ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H502209 · 2017-09-26 00:00:00 — Rätt till undervisning i punktskrift ställer sig bakom det som anförs i motionen om en lagstadgad rätt till undervisning i punktskrift och tillkännager detta för regeringen. har förbundit sig att följa FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Konventionen är tydlig när det gäller barns rätt till utbildning på ändamålsenligt språk, format och medium, där teckenspråk och punktskrift nämns specifikt. I artikel 24 uttrycks att konventionsstaterna ska ”säkerställa att utbildning av personer, särskilt av barn med synskada eller dövblindhet eller som är döva eller hörselskadade, ges på de mest ändamålsenliga språken, formerna och medlen för kommunikation för den enskilde och i miljöer som maximerar akademisk och social utveckling”. Rätten till punktskriftsundervisning regleras inte i skollagen. Runt 1 500 personer i kan läsa och skriva punktskrift. Alla gravt synskadade och blinda ska kunna kommunicera med ett eget skriftspråk. För blinda och gravt synskadade barn, unga och vuxna är punktskriften det läs- och skriftspråk som ger möjlighet till ett aktivt liv med utbildning, arbete och fritid. skickades blinda elever till specialskolor långt ifrån hemmet. går blinda barn i vanlig skola med seende klasskamrater. Detta är positivt, men det finns brister i hur synskadade barn och ungdomar lär sig punktskrift. Det händer att elever med grav synnedsättning hänvisas till att enbart lyssna på talböcker eller använda datorer med talsyntes. Om man inte tidigt tränar punktskrift kan det leda till att barnen väljer talet framför punktskriften. Det kan kännas enklast, men leder till stora problem längre fram i livet. är det få som förlorar synen i vuxen ålder som får en ordentlig utbildning i punktskrift. finns i böcker, tidskrifter, på läkemedelsförpackningar, hissknappar, bankomater, skyltar och på flera andra ställen i det offentliga rummet. Tilläggas kan att i vårt grannland är rätten till punktskriftsundervisning lagstadgad.
mot · H50221 · 2017-09-12 00:00:00 — Fysisk aktivitet på recept (FaR) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att följa upp hur ”fysisk aktivitet på recept” utvecklats i varje region och landsting och tillkännager detta för regeringen. Det finns ett omfattande vetenskapligt stöd för att fysisk aktivitet har stora hälsofrämjande effekter vad gäller att både förebygga- och behandla sjukdomar. Det gäller t ex psykisk ohälsa, stress, migrän, högt blodtryck, kärlkramp, diabetes, benskörhet, reumatiska sjukdomar, ryggproblem och depression, för att nu nämna några vanligt förekommande åkommor. Om alla vuxna skulle följa rådet att under två och ägna sig åt fysisk aktivitet skulle svenska folkets hälsa förbättras avsevärt och sjukvårdskostnaden skulle minska drastiskt. har den svenska hälso- och sjukvården som alternativ eller komplement till medicinering börjat uppmuntra patienter till fysisk träning genom att ge fysisk aktivitet på recept. Detta kallas FaR och Fyss (Fysisk aktivitet på recept respektive Fysisk aktivitet i sjukdomsprevention och sjukdomsbehandling) och har tagits fram i samarbete mellan och . 2008 skrevs det ut 31 000 FaR-recept i , 2013 hade det ökat till 115 400. I och med receptskrivningen får ordinationen samma status som när medicin förskrivs på recept. Sjukvården har utomordentligt goda möjligheter att påverka folkhälsan då människor kommer i kontakt med vården och genom det faktum att hälso- och sjukvården har ett stort förtroende hos människor i frågor som rör hälsan. På grund av den starka evidens som råder för fysisk aktivitets effekter på hälsan borde FaR vara ett viktigt inslag i all läkarutbildning som en uppföljning borde göras om hur FaR används och vilka effekter det ger i de olika regionerna och landstingen, på sjukhusen och på hälsocentralerna. har utarbetat nationella riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder som syftar till att lyfta fram evidensbaserade metoder inom hälso- och sjukvården för att förebygga sjukdom genom att påverka levnadsvanor. I riktlinjerna rekommenderas metoder för att främja fysisk aktivitet och indikatorer som ska spegla kvalitén i hälso- och sjukvården. bör ges i uppdrag att på nationell nivå följa upp hur FaR utvecklats i varje region och landsting, kopplat till indikatorer. Uppföljningen ska vara jämförbar över hela landet, och visa på omfattning (antal utskrivna FaR-recept), följsamhet, hälsoeffekter, demografi, hälsoekonomi, eventuellt negativt samband med utskrivning av exempelvis psykofarmaka, blodtryckssänkande medicin eller diabetes typ 2. Uppföljningen bör göras kontinuerligt och resultera i en digital kunskapsbank där både vårdgivare och patienter kan se effekterna och eventuella skillnader mellan olika landsting.
