mot · H5023576 · 2017-10-05 00:00:00 — Stärk rättsväsendet – fler och synligare poliser ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ha minst 25 000 poliser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbyggnaden av polisen ska få genomslag i hela och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en riktad lönesatsning för poliser motsvarande i genomsnitt mer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om 2 000 fler poliser i yttre tjänst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överföra arbetsuppgifter från poliser till nyanställd civil personal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler civilanställda i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om statsbidrag för kommunala trygghetsvakter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riva upp de delar av polisorganisationsreformen som skapat överbyråkratisering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att högre polischefer ska ha polisiär bakgrund och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fortsatt renodling av polisens arbetsuppgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ordningsvakter i polisens tjänst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flytta uppgifter från polisen till kommuner eller andra myndigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa kravet på polistillstånd för vissa verksamheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tilläggsdirektiv för att snabbare få fram lagförslag om skärpta straff för våld mot tjänsteman och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om 5 000 nya beredskapspoliser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisutbildningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tidigare besked om tjänstgöringsort för polisaspiranter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvärdering av polisutbildningarnas kvalitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kompetensutveckling och kvalificerad vidareutbildning för poliser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kommunernas brottsförebyggande ansvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kameraövervakning på brottsutsatta platser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om jourdomstolar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om anonyma vittnen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nämndemannasystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa straffrabatten för ungdomar i åldern 18–som återfaller i brott, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om reglerna om utvisning vid brott och tillkännager detta för regeringen. Att allt fler poliser under säger upp sig, färre brott blir utredda och andelen uppklarade brott är den lägsta är något som måste tas på största allvar. gör tusentals polisanställda ovärderliga insatser. Men bland poliser finns också en växande frustration över att man inte ges rimliga förutsättningar att sköta sitt jobb. När avhoppen ökar från poliskåren och antalet lösta brott faller brant måste vi kunna tala om en kris. Siffrorna som redovisas i budgetpropositionen talar sitt tydliga språk. Oavsett om man studerar antalet skäligen misstänkta personer, antalet ärenden redovisade till åklagare, antalet brottsmisstankar inkomna till eller antalet personuppklarade brott är det generella mönstret detsamma – tydliga ökningar åren efter 2006 följt av markanta minskningar . Med undantag för antalet misstänkta personer låg nivåerna påtagligt lägre 2016 än . Särskilt tydligt har antalet ärenden som redovisat till åklagare minskat: de var färre 2016 än 2006. Det behövs en nystart för att polis och rättsväsende ska fungera bättre – i hela . I denna motion lägger Liberalerna fram ett antal förslag för effektivare polis och rättsväsende samt bättre förutsättningar för lokalt brottsförebyggande arbete. är ett av de länder i som har lägst polistäthet. hade 216 poliser per 100 000 invånare, en siffra som sjunkit till 200. Genomsnittet i ligger på drygt 300 poliser per 100 000 invånare. har antalet poliser stagnerat runt 20 000. växer befolkning kraftigt och nya säkerhetshot växer fram. Polisens tidigare aviserade utbyggnad till 21 500 poliser kommer inte att höja polistätheten, utan motsvarar enbart folkökningen. Det grova våldet som följer i spåren av gängbrottslighet och organiserad kriminalitet kräver stora polisresurser. Nya uppgifter läggs på polisen för gränsbevakning och inre gränskontroll i med stora migrationsströmmar och många som söker sig till . Även den förhöjda hotbilden vad gäller terrorism kräver mer av polisen. Detta sker som antalet poliser som lämnar yrket har mer än trefaldigats . Avhoppen har ökat från 135 poliser till rekordnivån 467 poliser . Det finns inga tecken på att avhoppen minskar. Polisen är underbemannad, och avhoppen är ett växande problem. Vi kan vända detta om politiken vill. I budgetpropositionen aviserar regeringen en tydlig förstärkning av anslagen till , i syfte att möjliggöra fler poliser och civilanställda. Det är ett steg i rätt riktning, men det kommer inte att räcka. Regeringens påslag på för ska jämföras med att i sitt budgetunderlag pekat på att det behövs tillskott på enbart