. Fornlämningen efter järnåldersstaden ligger i skånska kommun strax utanför . är största, fyndrikaste och mest långvariga järnåldersstad, som varit bebodd i mer än ett årtusende (vilket kan jämföras med Birkas ). Från cirka till cirka fungerade som ett kommersiellt, politiskt och religiöst maktcentrum. Fornlämningen upptar en yta av , vilket är lika mycket som staden medeltida stadskärna eller i (vilket kan jämföras med Birkas ). Mest bekant är för sin ädelmetall och platsen har visat sig vara mycket rik på guld-, silver- och bronsföremål. En vanlig järnåldersby brukar ge arkeologerna ett tiotal föremål. I har man hittat 35 000 föremål. Ändå har man, sedan utgrävningarna påbörjades , endast grävt ut , vilket gör att kvarstår att utforska. Vid utgrävningarna har man hittat rika vapenoffer, rester efter forntida segerceremonier. samlade tidernas bästa hantverkare, som dessutom utvecklade lokala stilar. I skriften ”– ett framtida regionalt besöksmål” skriver Per vid Lunds universitets historiska museum bland annat: Man var innovatörer av form och design. Många skåningar tog värvning i de romerska provinsarméerna och återkom hem med föremål, men framförallt med kunskap. Man har exempelvis funnit kirurgiinstrument direkt efter romersk efterbild. […] Läkartraditionen var stark här långt efter fall. Det viktigaste av allt: visar på en unikt lång bosättningstid. Från första århundradet före till vikingatidens slut omkring . Ingen annan järnåldersplats kan visa upp det samma. Tiden mellan och var storhetstid. Då fanns här ett politiskt och religiöst maktcentrum och en blomstrande handelsplats. I har man möjlighet att studera en stads födelse, blomstringstid och död. Förflyttar man sig längre norrut kan man också se dess återuppståndelse: i form av den nutida staden ! Det gör platsen enastående i . är betydelsefull både som skånskt kulturarv, men även – i ett vidare geografiskt perspektiv – för både och . beslutade regionfullmäktige i att bilda en stiftelse, Arkeologiska Center, tillsammans med bland andra och Lunds kommuner och i syfte att vidareutveckla det arkeologiska området. Till verksamheten har man knutit andra aktörer som och . bedriver utgrävningar och forskning på området. har man byggt ett besökscentrum, som man vidareutvecklar, och det bedrivs allmänna visningar med särskilt fokus i verksamheten på barn. Man behöver dock utökade resurser för att tillgodose den efterfrågan och de önskemål som det finns kring verksamheten. är bäst bevarade maktboplats från järnåldern och bör betraktas som ett riksintresse. Staten bör därför öka sitt intresse för området och tillskjuta olika former av resurser för att vidareutveckla området och uppmärksamma den rika historiska och kulturella skatt som vilar i den bördiga myllan kring .
mot · H5021736 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning i syfte att omarbeta och bygga ut språklagen (2009:600) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenskan bör betecknas som officiellt huvudspråk i alla sammanhang och tillkännager detta för regeringen. saknade vi i ett lagstadgat skydd och erkännande av det svenska språkets ställning i vårt land och samhälle – en märklig situation som förstärktes då vi 1999 antog skydd för de fem nationella minoritetsspråken och gav dem officiell status. Denna situation ändrades dock något i och med antagandet av språklagen (2009:600), där svenskan tydligt ges status som huvudspråket i vårt samhälle och det språk som i internationella sammanhang anses vara vårt officiella språk. Dessvärre har språklagen i sin nuvarande utformning visat sig ha flera brister. Syftet med den nya lagen var att befästa den språkpolitik som antagits 2005. För svenskans del innebar detta att det skulle tydliggöras att svenskan är huvudspråk i samt att svenskan ska vara komplett och samhällsbärande och i sin offentliga användning vara enkel och vårdad. Dessutom ska alla invånare ha rätt att lära sig, utveckla och använda det svenska språket. Detta syfte har också fullföljts. Däremot verkar varken den antagna politiken eller den nya lagen för att stärka svenskans position i samhället och ingendera ger medborgarna rätten att kräva information på svenska, utom i kontakter med den offentliga sektorns kärnverksamhet. Detta innebär att det inte finns några som helst krav på att alla kontakter med allmänheten ska ske, eller åtminstone finnas tillgängliga, på svenska vare sig det gäller ren informationsförmedling eller medborgardialog. Inte ens när det gäller varningstexter finns något krav på att svenska ska användas. Det har också förekommit exempel på när aktörer valt att endast informera om säkerhetsrisker på engelska, trots att det är svenskan som är vårt samhälles huvudspråk. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att det föreligger starka skäl för en omarbetning av språklagen. För detta ändamål bör en utredning tillsättas med uppgift att ta fram ett förslag på en mer utbyggd och omfattande lag där medborgarnas rätt att använda det svenska språket i all vardaglig kommunikation tydliggörs. Den som så önskar ska utan svårigheter kunna hitta all information utgiven av svenska aktörer på det svenska språket. Allt annat är orimligt. Dessutom anser vi det vara orimligt att de fem minoritetsspråken alltid har statusen officiella medan svenskan endast anses officiell i internationella kontakter. För oss är det självklart att svenskan i alla sammanhang bör ha statusen officiellt huvudspråk, något den har i och på , men inte i . Att ge svenskan status som officiellt språk är viktigt inte minst för att stärka dess position i ett samhälle där allt fler kommunicerar bristfälligt, eller inte alls, på vårt lands huvudspråk.
