mot · H4023730 · 2017-05-03 00:00:00 — Till dess att myndigheten ombildas anser Liberalerna att Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag bör reduceras för att fördela statens resurser mer ändamålsenligt. Vi konsterarar att regeringen höjer skatten på jobb och företagande och i princip reflexmässigt öser in pengar i resultatlösa arbetsmarknadsåtgärder som inte leder till riktiga jobb utan resulterar i undanträngningseffekter på arbetsmarknaden. Regeringen hittar på traineejobb, extratjänster och beredskapsjobb som inte ger resultat. Vi vill i stället fokusera på riktiga jobb. Skatten på jobb och företagande måste sänkas, och det krävs reformer för att öppna arbetsmarknaden för fler. Som många experter pekar på måste det bli billigare och enklare att anställa. Liberalerna tar därför det ansvar som arbetsmarknadens parter borde ha tagit, och vi föreslår startjobb, en ny anställningsform för unga och nyanlända där arbetsgivarens kostnader för att anställa halveras. Administrationsbördan reduceras kraftigt genom att det inte krävs något samtycke från vare sig Arbetsförmedlingen eller parterna för att tillämpa anställningsformen. Under avsnittet Nya prioriteringar i denna vårmotion finns en utförligare beskrivning av startjobben, som är just en start och en biljett in på svensk arbetsmarknad och som ger fler människor friheten att få en egen lön att leva på. Som anges i höstens budgetmotion ska det alltid löna sig att arbeta, även för den med försörjningsstöd eller den som jobbar deltid. Den s.k. jobbstimulansen i försörjningsstödet bör öka från till . Dessutom ska samhället ha höga förväntningar på egenförsörjning, och vi vill att motprestation för försörjningsstöd ska bli obligatoriskt i kommunerna. Vidare står vi fast vid införandet av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring och vår syn på a-kassan som omställningsförsäkring. Utgiftsområde 15: Studiestöd Högre studier ger möjligheter att lära sig mer om omvärlden och få nya perspektiv. Det ger unga människor en möjlighet att tillsammans lära sig analysera omvärlden och ifrågasätta det som ofta tagits för givet. Högre utbildning för framåt. Det handlar inte bara om att rusta unga personer för arbetsmarknaden; det handlar även om att öka kunskapen och bildningen i . Studiestödssystemet i är ett av världens mest generösa och ger människor goda möjligheter att studera vidare eller återuppta tidigare studier. Liberalernas bedömning är att studiemedelssystemet i huvudsak är väl avpassat. Ytterligare reformer kan dock bli aktuella. Liberalerna vill bl.a. fortsätta arbetet för bättre matchning och kompetensutveckling på den svenska arbetsmarknaden. I det perspektivet bör det vara aktuellt att pröva om individuella kompetenskonton kan byggas upp för att användas vid vidareutbildning och omskolning. I behandlas just nu regeringens förslag till s.k. studiestartsstöd, en stödform som avses införas . Studiestödsformen är ämnad för arbetslösa som är och som har en kort tidigare utbildning och ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet ska i huvudsak administreras av CSN () och enligt regeringen i så stor utsträckning som möjligt överensstämma med reglerna för studiemedel. Liberalerna anser att förslaget har presenterats alldeles för tätt inpå det planerade införandet. Det skulle sannolikt vara svårt för kommunerna, Arbetsförmedlingen och CSN att få ett välfungerande samarbete med så kort varsel. Därför ställer vi oss skeptiska till att införa ett så omfattande studiestartsstöd under kommande budgetperiod. För att komma igång med införandet så fort som möjligt och för att fokusera på de mest angelägna grupperna ställer Liberalerna sig positiva till att inför nästkommande budgetperiod införa ett studiestartsstöd för dem som saknar grundskoleutbildning. Alla i ska ha möjlighet att kunna slutföra . Gymnasieskolan är en frivillig skolform och det finns skäl att misstänka att avhoppen kan öka om man skapar incitament för att hoppa