mot · H502210 · 2017-09-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra att Vänersjöfarten inte drabbas av avbrott på grund av att nya slussleden i inte färdigställs förrän nuvarande slussars tekniska livslängd är slut, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera finansieringen av Vänersjöfarten och nya slussleden i för transportsystem 2018–2029 och tillkännager detta för regeringen. För att uppnå klimatmålen måste utsläppen av växthusgaser minskas radikalt, och då inte minst inom transportsektorn. Miljömålsberedningen föreslog i sitt slutbetänkande att utsläppen från inrikes transporter ska vara lägre 2030 än 2010. För att nå detta ambitiösa mål krävs naturligtvis effektiva ekonomiska styrmedel men även andra åtgärder. Ser man det ur energisynpunkt är bästa sättet att transportera stora godsflöden på vatten, därnäst kommer järnväg, sedan lastbilstrafik och sist flyg. har med sina drygt 50 hamnar stora möjligheter att ytterligare utveckla och öka sjöfarten både inrikes och i närområde. Detta bör dessutom kunna genomföras relativt snabbt. arbete av alliansregeringen kom de grundläggande delarna av för inlandssjöfarten på plats . Genom lägre kostnader och regelförenkling kan införandet av för inre vattenvägar få positiva effekter på godstransporter med fartyg på , och . Ökad inlandssjöfart leder till att transportinfrastrukturen på land avlastas och att det frigörs kapacitet så att den samlade godsvolymen får möjlighet att öka på ett miljömässigt hållbart sätt. Ett vanligt Vänerfartyg motsvarar 100 långtradare eller 75 järnvägsvagnar. Fyra fartyg på varje vardagsdygn motsvarar med andra ord 400 långtradare eller 15 långa tåg. I nuvarande regerings proposition 2016/17:21 ”Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling”, , är också ett genomgående tema att långväga godstransporter ska flyttas från lastbil till tåg och sjöfart. Mycket av sjöfartens infrastruktur finns redan på plats, men prioritering av ytterligare investeringar i våra inre vattenvägar måste göras. Det gäller inte minst en ny slussled i , som är grundförutsättningen för fungerande Vänersjöfart. Det är absolut nödvändigt att planering, projektering och byggande genomförs i en sådan takt att den slussleden står färdig 2030, då nuvarande slussars tekniska livslängd beräknas vara definitivt slut. Det är då både glädjande och oroväckande att ta del av förslag till nationell plan för transportsystem 2018–2029. Naturligtvis är det glädjande att arbetet med att ersätta slussarna i föreslås påbörjas men direkt oroväckande att hela projektet inte ryms inom planperioden. Förslaget innebär att slutligt genomförande och finansiering ligger efter 2029. Risken är då uppenbar att nuvarande slussar måste tas ur bruk innan den nya slussleden är färdig, med avbrott i Vänersjöfarten som följd. Finansieringen av Vänersjöfarten och nya slussleden i bör därför prioriteras för transportsystem 2018–2029.
