mot · H5023595 · 2017-10-05 00:00:00 — En socialpolitik för jämlika levnadsvillkor 2 Förslag till riksdagsbeslut 3.1 Svårt att uppfylla mål och principer 3.2 Rättigheter och bemötande 4 Våra mål för det sociala arbetet 4.1 Socialtjänstlagens mål är bra och bör följas 4.2 Översyn av socialtjänstlagen 4.3 En jämlik socialtjänst 4.4 En socialtjänst baserad på kunskap 4.5 En rättssäker handläggning 4.6 En väl fungerande tillsyn 4.7 Inför lex för att visa på konsekvenser av beslut 4.9 En tillgänglig socialtjänst 4.10 Socialarbetare måste ha en bra arbetsmiljö 4.11 Socialarbetares kompetens måste tillvaratas 5 Fattigdom och ekonomiskt bistånd 5.1 Fattigdom påverkar hälsan 5.2 Översyn av arbetet med ekonomiskt bistånd 5.2.1 Utvecklingen av ansökningar och avslag måste gå att följa 5.2.2 Bistånd bör bedömas utifrån behov 5.2.3 Barn bör garanteras ekonomisk trygghet 5.2.4 En skälig levnadsnivå bör följa levnadsstandarden i samhället 5.2.5 bör ses över 5.2.6 Beräkning av inkomster bör ses över 5.2.7 En rättssäker och individuell bedömning är viktig 6 Stöd till barn och unga 6.2.2 Vad det innebär att utredas 6.2.3 Stöd till barn i utredningsprocessen 6.3.1 Att omhänderta ett barn 6.3.2 ansvar för placerade barn 6.3.3 Familjehemmen måste vara bra för barn 6.3.4 HVB måste ge bra vård 6.3.5 Stödboende får inte bli ett billigare och sämre alternativ 6.3.6 Stöd till föräldrar under placering 6.3.7 Utbildning för personal som arbetar med barn i utsatthet 6.3.8 Kompensation till barn som farit illa i samhällets vård 6.4 Rättigheter för tvångsomhändertagna barn och unga 6.4.1 Sis ungdomshem måste respektera barns rättigheter 6.4.2 LVU bör bli en rättighetslagstiftning 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en handlingsplan bör tas fram som preciserar hur socialtjänstlagens mål om att främja människors ekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor och aktiva deltagande i samhällslivet ska uppfyllas och bli vägledande i arbete, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en handlingsplan bör tas fram för hur ska kunna arbeta mer förebyggande och delta i samhällsplaneringen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att principen om helhetssyn som finns i socialtjänstlagen behöver tydliggöras så att den blir mer styrande i arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att översynen av socialtjänstlagen bör vara parlamentarisk och att kravet på att förslagen inte får medföra kostnader bör tas bort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behövs lagstiftning om hur kommuner kan samverka för att ta till vara kompetens på bästa sätt och för att uppnå hög kvalitet i alla kommuners socialtjänst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas hur nationell statistik kan tas fram så att en jämlikhetsanalys av kan göras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en handlingsplan bör tas fram kring hur ska arbeta mer forskningsförankrat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en strategi bör arbetas fram angående hur kan tillhandahållas tillräcklig kunskap om mäns våld mot kvinnor, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas hur människors behov av stöd i myndighetskontakter och i socialrättsliga frågor kan tillgodoses för att förbättra rättssäkerheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas hur tillsynen och uppföljningen av kan förbättras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa lex och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att initiera en nationell undersökning av hur människor i behov av hjälp från upplever hjälpen och bemötandet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas hur trösklarna för att få hjälp genom kan bli lägre genom nya organisationsformer för en första linjens socialtjänst, dvs. stödinsatser utan myndighetsutövning via öppna mottagningar i samverkan med , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en socionomkommission med syfte att minska sjukskrivningar och göra arbetet attraktivt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas hur rättssäkerheten för den enskilde och arbete påverkas av att privata konsulter tas in för utredning med sikte på hur behovet av detta kan minska och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en handlingsplan bör tas fram kring hur arbete ska renodlas så att socialarbetare kan arbeta med socialt arbete, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att utvärdera