av för att senare slutföra sina gymnasiestudier med bättre ekonomiska villkor. Dessutom kan det vara problematiskt att elever i samma komvuxklass har olika ersättningar. För att höja läraryrkets status och minska lärarbristen har Liberalerna föreslagit att en examenspremie ska införas för den som fullgör speciallärar- eller specialpedagogexamen liksom ämneslärarexamen inom matematik, biologi, kemi, fysik eller teknik. Liberalerna föreslår att nya studielån inte ska kunna skrivas av . Inga andra lån skrivs av vid en viss ålder, och vi anser därför att det är rimligt att åldersavskrivning inte omfattar nya studielån. CSN har på regeringens uppdrag genomfört en kartläggning och analys för att öka kunskapen om orsakerna till uteblivna inbetalningar hos låntagare bosatta utomlands samt föreslå konkreta åtgärder för att vända utvecklingen. Vi förutsätter att regeringen kommer använda utredningens analys och undersöka vilka av de föreslagna åtgärderna som skulle vara praktiskt genomförbara för att öka återbetalningarna. Liberalerna har tidigare medverkat till att fribeloppet för studenter har höjts. Ett högre fribelopp underlättar för de flitiga studenter som har tid och möjlighet att arbeta under studierna. För att fortsätta stimulera framväxten av ett allt längre arbetsliv bör det även i fortsättningen vara aktuellt att se över åldersgränserna i studiemedelssystemet. Liberalerna anser att unga som på grund av funktionsnedsättning behöver förlängd skolgång bör få ersättning via studiemedelssystemet, inte via aktivitetsersättningen. Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskning Kunskap och bildning är den viktigaste faktorn för att stärka den enskilda människans möjlighet att leva i frihet. Utbildning ger människan möjlighet att förbättra sin livssituation utifrån sina egna förutsättningar. Kunskap bryter barriärer, öppnar nya vägar och stärker den enskildes förmåga att orientera sig och fatta egna självständiga beslut. Utbildningssystemet ska ställa höga krav och ha höga förväntningar på alla elever för att kunna få en likvärdig skola där alla elever har samma möjlighet till utbildning. Kunskap är och förblir skolans huvuduppdrag. Liberalerna har lett en total omläggning av svensk skola med en ny läroplan, nationella prov, skriftliga omdömen, betyg från årskurs 6 och en ny betygsskala med fler steg. I de senaste mätningarna från de internationella studierna visar det sig att de liberala skolreformerna har gett resultat, elevernas kunskaper har vänt uppåt av försämrade resultat. Liberalerna anser att fortsatta reformer är nödvändiga. Baskunskaper ska kartläggas redan i årskurs 1 så att alla elever går ut med de kunskaper de behöver för att klara fortsatta studier. De elever som riskerar halka efter ska få stöd . Fler speciallärare och specialpedagoger behövs, och det specialpedagogiska arbetet måste utvecklas. Förskolan ska erbjuda trygg omsorg och stimulera lärande. Skolinspektionens tillsyn över förskolan ska stärkas med fokus på kvalitet och måluppfyllelse. Liberalerna vill att skolan återförstatligas och skolstarten ska ske . Därmed förlängs skolplikten till och förskoleklassen blir den första av tio årskurser. Därför föreslår vi att det tillsätts en utredning som tar fram förslag på formerna för ett modernt statligt huvudmannaskap för skolan där kvalitet och likvärdighet säkras genom statlig finansiering, nationella mål, utvärderingar och tillsyn. Förskolans betydelse för barns utveckling, inte minst för språkträningen, är central. Alla barn har rätt till modersmålsstöd. För många nyanlända barn är förskolan extra viktig. har barn till föräldralediga och arbetslösa bara rätt på förskola. Barn till föräldralediga och arbetslösa bör ha rätt att delta i förskolans verksamhet . Öppna förskolan möjliggör för barn och föräldrar att träffa andra och träna svenska språket och den bör av det skälet ha hög tillgänglighet. Kommunerna ska arbeta uppsökande för att få fler nyanlända barn till