mot · H5021737 · 2017-10-03 00:00:00 — Regelverk och tillsyn i föreningslivet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur regelverket och tillsynen ska kunna skärpas i syfte att förhindra att våldsbejakande och icke-demokratiska organisationer får skattefinansierat stöd, och detta tillkännager för regeringen. En viktig faktor för att det allmänna stödet för offentliga bidrag till det civila samhället skall kunna upprätthållas är att detta stöd fördelas på ett ansvarsfullt sätt. Mottagare av skattefinansierat stöd bör uppfylla vissa minimikrav på kvalitet och samhällsnyttigt innehåll. Allt annat är att visa bristande respekt för demokratin och skattebetalarnas pengar. Tyvärr har det visat sig gång på gång att våldsbejakande och islamistiska föreningar och organisationer, som uppmanar till lagbrott och som inte ställer sig bakom demokratiska grundprinciper, såsom stödet för yttrandefrihet och mötesfrihet, mäns och kvinnors lika värde etcetera, trots detta har kunnat erhålla skattefinansierat stöd, ofta vid upprepade tillfällen. Vi menar att det är uppenbart att såväl regelverket som tillsynen måste skärpas i detta avseende och föreslår därför att tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör återkomma med förslag kring hur regelverket och tillsynen skall kunna skärpas så att våldsbejakande, islamistiska och icke-demokratiska organisationer inte längre skall kunna erhålla skattefinansierat stöd. Nationell samordnare och straffskärpningar Regeringen tillsatte 2015 en nationell samordnare mot våldsbejakande extremism som lett arbetet, men flera samordnare har slutat och det har varit problem med tillsättningar. Man har även aviserat ett antiterrorismpaket. Detta är något vi välkomnar, men vi vill särskilt understryka behovet av att man på allvar ser över vilka organisationer som får skattefinansierat stöd, samt hur regelverk och kontroller kan skärpas, jämte fördelning av ökade resurser och bättre metoder för polisen och SST att kunna samverka och implementera detta arbete. Det är viktigt att alla partier inkluderas i samtalen som ligger till grund för arbetet med att bekämpa terrorn. Organiserad internationell terrorism är högaktuellt och bedöms vara ett hot i , inte minst efter dådet på . Såväl det förebyggande som brottsbekämpande arbetet är viktigt, och ett led i att förhindra fundamentalistiska organisationer att proklamera sitt budskap och rekrytera i är att börja i tillsyn och regelverk som försvårar för antidemokratiska organisationer att verka och rekrytera i landet.
mot · H5021738 · 2017-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheterna att inrätta ett hus i bör utredas och tillkännager detta för regeringen. Den djupaste roten till den svenska kulturens särart ligger i vår historia och i den natur och det klimat där den har vuxit fram. Mot denna bakgrund är det ganska naturligt att vår kultur uppvisar stora likheter med våra nordiska grannländers. Genom likheterna i levnadsbetingelser och årtusenden av nära och naturliga relationer mellan befolkningarna har en skandinavisk och nordisk kulturkrets vuxit fram. Denna nordiska kulturgemenskap har naturligtvis ett stort egenvärde, men den utgör också grunden för de nordiska ländernas nära politiska samarbete på många områden och är därför något som förtjänar att bevaras och byggas vidare på . Behovet av att fördjupa det nordiska samarbetet och betona den nordiska kulturgemenskapen är starkare . Detta då det annars föreligger en uppenbar risk för att den nordiska dimensionen försvagas i kölvattnet av en ökad globalisering och allt tydligare ambitioner om centralisering och likriktning från Europeiska unionens ledning. och det självstyrande området har inrättat var sitt hus, vilka fungerar som vitala samlingspunkter för nordisk dialog och nordisk kulturgemenskap. Liknande centrum för nordiskt samarbete och nordiskt kulturutbyte finns också i de självstyrande områdena och i form av samt i i form av Kulturkontakt Nord. Samtliga av de ovan nämnda institutionerna finansieras helt eller delvis av . Förekomsten av ett liknande naturligt centrum för nordisk dialog och nordiskt kulturutbyte i hade sannolikt kunnat bidra till en mer livskraftig debatt om de nordiska frågorna samt till ett ökat fokus på de förenande dragen i de nordiska ländernas kulturer och historia. Visserligen finns det ett nordiskt informationskontor i , men vi förespråkar ett mer omfattande och allsidigt nordiskt hus med ett bredare arbete och samtliga nordiska medborgare som tilltänkt målgrupp. Vi anser därför att oavsett om förutsättningar för medfinansiering från föreligger eller ej, så bör som sin mening ge regeringen tillkänna att möjligheterna att inrätta ett hus i bör utredas. Man bör i det sammanhanget också se över samverkansmöjligheter med .