och ge förslag på hur arbetsverktyg och teknik kan förbättras samt ansvar för att sprida förslagen bland kommunerna, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tilläggsdirektiv bör utformas så att ekonomiskt bistånd ingår i översynen av socialtjänstlagen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas hur den nationella statistiken kan förbättras så att det går att följa utvecklingen av antalet ansökningar och avslag avseende försörjningsstöd, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas huruvida det s.k. arbetsvillkoret överensstämmer med socialtjänstlagens intention samt om principen om kommunens yttersta ansvar kan följas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en lagändring bör göras i socialtjänstlagen så att barnets bästa blir avgörande även i arbetet med ekonomiskt bistånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas om lagstiftning behövs för att principen om försörjningsplikt inte ska ta ifrån barn deras grundläggande försörjning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas hur biståndet kan förändras så att det motsvarar en skälig levnadsnivå även vid långvarigt bistånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas hur en lagförändring kan inkludera dator och bredbandskostnader i riksnormen för försörjningsstöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas hur ett ideellt skadestånd ska kunna kompensera även dem med försörjningsstöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas hur en ökad individuell bedömning kan göras inom arbete med ekonomiskt bistånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetet med barn inom bör anpassas till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör undersökas om fristående barnombud går att införa för att tillvarata barns röster när de utreds eller får insatser av , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att placeringarna som utförs bör utvärderas med fokus på hur ska kunna ge barnen en vård som möjliggör att de får samma livsvillkor som andra barn, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införande av ett nationellt familje- och jourhemsregister bör utredas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett nationellt och regionalt samordnande av informations- och rekryteringsinsatser bör ses över för att öka kunskapen hos allmänheten om behovet av familjehem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behöver utredas hur HVB kan arbeta med metoder som är forskningsbaserade och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en översyn av kostnader för köp av externa tjänster vid placering av barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas hur lagstiftningen kan skärpas så att socialtjänstlagens bestämmelse om föräldrastöd till föräldrar vars barn är placerade följs, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behovet av utbildning för dem som arbetar med placerade barn inom den sociala barn- och ungdomsvården bör utredas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att ge ersättning till dem som utsatts för övergrepp och försummelse av allvarlig art efter 1980, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn skyndsamt bör göras av samtliga ungdomshem i syfte att säkerställa att barns rättigheter tillvaratas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör ta fram lagförslag på hur LVU kan bli en rättighetslagstiftning och tillkännager detta för regeringen. De flesta i har fått det bättre. Men de ekonomiska klyftorna ökar och den grupp som har det sämst ligger kvar på samma nivå eller har fått det sämre. De sociala klyftorna blir allt större, och var en bor och vad ens föräldrar tjänar får allt större betydelse för de barn som växer upp . Skillnaderna i hälsa ökar, och hur friska vi är och hur lång livslängd vi har beror på hur mycket vi tjänar och var vi bor. Under den borgerliga regeringens år vid makten försämrades många av de utjämnande stödsystem som byggts upp under de sista decennierna. Sedan regeringsskiftet har i samarbete med regeringen fått igenom flera viktiga reformer för att stärka exempelvis a-kassan, sjukförsäkringen, höjt underhållsstödet och barnbidraget, höjt tandvårdsstöden, infört gratis tandvård för unga upp till , gratis medicin för barn avgiftsfria vårdbesök för äldre och glasögonbidrag för barn och unga etc. Tio årliga välfärdsmiljarder kommer att göra skillnad i sjukvården, skolan och omsorgen. Dessa reformer behövs