förskolan. De nyanlända som kommer till klarar sig ofta förhållandevis bra i skolan. De lär sig snabbt svenska när de befinner sig i skolan och får möjlighet att umgås med jämnåriga kamrater. För de nyanlända elever som kommer till i tonåren är förutsättningarna betydligt sämre. De får en alltför i skolan för att nå kunskapsmålen i basämnena. Vi har därför lagt fram finansierade förslag om att skolplikten ska kunna förlängas, att undervisning bedrivs och att undervisningen ska kunna ges enligt en ännu mer anpassad studieplan än . Nyanlända ska ha rätt till modersmålsstöd, studiehandledning och modersmålsundervisning. Genom den anpassade studieplanen ökas antalet lektioner i svenska som studiehandledning ges i övriga ämnen. Ett snabbspår för att rekrytera fler studiehandledare bör införas. Elever som lär sig snabbt och visar en god kunskapsutveckling på ett annat språk ska ha rätt till snabbspår för att inte tappa fart i sin inlärning. Rektorn har dock ansvar för att kraven på att lära sig svenska inte sänks. Ett särskilt preparandår inrättas för nyanlända elever som siktar på att snabbt börja på gymnasiets teoretiska program. Elever som bedöms klara gymnasieprogram på engelska ska kunna läsa detta och läsa in svenska på grundskolenivå. Vi vill införa ett aktivt skolval i hela landet för att motverka boendesegregationen. får också i uppdrag att utreda förutsättningarna för ett gemensamt kösystem för alla skolor i kommunen. Skolan har stora brister vad gäller studiero i klassrummen och det måste lyftas högre upp på den politiska agendan. Vuxna i skolan ska ha befogenheter och kunna ta ansvar för att skapa ordning, studiero och trygghet. Vi måste ge verktyg och stöd åt de skolledare, lärare och övrig personal vars vardag är att hantera ett stökigt klassrum, något som också drabbar eleverna, och ge dem möjlighet att arbeta förebyggande för en trygg miljö. Därför vill Liberalerna införa ett stöd till utsatta skolor som kan sökas av huvudmännen hos för att långsiktigt verka för ökad studiero. Skolorna ska själva utforma förslag till satsningar, t.ex. på nya arbetsmetoder, fler vuxna i skolan, ökat föräldraansvar eller samarbete med organisationer som kan arbeta förebyggande. föreslog alliansregeringen införandet av ett skriftligt ordningsomdöme för högstadiet och gymnasiet. Regeringsskiftet innebar att frågan avfördes från den politiska dagordningen av den nuvarande regeringen. Som ett led i att öka studieron i skolan vill Liberalerna att ska få i uppdrag att förbereda införandet av ett skriftligt ordningsomdöme. Ordningsomdömet ska inte finnas med i slutbetyget utan ska ges terminsvis i ett separat dokument och vara frivilligt för skolorna. Liberalerna vill utöka den allmänna undervisningstiden, särskilt i idrott och hälsa samt i matematik, så att undervisningen under den totala skoltiden i närmar sig ett EU-snitt. I regeringens utredning Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning föreslås en digitalisering av de nationella proven och att en försöksverksamhet med digitala centralt rättade prov ska inledas. Tyvärr väljer utredaren en försiktig linje där försöket ska inledas först och pågå till 2021 med målet att nya digitala prov ska börja användas 2022. Det anser Liberalerna vara alltför försiktigt och inte tillräckligt omfattande. Svenska elever har god datorvana och därför borde det vara enkelt att snabbt digitalisera de nationella proven med gott resultat och därmed lätt kunna jämföra provresultaten med de faktiska betygen. De återkommande internationella kunskapsproven och Timss görs helt digitalt i . Ett sätt att täcka alla ämnen som ett komplement till dagens nationella prov är att införa årliga PISA-prov i alla teoretiska ämnen. På så sätt får man en nationell koppling till elevernas resultat och den generella betygsnivån. Det skulle vara ett effektivt sätt att minska betygsinflationen och få likvärdiga betyg. I deltog 5 500 elever från 202 skolor i den senaste PISA-mätningen 2015 i ett