mot · H502211 · 2017-09-26 00:00:00 — En ändrad organisering av landets lantmäteriverksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta privata aktörer att vara fastighetsbildare och tillkännager detta för regeringen. I dagens samhälle är tillskapandet av fastigheter centralt för att driva samhället framåt. När fastigheter för boende, industri, kontor och handel skall tillskapas är en lantmätare (fastighetsbildningsmyndighet) alltid inblandad, inte bara genom att stycka tomter utan även i detaljplaneringsarbetet. hanterar fastighetsbildarna tillskapandet av vanliga tomter, tredimensionella fastigheter, ägarlägenheter, samfälligheter, ledningsrätter mm. För fördes dessutom inskrivningsväsendet över från tingsrätterna till Lantmäteriet, en helt naturlig åtgärd som ökat effektiviteten. När till exempel lantmätaren bildat en fastighet tar en annan avdelning hand om att fastighets egenskaper, rättigheter och belastningar som offentliggörs i register. Lantmäteriverksamheten har utvecklats i takt med samhällsutvecklingen men har det blivit mer och mer tydligt att Lantmäteriverksamheten inte hänger med i alla delar. Kommuner kan få tillstånd att upprätta egna fastighetsbildningsmyndigheter och alla större kommuner, till exempel , , , och , har sådana tillstånd. Lantmäteriet behöver fokusera på sina myndighetsuppgifter och på att fortsatt driva utvecklings- och metodarbete men själva hantverket längst ut i kedjan kan med fördel läggas ut på tekniska konsultföretag och även eventuellt på kommuner. Man kan konstatera att Lantmäteriets långa handläggningstider ställer till stora problem och är en av orsakerna till att det tar så från idé till förverkligande i byggprocessen. Lantmäteriet har från beställning till att jobbet startas medan kommunerna med eget lantmäteri regelmässigt har mycket kortare starttider, från är vanligt. Lantmäteriet har uppgett att en orsak är att det råder brist på rutinerade förrättningslantmätare och att man arbetar för att kunna förkorta handläggningstiderna. Detta som andra aktörer med behov av samma kompetenser visserligen påtalar problemet men löser sina uppgifter betydligt snabbare. Det finns också aktuellt exempel på att Lantmäteriet drog ut alltför långt i handläggningen av ett ärende om fastighetsbildning och därför kritiseras av Justitiekanslern, . Problemet med Lantmäteriets dubbla roller, att både vara myndighet och affärsdrivande statligt verk, är inte till fördel vare sig för kunder eller för det allmänna. För att utföra myndighetsverksamhet av utvecklande och kontrollerande slag är det nödvändigt med ett statligt verk eller en myndighet. Myndighetsutövning i form av tomtavstyckningar, bildande av samfälligheter m.m., som sker ute i landets kommuner, kan dock med fördel privatiseras. De tekniska konsultföretag som redan nu har relevant kompetens bland sin personal, jobbar med liknande frågor och har stora möjligheter att effektivisera förrättningsverksamheten.