för att täcka tidigare underskott och finansiera redan beslutade personalförstärkningar. Om dessa pengar inte hade kommit hade behövt säga upp omkring 1 000 personer. Tillskottet budgetproposition är naturligtvis välkommet, men i huvudsak behöver dessa pengar alltså bara räcka för att fylla igen hålen i ekonomi. Liberalerna har högre ambitioner än så. Vi vill se en kraftig ökning av antalet poliser och är beredda att tillskjuta de resurser som behövs. Som framgår av årets budgetmotion kommer vi alltså att föreslå en kraftig förstärkning av anslag i syfte att nå målet om 25 000 poliser . Den lokala polisnärvaron brister i hela landet och många poliser upplever med rätta att de egna resurserna inte räcker till. Utbyggnaden behöver därför få genomslag i hela – både på landsbygden och i storstädernas utsatta miljöer. Utbyggnaden av antalet poliser ska åtföljas av en ökning av antalet civila utredare och andra civilanställda. Det mest akuta nu är att locka tillbaka de poliser som slutat och stoppa flykten, men också locka fler kvalificerade till polisyrket så att utbildningsplatserna fylls. Då behövs bättre löner och bättre arbetsvillkor. De som arbetar som poliser och de som vill bli poliser måste känna att samhället värderar deras insats. De som vill tillbaka in i yrket måste ges den möjligheten. Det gäller även pensionerade poliser vars kompetens efterfrågas. Poliser har en medianlön på . Det tar dock att komma upp i den lönenivån. En fjärdedel av poliserna tjänar , och var tionde polis tjänar eller mindre. Genom att lämna yrket och gå till t.ex. bevakningsföretag eller andra uppgifter i privat sektor kan poliser ofta höja sin lön väsentligt. Polisyrket behöver bli mer attraktivt. I budgetmotionen föreslår Liberalerna att öronmärks för en generell lönesatsning för landets poliser. Detta motsvarar en genomsnittlig lönehöjning på för varje polis i landet. Lönesättningen i är i allt väsentligt en fråga för arbetsmarknadens parter. I detta fall behövs politiska initiativ eftersom staten är monopolarbetsgivare. Lönesättningen ska även i fortsättningen vara individuell, men Liberalernas satsning motsvarar i genomsnitt i höjd månadslön för en polis. Fler poliser i yttre tjänst Ett viktigt mål med polisorganisationsreformen var att skapa en synligare polis som arbetar närmare medborgarna. Utfallet har blivit tvärtom. Antalet poliser i yttre tjänst har minskat från 10 438 poliser till 9 198 poliser , enligt egna siffror. Det totala antalet poliser är oförändrat . Polisens förmåga att arbeta med lokala problem tillsammans med lokalsamhället har alltså inte stärkts, utan snarare minskat. Den nya polisorganisationen har medfört att den byråkratiska överbyggnaden har ökat, bland annat genom att sju nya polisregioner har införts som den tidigare strukturen på länsnivå har behållits. Det behövs snabbt fler poliser i yttre tjänst, och det kan inte vänta tills nya poliser är färdigutbildade. Men den snabba byråkratisering som skett måste lika snabbt kunna vändas till sin motsats. Därför måste kravet på vara att antalet poliser i yttre tjänst ökar från 9 000 till 11 000 (en ökning från ). Detta mål är mycket ambitiöst, och för att polisen ska kunna uppnå det måste politiken hjälpa till med all kraft. Därför behöver fler uppgifter överföras från polisen till andra myndigheter (tillståndshantering, passhantering, transporttjänster åt andra myndigheter med mera). Det finns också uppgifter som helt enkelt kan avvecklas. Därutöver behöver polisen ges resurser för att flytta administrativa funktioner från polisutbildade till annan personal som nyanställs. Inom behövs en kraftig avbyråkratisering, t.ex. genom att de nya polisområdena avvecklas. Längre fram i denna motion beskrivs detta närmare. Arbetet med att få ut fler synliga poliser i yttre tjänst kräver poliser som är besjälade av att arbeta ute bland medborgarna. Inom svensk polis finns många sådana skickliga, engagerade poliser. Tyvärr möter dessa medarbetare alltför ofta en internkultur där det ses som mer prestigefyllt att arbeta i inre tjänst. Arbetsgivaren har också varit alltför dålig på att ge de poliser som gör en viktig insats i yttre tjänst, och som vill stanna kvar där. Därför är det en viktig arbetsgivarfråga att synliggöra och ge erkännande åt det viktiga arbetet i yttre tjänst. Den lönesatsning som Liberalerna föreslår innebär också att det möjliggörs en kraftig löneförbättring för poliser som står längst fram i ledet i det polisiära arbetet i yttre tjänst. En viktig funktion i det yttre arbetet fyller områdespoliserna, som ska arbeta lokalt med att knyta kontakter i lokalsamhället, förebygga brott och bidra till trygghet i området. När dessa saknas, så försvinner också en viktig länk mellan polisen och invånarna. Det är av största betydelse att skyndsamt skapar full bemanning av områdespoliser, i ett första steg inom de utsatta och särskilt utsatta områdena. har tidigare bifallit ett motionsyrkande från Liberalerna om fler områdespoliser, och av formella skäl väljer vi därför att inte upprepa detta yrkande . Vi förväntar oss dock att regeringen skyndsamt agerar för att verkställa beslut. Mer civilanställd personal frigör polisernas arbetstid Utbildade