representativt urval som ansågs vara tillräckligt för att det skulle vara möjligt att dra statistiskt säkerställda slutsatser om de svenska elevernas kunskaper i läsförståelse, matematik och NO. Att låta genomföra egna årliga datoriserade PISA-mätningar i alla teoretiska ämnen som inte har nationella prov med ett begränsat urval av elever på våren i årskurs 9 skulle koppla betygssättningen till kunskapsnivån. För elever i skolor i utanförskapsområden – områden där arbetslösheten är hög och utbildningsnivån låg – är utmaningarna extra stora. De elever som har de sämsta förutsättningarna ska ha mer ekonomiska resurser, men också möta de skickligaste lärarna och rektorerna. För att uppmuntra lärare och rektorer att söka sig till tjänster i skolor i utanförskapsområden ska dessa ges bättre löne- och arbetsvillkor. Liberalerna vill utöka antalet förstelärare, men också göra en särskild satsning på karriärtjänster i de mest utsatta utanförskapsområdena. Karriärtjänsterna ska utlysas i en särskild ordning som helt nya tjänster och ska alltså inte utgå ifrån den befintliga organisationen. De skickliga lärarna ska ledas av de kompetentaste rektorerna. För att det ska vara möjligt måste rektorerna kunna bilda dessa ”superteam” vid sidan av dagens organisation och tjänstebefattningar. För att få fler att vilja bli lärare behövs det en bred satsning för att höja lärarnas status, bl.a. genom att ämneslärarutbildningen till högstadie- och gymnasielärare slås ihop, att ställa krav på ämnesbehörighet för att sätta betyg, krav på masterexamen för att bli ämneslärare, mer ämneskunskaper och ämnesmetodik och högre antagningskrav till lärarutbildningen, omfattande vidareutbildning av den svenska lärarkåren och en kompletterande pedagogisk utbildning. Liberalerna har föreslagit flera åtgärder för att motverka bristen på lärare. Höjda löner, fler karriärvägar, förändrad lärarutbildning och förbättrade arbetsvillkor är några av de förslag som har presenterats. Det behövs också fler vägar in i läraryrket. Snabbspår för nyanlända ska kompletteras med satsningar för att locka personer med universitetsutbildning till läraryrket. Den kompletterande pedagogiska utbildningen kan kortas ner efter bedömning av lärosätena och läsas parallellt med arbete i skolan. utformning av den verksamhetsförlagda utbildningen (VFU) kan vara ett sätt att bidra till att minska lärarbristen genom att lärarstudenterna arbetar som lärarassistenter i en mer strukturerad form under ledning av handledare som blir en ny form av karriärtjänster för lärare. För att göra det möjligt för lärare att arbeta kvar eller lockas tillbaka till läraryrket efter pensionsåldern bör den ökning av kostnaden att anställda personer som regeringen införde 2015, genom den särskilda löneskatten för äldre, justeras. Gymnasieskolan bör bli ämnesutformad med ämnesbetyg, och ett gymnasieprov införs som en bekräftelse på den samlade ämneskunskap som eleven har erhållit. Vid sidan av de traditionella gymnasieprogrammen och högskoleutbildningarna behövs det också branschanknutna utbildningar, bl.a. lärlingsjobb. Vi vill ha en gymnasial lärlingsutbildning där branscher och arbetsgivare har ökat inflytande och ansvar, s.k. branschlärlingar. Vi anser att lärlingsutbildningens attraktionskraft bör öka och ser därför lärlingsersättningen som en viktig del i detta. För att lärlingssystemet ska bli framgångsrikt är det viktigt att frågan om ersättning löses. Regeringen bör också återställa statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning. behöver en stark vuxenutbildning för dem som vill förbättra sina grundkunskaper, specialisera sig inom ett yrke eller förbereda sig för högskolestudier. I regeringsställning skapade vi . Vi vill införa en yrkesskola, en yrkesutbildning för vuxna motsvarande gymnasial nivå med ett stort inslag av arbetsplatsförlagt lärande. En ökad satsning på fler sommarkurser vid högskolor och universitet skulle få en rad positiva sidoeffekter, bl.a. ökad