mot · H502212 · 2017-09-26 00:00:00 — Ersättande av färjetrafik med broar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka möjligheten att ersätta färjor med broar där det är ekonomiskt lönsamt och tillkännager detta för regeringen. upprätthålls trafiken över Gullmarn mot och mot på med färjor. Naturligtvis skulle kapaciteten och därmed tillgängligheten bli betydligt större om de ersattes med broar. Till exempel skulle en bro över Gullmarn stärka utvecklingen i genom att förstora arbetsmarknaden med rimliga pendlingstider, stärka det lokala näringslivet, underlätta kompetensförsörjning och stödja den så viktiga besöksnäringen. Motsvarande fördelar gäller naturligtvis också om en bro ersätter färjetrafiken mellan fastlandet och på . får ta upp lån i för broinvesteringar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslagsförbrukning. För att betala lånekostnaderna för sådana objekt kan då använda inbesparade driftsmedel från färjetrafiken. Detta bör utnyttjas så långt möjligt, men kan också kombineras med avgiftsfinansiering, i likhet med de nya broarna i och . Ett stort hinder för att få en hållbar kalkyl är den korta avskrivningstiden som används vid beräkningen. Det nuvarande regelverket innebär att man endast får använda insparande driftsanslag för färjetrafiken för 20–. Vägledande för hur lånefinansiering av investeringar i transportinfrastrukturen bör ske framgår av statens utredning SOU 2011:12 ”Medfinansiering av transportinfrastruktur”. Av denna framgår att amorteringstiden ska motsvara den ekonomiska livslängden för det som lånet avser. Räntan ska motsvara den kostnad som staten har för sin upplåning inklusive ett litet påslag för administration. Av SOU 2011:12 framgår även att brukar anse att lån som tas upp för att finansiera broar som ersätter vägfärjor ska kunna återbetalas inom 20–. I annat fall bedöms sådana projekt vara alltför osäkra att genomföra och att det då genomförs en företagsekonomisk bedömning. Konstruktionskravet på teknisk livslängd för en bro är dock upp mot , och då är det högst rimligt att förlänga återbetalningstiden för ett projekt lån till åtminstone . Det är mycket angeläget att utreda och ändra regelverket så att för återbetalning av lån kan tas med i den ekonomiska kalkylen. Med dagens korta tid kommer inte broprojekt som ersätter färjetrafik till stånd trots att de i grunden är samhällsekonomiskt lönsamma.
mot · H502213 · 2017-09-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om upprustning och trädsäkring av norra och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Lysekilsbanan behöver rustas upp och förstärkas i närtid samt om banans betydelse för hamn och andra företag som vill använda järnvägen, och detta tillkännager för regeringen. har blivit allt viktigare för kollektivtrafiken och en ytterligare upprustning av skulle ge än bättre förutsättningar för ökad tågtrafik mellan och . Tågtrafiken på är både en miljöfråga och en tillgänglighetsfråga. Viktigt är att det finns ekonomiskt utrymme i den nationella transportplanen för att kunna finansiera relativt begränsade insatser som kan ge resultat vad gäller ökad tillgänglighet. Exempel på en sådan åtgärd är reinvesteringar i själva banan och trädsäkring av norra . Det kan inte vara rimligt att tågtrafiken mellan och regelbundet stoppas på grund av risk för nedfallande träd. Det handlar då trots allt om väderprognoser med relativt måttliga vindstyrkor. har under dessutom varit en viktig del för direktsnabbtågen som trafikerar sträckan –via och . Detta har blivit ett viktigt miljö- och klimatvänligt turiststråk som måste ges goda förutsättningar att fortsätta utvecklas. Tyvärr verkar återigen denna del av mer eller mindre bortglömd i förslaget till nationell plan 2018–2029 som presenterats, men det krävs att ekonomiska medel prioriteras även till norra för att säkra och utveckla tågtrafiken på banan. Det är direkt lönsamt att rusta banan till en högre standard då det ger betydligt lägre underhållskostnader för själva banan, men också för själva tågen som trafikerar banan. Lysekilsbanan är en elektrifierad bandel som tyvärr karakteriseras av bristande underhåll som lett till bristande framkomlighet, främst genom stora hastighetsnedsättningar. Bandelens stora potential ligger i godstrafik kopplad till hamn, men kan även ha betydelse för andra företag. hamn har ett bra läge med kort insegling och isfrihet . En fungerande järnväg för godstransporter är en avgörande investering för både klimat och miljö då den möjliggör att man kan ta allt större del av godstransporterna på tåg i stället för på lastbil. Det transportsätt som är mest effektivt ur ett miljömässigt perspektiv är kombinationen av tåg och sjöfart. Tågtrafik mellan hamn och olika orter gör det möjligt för företag att ha snabba kostnadseffektiva och miljöanpassade godstransporter. Lysekilsbanan behöver därför rustas upp och förstärkas i närtid för att ge ökade möjligheter till förbättrade och fler godstransporter på järnväg. till och från hamn finns, och det finns goda förutsättningar att gods till hamnen ska öka.