för att nå jämlikhet i livsvillkor. Vi har en bostadsmarknad som tyvärr blivit en marknad där bara de rika har råd att bo. har drivit på för ett ökat byggande eftersom vi anser att bostad är en social rättighet. Människor som förut kunde få ett andrahandskontrakt på bostadsmarknaden eller ett socialt kontrakt blir utan då konkurrensen på bostadsmarknaden är hård. Den som förut kunde klara av ett arbete slås ut när arbetsmarknaden är slimmad. Det som förut betraktades som sociala problem, som arbetslöshet och bostadslöshet, som därmed kan lösas med socialpolitiska reformer ses med borgarna vid makten som individens egna problem. I stället för att söka strukturella lösningar läggs ansvaret på individen. ”Det egna ansvaret” är ett mantra som har genomsyrat den socialpolitiska debatten. Vi vill fortsätta arbetet med att föra tillbaka den socialpolitiska diskursen till att åter handla om hur en stark välfärd gör samhället till ett jämlikt land där vi tar ansvar för varandra. Den nedmontering av socialförsäkringarna och arbetslöshetsförsäkringen som den borgerliga regeringen genomdrev har flyttat över ansvaret till kommunerna, och belastningen på har därmed ökat. Inom har en omfattande kris utlösts, och ekonomiska intressen har bidragit till en ideologisk förskjutning mot att lägga ansvaret på individen. Detta har ökat pressen på människor som redan befinner sig i en utsatt situation. Förutom de välfärdsreformer som gjorts har också bidragit till att förstärka resurserna till med för att kunna stärka bemanningen, samt till satsningar på kompetens och kvalitet. 3.1 Svårt att uppfylla mål och principer Det finns ett antal mål och principer som stadgas i socialtjänstlagens inledande målparagraf. Ett exempel på detta är att ska arbeta förebyggande. Tyvärr saknas möjlighet för socialarbetare att arbeta förebyggande, och de resurser som finns måste i stället läggas på individuella akuta lösningar. När det gäller t.ex. boende har inte så mycket att erbjuda de hemlösa och bostadslösa som söker hjälp. har inte heller skyldighet att tillhandahålla bostäder men däremot ansvaret för akut bostadslöshet; ingen ska behöva sova utomhus. Det gör att dyra placeringar på härbärgen, vandrarhem och hotell ökar, även för hemlösa barnfamiljer som bor långa perioder på vandrarhem då saknar alternativ. Avsaknaden av det förebyggande arbetet gör insatserna både dyrare och mer kortsiktiga. får en person med beroendeproblematik behandling men har ingenstans att bo efter att den är avslutad och återfaller ofta i missbruk. Helhetssyn är en viktig princip i socialtjänstlagen som socialarbetare ska jobba utifrån. Tyvärr ser det inte alltid ut så i praktiken eftersom är uppdelad i enheter utifrån olika sociala problem. Om någon har flera olika problem finns ingen som har helhetssyn och därmed kan ta ansvar för helheten. Om alla enheter också har egen budget vill ofta ingen ta ansvaret då det medför en kostnad, och personer riskerar att bli skickade mellan olika enheter. En annan princip som är viktig är den om ”barnets bästa”. ska alltid ha ett barnperspektiv när barn är inblandade. Vad det innebär att ha ett sådant perspektiv finns det inga givna svar på och de som arbetar med utsatta barn måste i varje fall göra en avvägning mellan olika faktorer. Dessvärre ges socialarbetare inte alltid den tid som behövs för att göra dessa barnkonsekvensanalyser. Barnperspektivet har också olika tyngd enligt nuvarande lagstiftning. När det rör vård- eller behandlingsinsatser för barn ska vad som är bäst för barnet vara avgörande. I övrigt ska barnets bästa beaktas. När det gäller t.ex. ekonomiskt bistånd har utrett barnperspektivet och kommit fram till att det finns stora brister. Vad som anses vara barnets bästa är också olika inom olika verksamheter. 3.2 Rättigheter och bemötande Det kan vara svårt att få hjälp av . Många får avslag trots att de har behov av såväl insatser som hjälp med ekonomin. Tyvärr finns ingen nationell statistik över antalet ansökningar och andel avslag inom , så det är svårt att veta både hur stort behovet är och hur många som nekas hjälp. Det är också svårt att veta om avslagen beror på resursbrist och strävan efter att hålla budget, men många socialsekreterare har vittnat om att de tvingas bryta mot lagen och att deras bedömningar inte tas på allvar om de kostar för mycket. Att kommunerna är självstyrande har många fördelar, men det gör också att stödet människor får varierar stort