mot · H5021739 · 2017-10-03 00:00:00 — Nationell handlingsplan för kyrkor som tas ur bruk ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell handlingsplan för skydd av kyrkor som tas ur bruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom berörda myndigheter och i samverkan med utföra en nationell översyn av kyrkor med risk för att tas ur bruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en nationell handlingsplan för hur det kyrkliga kulturarvet ska säkras för framtiden och tillkännager detta för regeringen. Få andra idéer och institutioner har varit lika betydelsefulla för den svenska kulturen som kristendomen och den . har den svenska kulturen och den ömsesidigt format varandra. Svensk arkitektur är ett område som är starkt färgat av vårt kristna arv, framförallt genom våra runt 3 400 svenska kyrkor varav många har ett säreget svenskt utseende som inte återfinns bland kyrkor i andra länder. Det är som förvaltar dessa anrika fastigheter och bevarar dem så att även framtida generationer kan ta del av dem. Det senaste århundradets omfattande sekularisering har resulterat i att många valt att lämna och därmed avsagt sig att betala kyrkoavgift, vilket har medfört en stor minskning av resurser. befarar att de framöver inte kommer att ha tillräckliga resurser för att omhänderta alla kyrkor och att kyrkor som tas ur bruk kommer att behöva tillåtas förfalla. Det innebär att största samlade fysiska kulturarv som fortfarande används i sitt ursprungliga syfte är hotat. belyser i en utredning att kyrkor som sålt inte erhåller samma skydd och förpliktelser om skötsel som de har före försäljning. Det innebär att skyddsvärda kyrkor som sålts kan förändras så att de förlorar sitt kulturhistoriska värde. Bland annat så nämner i , som byggts om till modevisningsanläggning. För att förhindra att detta sker föreslår en skärpning av kulturmiljölagen så att kyrkor och kyrkotomter inte får förändras så att deras kulturhistoriska värde minskar utan tillstånd från . Även om kulturmiljölagen skärps, så ligger förvaltningsbördan av dessa kulturhistoriska fastigheter på en organisation som inte kommer att ha tillräckliga resurser att sörja för dessa om nuvarande medlemsutveckling fortsätter. vill därför se en nationell handlingsplan för skydd av kyrkor som tagits ur bruk, en nationell översyn av kyrkor som riskerar att tas ur bruk samt en nationell handlingsplan för hur skyddet av det kyrkliga kulturarvet ska säkras . Det här är ett arbete som i samverkan med måste sjösättas .
mot · H5021742 · 2017-10-03 00:00:00 — Utveckla modellen för konsekvensutredningar i lagförslag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra metoderna för framtagning av konsekvensanalyser av propositioner och tillkännager detta för regeringen. har regeringen lagt fram en lång rad propositioner som har fått allvarlig kritik från bland andra , för att konsekvenserna av framlagda lagförslag inte har varit tillräckligt utredda. Jag anser att det är en viktig fråga att, med tillräcklig noggrannhet, försöka klarlägga vilka konsekvenser eller effekter ett lagförslag kommer att få. Det finns alltid ett syfte, eller ett antagande om att ett förslag till ny lag eller ändringar i en befintlig lag skall leda utveckling framåt i något avseende. Om man inte lägger ner tillräcklig möda för att visa att det framtagna förslaget når fram till syftet eller det antagande om en viss effekt som låg till grund för förslaget, är förslaget inte tillräckligt bra och bör ej läggas fram som en proposition till . Det måste gå att, med en rimlig sannolikhet, beskriva vilka resultat man förväntar sig av ett lagförslag. Det är därför viktigt att regeringen rutinmässigt gör väl avvägda konsekvensanalyser av sina lagförslag. förekommer det sådana och det är bra. Men alltför ofta ser vi propositioner som inte håller måttet och därför får kritik av till exempel Lagrådet för att propositionen ifråga brister i detta avseende. Därför bör processen kring arbetet med att ta fram och presentera konsekvensanalyser i propositioner stärkas. Modellen för hur det skall göras bör uppdateras och granskas av , så att väl avvägda konsekvensanalyser blir regel snarare än undantag i propositioner i lagstiftningsprocess. Även Lagrådet bör få möjlighet att ha synpunkter på modellens innehåll och utformning. Det handlar i slutänden om att förbättra träffsäkerheten i vår lagstiftning.