mot · H502214 · 2017-09-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjlighet att införa bullerservitut vid nybyggnationer och tillkännager detta för regeringen. finns det ett flertal markägare som inte tillåts bygga fler hus på sin fastighet eftersom den ligger i närheten av flygplatser, järnväg, skjutfält mm. Detta blir ett stort hinder då tex generationsskifte blir aktuellt inom jordbruket. I förlängningen så urholkar detta vårt behov av en levande landsbygd och möjligheter att bedriva jordbruk. Denna fråga har återigen blivit mycket aktuell i mitt hemlän, , där försvaret har ett stort övningsfält utanför . Det finns många fastigheter som ligger i anslutning till skjutfältet, och har så gjort . Militären och fastighetsägarna lever sida vid sida och fastighetsägarna är väl medvetna om att det skjuts på skjutfältet och har inga klagomål på detta. När man nu vill bygga ytterligare hus på fastigheten så avslås detta med hänvisning till skjutfältet och bullernivåerna där. En översyn av lagstiftningen bör göras så att det finns möjlighet att införa bullerservitut i förekommande fall.
mot · H502215 · 2017-09-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en snabb utbyggnad av och tillkännager detta för regeringen. ”Entreprenörsregionen” är ett begrepp som används för den region som består av 11 kommuner som ligger i gränslandet sydvästra och södra . Näringslivet i regionen är livaktigt och företagen i denna region samarbetar mycket. Industrin i denna region är väldigt produktionskraftig och de har även kontakter med andra företag i landet och internationellt. För att fortsätta att ha denna livskraft i företagen så krävs en fungerande infrastruktur. Nissastigen () går mellan och . Trafiken är mycket tät och består till stor del av tung godstrafik. Utmed Nissastigen ligger företagen tätt, och många av dessa genererar många tunga transporter. Detta i kombination med backar, kurvor, krön, vilt och många personbilar medför att trafiksäkerheten är långt ifrån vad som borde vara fallet med en betydelsefull trafikled i ett område med denna omfattande företagsamhet. På grund av vägens dåliga kvalité görs många chansartade omkörningar. Olycksstatistiken är mycket hög. Utbyggnaden av ”två-plus-ett-väg” har ökat säkerheten betydligt på de sträckor där det har genomförts men fortfarande finns det många och långa sträckor som inte är omgjorda. En ombyggnad av hela vägsträckan till ”två-plus-ett-väg” skulle öka trafiksäkerheten avsevärt liksom uppförande av viltstängsel på hela sträckan. Förutom en säkrare väg så skulle detta också gynna snabbare och säkrare transporter inom den betydelsefulla ”entreprenörsregionen”.
mot · H502216 · 2017-09-26 00:00:00 — Vårdnadshavares rätt till information ställer sig bakom det som anförs i motionen om att separerade föräldrar med gemensam vårdnad om barn ska ha rätt till samma information och tillkännager detta för regeringen. Flertalet av de föräldrar som separerar, och har gemensamma barn, har gemensam vårdnad. Barnen kan bara vara folkbokförda hos en förälder trots att föräldrarna har gemensam vårdnad och barnen bor växelvis på båda adresserna. kan man be skolan om att få dubbel uppsättning av all information men det finns ingen skyldighet för skolan att göra detta. I många fall fungerar detta friktionsfritt och skolan har ett väl fungerande system för detta I andra kommuner fungerar det ibland och i en del kommuner inte alls. Då det gäller hälso- och sjukvård skickar de information endast till den adress där barnet är folkbokfört. Om föräldrarna kan samarbeta på ett bra sätt och har en ”frisk” relation är detta inget problem. Tyvärr tillhör det vardagen vid en separation, särskilt den , att föräldrarna har kommunikationssvårigheter. Om den förälder hos vilken barnet är folkbokfört inte vill informera den andra föräldern om vissa uppgifter kommer den föräldern inte att få informationen. Det kan vara allt från BVC-kontroller, och läkarbesök till förskoleplaceringar etc. För att kunna vara en närvarande och ansvarstagande förälder måste man vara säker på att få den information som gäller barnet. Om man undanhålls information finns risken att man missar viktiga saker som rör barnet. I förlängningen kan detta användas som ett argument vid vårdnadstvister där föräldern då får höra att den försummat barnet. För att komma ifrån detta bör ett system införas där det är obligatoriskt för myndigheter att skicka samma information till båda vårdnadshavarna utan att man ska behöva be om det.