mellan olika kommuner. Rättssäkerheten i beslut har varit uppe för diskussion . Funktionen att både vara till hjälp och stöd för människor och att utöva myndighetsutövning är svår. Så länge alla får det stöd de vill ha uppstår ofta inget problem. Det är vid avslag och beslut om tvångsvård som rättsosäkerhet kan uppstå. Ambitionen är att människor i kontakt med ska vara delaktiga i de beslut som fattas och ha insyn i utredningen. Mycket sker skriftligt så har man svårt med språket eller att läsa blir kontakt med myndigheter och domstolar mycket besvärlig. Människor som inte kan svenska ska få hjälp med översättning och tolkning, men får inte alltid det. Många människor som har kontakt med upplever att de får bra hjälp men vissa beskriver dåligt bemötande, oförståelse och maktlöshet i mötet. Att utredas innebär att svara på många och kanske privata frågor om sitt liv. Det är viktigt att skapa trygghet i dessa situationer, och personliga möten bör få ta tid. När resursbrist gör att dessa möten inte prioriteras kan bemötandet bli sämre och innebära att situationen blir otrygg. Manualstyrda frågeformulär blir styrande, och relationen mellan människor i utsatthet och riskerar att bli mycket ojämlik. Även om någon bara behöver tillfällig hjälp med ekonomi eller stöd kring sitt barn är utredningen ofta ingående. Dessutom har vinstintresset blivit ett incitament för privata företag som genomför utredningar inom , driver olika former av boenden för utsatta människor och annat av stor betydelse för människor i utsatthet. Pengarna hamnar hos privata företag i stället för att gå till det de var tänkta för. 4 Våra mål för det sociala arbetet 4.1 Socialtjänstlagens mål är bra och bör följas Vår utgångspunkt är att sociala problem skapas av sociala orättvisor. Sociala problem är kopplade till hur samhället ser ut och åtgärdas därför bäst med lösningar på en samhällelig nivå. Det är dock individer som drabbas av problemen och en del drabbas hårdare än andra. arbetar framför allt med individerna, och det som erbjuds är individuella lösningar. Om någon är arbetslös arbetar t.ex. med att stärka den individen för att få ett arbete. Det är bra, men arbetslösheten är framför allt ett problem på samhällsnivå och om någon inte kvalificerar sig för något arbete på arbetsmarknaden behöver kanske marknaden förändras så att den inkluderar fler. När den nya socialtjänstlagen kom var det också tänkt att skulle verka både på en samhällelig nivå och på en individnivå. I socialtjänstlagens portalparagraf beskrivs de mål som ska arbeta mot. Målen är att på demokratins och solidaritetens grund främja människors ekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor och aktiva deltagande i samhällslivet. Det stadgas också att ska göra sig väl förtrogen med levnadsförhållandena i kommunen, medverka i samhällsplaneringen och i samarbete med andra samhällsorgan, organisationer, föreningar och enskilda främja goda miljöer i kommunen samt ha uppsökande verksamhet och på annat sätt främja förutsättningarna för goda levnadsförhållanden. anser att lagen är väldigt bra, och egentligen skulle det räcka med att säga att den ska följas. Men p.g.a. strama ekonomiska ramar, styrsystem inspirerat av ”new public management” och en allvarlig kris inom har svårt att arbeta i enlighet med lagen. En handlingsplan bör tas fram som preciserar hur socialtjänstlagens mål om att främja människors ekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor och aktiva deltagande i samhällslivet ska uppfyllas och bli vägledande i arbete. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Enligt socialtjänstlagen ingår det i uppgifter att arbeta förebyggande och delta i samhällsplaneringen. Vi anser att det är en av hörnstenarna i det sociala arbetet. I de flesta av samhällets funktioner bör socionomers perspektiv tas med i utformningen. bör finnas med på kommunledningsnivå när nya bostäder och områden planeras. Vi behöver få bort det fokus som finns på att ändra individer och arbeta med socialt arbete som det är tänkt, ett arbete i skärningspunkten mellan människa och samhälle. En handlingsplan bör därför tas fram för hur ska kunna arbeta mer förebyggande och delta i samhällsplaneringen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. som sakkompetens behöver finnas vill vi ha en socialtjänst som tar ansvar för helheten. är uppdelad i enheter utifrån olika sociala problem, och samverkansproblem finns. Principen om helhetssyn som finns i socialtjänstlagen behöver tydliggöras så att den blir mer styrande i arbete. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.2 Översyn av socialtjänstlagen Det pågår just nu en utredning om framtidens socialtjänst på uppdrag av regeringen. En översyn ska göras av socialtjänstlagen utifrån de problem som finns i lagens uppbyggnad och tillämpning. De grundläggande mål, principer och värderingar som präglar lagen ska ligga fast. Det gäller principerna om helhetssyn, kommunens yttersta ansvar, tillvaratagande av den enskildes resurser m.fl. där fokus bl.a. ska ligga på delaktighet, självbestämmande, integritet och rättssäkerhet. Principerna ska ligga till grund för den människosyn som ska gälla inom . välkomnar denna utredning och dess fokus på rättssäkerhet och jämlikhet och likvärdighet. Det är också bra att utredaren ska lämna förslag som främjar långsiktigt förebyggande arbete som minskar behovet av individuella insatser. Det blir dock problematiskt att utredningen inte får komma med förslag som medför kostnader, det kan göra det svårt att förändra det nuvarande arbetssättet. Att t.ex. arbeta både förebyggande och på det individuella sätt man gör med befintliga resurser kommer att bli svårt för kommunernas socialtjänster. Utredningen är inte heller parlamentarisk, vilket medför att den riskerar att inte få den tyngd som krävs. Översynen av socialtjänstlagen bör vara parlamentarisk, och kravet på att förslagen inte får medföra kostnader bör tas bort. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.3 En jämlik socialtjänst Trycket på har blivit högre i takt med att socialförsäkringssystemet och övriga välfärdssystem försämrats. har det tillkommit politiska mål för både genom lagstiftning och från kommunens socialnämnd. Det kan handla om att sätta upp tidsgränser för hur lång utredningstiden får vara men att inte tillse att det finns tillräckligt med socialsekreterare för att hålla tidsramen. har förutom kraven på handläggning även lagkraven på mottagande av t.ex. våldsutsatta kvinnor och ensamkommande barn skärpts. Det är tydligt att det tillkommit en mängd arbetsuppgifter för i och med detta. I kommun gjorde socialförvaltningen en utredning av resurserna i förhållande till lagstiftning och politiska mål för verksamheten. Man kom fram till att resurserna var för små i förhållande till det som man var lagstadgad att göra och de politiska målen i kommunen. Personalen var för få i förhållande till de antal ärenden som kom in och förvaltningen kom fram till att man under dessa förhållanden inte kunde följa lagen och nå målen utan att få en förstärkning av antal tjänster. Man räknade ut hur många tjänster som behövdes ytterligare för att nå målen. Detta anser är ett föredömligt sätt att kartlägga skillnader mellan resurstilldelning till och de lagstadgade och kommunpolitiska mål som finns. Vi uppmanar samtliga kommuner att göra sådana kartläggningar. Det finns också en del hinder för kommuner att samverka mellan varandra och med landstingen. Vissa kommuner är så små att de inte kan täcka alla områden och behöver samverka för att leva upp till lagen. Det behövs därför lagstiftning som underlättar för kommuner att samverka för att ta till vara kompetens på bästa sätt och för att uppnå hög kvalitet i alla kommuners socialtjänst. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Kommunerna är självstyrande, och har på många håll arbetat fram lokala modeller för hur arbetet bedrivs. Det kan naturligtvis behövas utifrån de olika lokala förutsättningar som finns. Men det blir svårt att uppnå jämlikhet mellan kommunernas socialtjänster. Som det är går det knappt att undersöka om det finns jämlikhet inom . Vårdanalys (PM 2016:2) gjorde en förstudie för att belysa förutsättningarna för att analysera om det finns omotiverade skillnader mellan olika grupper i befolkningen vid bemötande, bedömning och insatser på område. De kom fram till att kunskapsläget överlag är bristfälligt, och att det har gjorts väsentligt färre jämlikhetsanalyser av än av hälso- och sjukvården. Frågorna om jämlikhet och jämställdhet inom utgör inte heller något etablerat forskningsområde. Det finns inte någon nationell statistik att utgå ifrån då alla kommuner har sina egna datasystem. I syfte att åstadkomma en jämlik, jämställd och likvärdig socialtjänst bör det också gå att jämföra t.ex. restriktivitet och generositet i beslut som fattas av i olika delar av landet.