genomströmning och att de sommarjobb studenterna har skulle kunna tas av arbetslösa ungdomar. ska ha höga ambitioner när det gäller andelen personer som går vidare till högre studier, men utbyggnaden av antalet platser får inte ske på bekostnad av kvaliteten. Vi motsätter oss utbyggnad av högskoleplatser på de utbildningar som inte kan fylla sina platser, t ex. inom lärarutbildningen. Lärarutbildningen behöver också centraliseras till färre orter. Valmöjligheten för studenterna ökar då genom de fler ämneskombinationer som ett större lärosäte kan erbjuda. Med Liberalerna och alliansregeringen höjdes de statliga forskningsanslagen kraftigt, och vi vill fortsätta att prioritera forskningen. Under Liberalernas ledning presenterade alliansregeringen två forsknings- och innovationspropositioner som sammantaget innebar att nivån på de årliga statliga anslagen höjdes med . Det var en ökning med . De historiskt stora satsningarna på forskning och innovation måste fortsätta. Vår grundläggande uppfattning är att i huvudsak ska bygga vidare på den tidigare alliansregeringens långsiktiga strategi för forskning och innovation. Högskolor och universitet har en viktig roll att spela som samhällets kritiska och självreflekterande spegel men också som motor i den kunskapsdrivna tillväxten. Autonomi är viktigt, och målet är att politiskt beslutade regleringar ska begränsas till frågor där staten har ett tydligt intresse av att styra. Det gäller t.ex. uppföljning av resultat och kvalitetsgranskning, ansvarsutkrävande samt rättssäkerhet för studenter. Vi anser att det ska finnas ett mål som visar på ambitionsnivån när det gäller investeringar för landets forskning och utveckling. Målet ska vara tidssatt och mätbart och därmed tydligt kunna redovisa hur stor andel av BNP som satsar på forskning och utveckling. Resurstilldelningen till lärosätena är ett viktigt styrinstrument. uppgår basanslagen till medan externa intäkter utgör . För att premiera vetenskaplig kvalitet införde alliansregeringen en modell där sedermera av nya resurser omfördelades mellan lärosätena baserat på indikatorerna externa anslag för forskning samt publiceringar och citeringar. Den modellen bör i huvudsak bibehållas. Utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid behöver en kulturpolitik för hela landet. I detta har kultursamverkansmodellen en nyckelroll. När modellen infördes tillfördes inga extra statliga medel, och den del som i praktiken fördelas till regionerna har heller inte ökat i samma takt som den regionala finansieringen. Detta har bidragit till att det varit svårt att uppnå den förnyelse av kulturpolitiken som var ett av syftena med kultursamverkansmodellen. Vi avsatte därför medel i vår höstbudget för att förstärka kultursamverkansmodellen. Museernas roll som bildningsinstitutioner och deras forskningsanknytning ska stärkas. Liberalerna välkomnar att vissa museer vill erbjuda fri entré som ett sätt att öka människors tillgång till kulturarvet, men det ska vara upp till respektive museum att avgöra om och hur. Vi föreslog därför i höstbudgeten ett högre anslag för att möjliggöra fri entré, men föreslog att bidraget borde vara frivilligt och sökbart för samtliga museer och utställningar som tar del av statens stöd till museer och utställningsverksamhet samt för läns- och regionmuseerna. För att stödja lokala och regionala kulturinstitutioner som t.ex. och Björkborn föreslog vi ett nytt sökbart stöd. tjänade under många decennier svensk film väl, men visade svårigheterna att hitta teknikneutrala stödformer att det behöver ersättas av något annat. Det var olyckligt att regeringen ensidigt skrotade avtalet och införde en helstatlig filmpolitik. Färsk statistik från filmbranschen visar nu att den nya politiken tvärt emot regeringens retorik inneburit mindre pengar till filmen. En modern och liberal politik bör i stället bygga på att öka antalet parter, stärka inflytandet och bredda finansieringen. De som tjänar pengar på svensk film bör