mot · H502217 · 2017-09-26 00:00:00 — Folkbokföring vid dubbelt boende ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur folkbokföring på mer än en ort under samma kalenderår kan göras möjlig och tillkännager detta för regeringen. Många människor har dubbelt boende och detta ökar då vi oftast bor i en kommun men har vårt arbete i en annan kommun. Det är även många som har ett fritidsboende där de tillbringar många månader och möjligheten att arbeta på distans har också bidragit till att vi kan tillbringa i fritidsbostaden. Dagens regelverk medger endast folkbokföring i en kommun under . Detta innebär att personer som har dubbelt boende oftast nyttjar service i två kommuner, men betalar skatt bara i den ena. Detta trots att man kanske vistas åtskilliga månader i den kommun där man då inte betalar skatt. Den stelbenta folkbokföringen påverkar framför allt många mindre kommuner på landsbygden som har en stor andel fritidsboenden. Ett sätt att lösa problemet vore att tillåta att man är folkbokförd på mer än en ort under och att kommunalskatten delas upp mellan kommunerna i proportion till hur länge man bor i respektive kommun . Detta torde knappast vara några stora svårigheter att administrera med dagens automatiserade system. Förslaget bör leda till flera betydande fördelar. För det första är det en normmässig frihetsreform i meningen att staten uppmuntrar medborgarna att inte känna sig bundna till en bostadsort. För det andra ger det kommuner vars folkmängd kraftigt varierar möjlighet till större skatteintäkter som bättre motsvarar det faktiska befolkningsunderlaget. För det tredje kan det leda till fler arbetstillfällen i glesbygd och till ett ökat utbud av lediga lägenheter i storstadsområdena. Dessutom är det bra att människor väljer att röra på sig då det ökar företagens möjligheter till kompetensförsörjning. Om vi menar allvar med att hela landet ska ha möjlighet att leva så är detta ett steg som vi måste ta för att underlätta för de mindre kommunerna på landsbygden.
mot · H502218 · 2017-09-26 00:00:00 — Möjlighet till föräldraledighet från politiska uppdrag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vara föräldraledig från alla former av politiska uppdrag och tillkännager detta för regeringen. För att få en fungerande demokrati behöver vi ha politiker med olika bakgrund och erfarenhet och i alla åldrar, en spegling av samhället i stort. En grupp som är underrepresenterad i politiska församlingar är småbarnsföräldrar. De är också den största gruppen av förtroendevalda som väljer att hoppa av sina politiska uppdrag. En anledning kan vara att man inte har möjlighet att vara föräldraledig från sitt uppdrag i kommuner och landsting vilket gör att man då istället avsäger sig sitt uppdrag. Även om man bara är ”fritidspolitiker” kan det innebära en stor arbetsbörda som kan vara svår att kombinera med små barn. En del föräldrar löser detta, medan många väljer att avsäga sig sina uppdrag för att de inte får tillvaron att gå ihop. Om man tillhör ett större parti finns det ofta ett flertal ersättare som kan gå in en period, om man däremot tillhör ett mindre parti finns det ofta bara en ersättare och situationen blir sårbar. Möjligheten att vara föräldraledig från dessa uppdrag bör införas och kan då nyttjas om föräldern så önskar. Om vi menar allvar med att vi vill ha politiker i varierande åldrar så är detta en mycket viktig förändring för att nå målet.