vara med och finansiera mer ny svensk film. Liberalerna avvisade i höstens budget både det nya statliga filmstödet och höjningen av momsen på film. Film är kultur och bör beskattas som kultur. Vi avvisade också flera av regeringens ökade utgifter på områden som är kommunala angelägenheter, som avgifter i , bidrag till samlingslokaler m.m. Den liberala idrottspolitiken syftar till att skapa möjligheter för kvinnor och män, unga såväl som gamla att motionera och idrotta utifrån egna förutsättningar. Idrotten är största folkrörelse och fyller en omistlig roll i civilsamhället. I många städer och mindre samhällen är den lokala idrottsrörelsen en samlingspunkt där människor möts över traditionella sociala gränser. Vi vill främja en fri och självständig idrottsrörelse som fostrar människor i demokratiska värderingar, och vi vill erbjuda alla möjligheter till positiva upplevelser av idrott. Statens idrottspolitik bör innebära tydligt formulerade mål och en skarp uppföljning av målen, inte en mängd riktade stöd för olika i och för sig angelägna ändamål. Vi avvisade därför i höstens budgetmotion förslag om olika öronmärkta bidrag till idrotten. När de svenska folkrörelserna växte fram betonade de alla mycket starkt behovet av folkbildning. Det var genom litteratur och studier som individen skulle skaffa sig verktyg att ta ökat ansvar för sig själv och i samhället. Folkbildningen har alltsedan dess genom sin särart spelat en viktig roll för att höja kunskapsnivån i samhället. Genom att vara fri och frivillig når och lyfter den människor som kanske inte kommit till sin rätt i det formella utbildningssystemet – t.ex. unga med intellektuell funktionsnedsättning. Därför föreslog vi i höstens budget ett ökat anslag för detta. Utgiftsområde 18: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik En bostadsmarknad där fler får plats ökar människors frihet och möjlighet att forma sitt liv och ger bättre förutsättningar för jobb och tillväxt i . Det behövs en blandning av både hyresrätter, bostadsrätter, ägarlägenheter och villor i olika lägen och prisklasser. Liberalerna föreslår reformer som gör vägen till det första spadtaget kortare för byggföretagen och vägen till den första, andra eller tredje egna nyckeln kortare för de individer som inte kommer in eller kommer vidare på en bostadsmarknad som inte fungerar. Vi föreslår detta därför att vi vill ha en bostadsmarknad där byggkostnaderna kan hållas nere genom ökad konkurrens, där bättre marknadsmekanismer gör att priserna för att hyra i högre grad speglar utbud och konsumenternas önskemål och där skattepolitiken har lagts om för att minska risken för både snabba prisstegringar och prisfall på ägarmarknaden. Efter en bottennotering i samband med finanskrisen har nybyggandet i ökat i princip kontinuerligt. Ändå består krisen på den svenska bostadsmarknaden och bostadsbristen fortsätter att öka. För den sammantagna perioden –2025 har beräknat att det behövs 710 000 nya bostäder, varav 440 000 behövs redan till 2020. Det är visserligen positivt att antalet påbörjade lägenheter 2016 låg så pass högt som ca 63 000, vilket regeringen konstaterar i vårpropositionen (s. 35). Vad regeringen däremot inte nämner är att detta är långt under det antal på 88 000 påbörjade bostäder som skulle behövas för att möta det existerande behovet . Enligt senaste prognos beräknas det påbörjas 67 000 bostäder . Även detta är alltså betydligt lägre än det eftersträvade antalet. Det bör också observeras att i siffran över påbörjade bostäder även räknar in de tillfälliga bostäder som färdigställs för att ge en första bostad till nyanlända med uppehållstillstånd. Eftersom dessa bostäder är tillfälliga kan de inte räknas in i det byggande som behövs för att möta det långsiktiga behovet. Krisen på den svenska bostadsmarknaden handlar både om att det byggs för lite och att rörligheten är för låg. Bristen på bostäder är ett stort hinder för människors frihet och skadar också den svenska ekonomin.