poliser ska ägna arbetstiden åt det som kräver polisiär kompetens: att förebygga, utreda och ingripa mot brott. Därför behövs mer civilanställd personal som gör att den polisutbildade personalen kan avlastas andra arbetsuppgifter, till exempel skrivtjänster, vakthållning i arrest eller receptionsbemanning. Likaså behövs fler civila specialistutredare, till exempel inom miljö-, eko- och it-brott. En utbyggnad av poliskårens storlek behöver gå hand i hand med en förstärkning av den civila personalen. De civilanställda i polisen kan vara utredare med specialistkunskaper om brottstyper eller viss teknik, men det kan också handla om administrativ personal som stöder polisen i deras löpande arbete. Liberalerna föreslår en särskild satsning för att förstärka antalet civilanställda. I Liberalernas budgetalternativ anvisar vi medel som möjliggör ytterligare civilanställda utöver den redan aviserade utbyggnaden. Därmed kommer poliser att få ett betydligt bättre stöd i sin arbetsvardag som också får värdefull förstärkning av civil specialkompetens på olika områden. Fler kommunala ordningsvakter ökar tryggheten Det tar tid att utbilda fler poliser så att kan få 25 000 poliser i tjänst. I avvaktan på att fler poliser kan utbildas föreslår Liberalerna att kommunerna får ett statsbidrag för att anställa kommunala ordningsvakter – trygghetsvakter. Trygghetsvakter kan visserligen inte ersätta poliser fullt ut men utgör ett komplement till polisens verksamhet. I exempelvis liberalt styrda har kommunala trygghetsvakter haft god effekt och bidragit till ökad trygghet. Dessa kommunala trygghetsvakter ska samverka med polisen och bidra till trygghet på gator och torg. Brottsutsatta kommuner ska prioriteras. Riv upp stora delar av polisreformen Polisreformen består av flera delar. Den omfattande överbyråkratisering som genomförts måste rullas tillbaka genom att stora delar av polisreformen rivs upp. Avsikten var att drygt 20 länspolismyndigheter skulle avskaffas och ersättas med sju polisregioner. Men i verkligheten har de sju regionerna inrättats, men länspolismyndigheterna har blivit kvar under namnet polisområden. Antalet poliser som arbetar i kontorsbefattningar har ökat kraftigt, och poliserna i yttre tjänst har blivit färre. Alltför många specialenheter har slagits sönder och beslutsbefogenheterna är oklara. Ansvaret för detta ligger ytterst hos regeringen. Att all polisverksamhet i är inordnad i en gemensam myndighet är en önskvärd effekt av polisreformen, och det ska bestå. Högre polischefer ska ha polisiär bakgrund I de flesta andra jämförbara yrkesprofessioner är det självklart att högre chefer själva tillhör professionen. En sjukhuschef är i allmänhet själv läkare, en regementschef är officer och en rektor är i allmänhet lärare. Inom polisen är det dock vanligt att höga chefer inte är poliser i grunden. Detta skapar ofta en förtroendeklyfta mellan högre ledning och övriga i verksamheten. Högre polischefer bör själva ha polisiär bakgrund. Det ökar karriärmöjligheterna inom yrket och det innebär att förtroendeklyftan minskar. Renodla arbetsuppgifterna och låt andra göra mer Arbetsförhållandena för poliserna måste prioriteras. Det är inte rimligt med dagens situation där polisen påförs nya uppdrag utan tillräckliga resurser och utan att andra uppdrag upphör. Polisen måste ges förutsättningar att använda sin arbetstid så effektivt som möjligt. binds tusentals polisarbetstimmar av uppgifter som borde ha utförts av andra eller som alls inte borde ha legat hos polisen. Alliansregeringen tillsatte utredningen om en renodling av polisens arbetsuppgifter för att se vilka funktioner som kunde flyttas till andra myndigheter. Tyvärr gav den nya regeringen tilläggsdirektiv som kraftigt snävade in utredningens uppdrag, och förslagen inskränktes därför till det i och för sig välkomna förslag till anpassning av uppgifter på djurområdet som ligger på bord. Men mycket mer måste göras. Det är inte rimligt att utbildade poliser ska ansvara för arbetsuppgifter i arrester m.m. där inte polisiär kompetens krävs. Den riktade satsning för att anställa annan personal som vi föreslår kan frigöra värdefull polisarbetstid. Vissa uppgifter kring handräckning har redan flyttats från polisen till andra myndigheter, vilket är positivt. I en särskild kommittémotion redovisar Liberalerna ytterligare förslag i denna riktning. förordnar polisen i vissa fall ordningsvakter för att vara polisens förlängda arm och bidra till ordning och trygghet. Detta sker till exempel på ett antal flyktingboenden runt om i landet. Polisen har så kallat förmanskap över ordningsvakterna, som ger en garanti för kvaliteten. Ordningsvakterna kan delta i polisens utsättningar och få del av polisens aktuella information och planerade insatser. För att öka tryggheten på utsatta platser, till exempel hotade byggnader eller orosfyllda platser, vill vi öka polisens resurser så att fler ordningsvakter kan bistå under ledning av utbildade poliser. Liberalerna vill också flytta vissa tillståndsärenden till kommuner eller avskaffa dem helt. Till exempel är det polisen som ansvarar för tillståndsgivning för försäljning på offentlig plats eller för att sätta upp plakat eller ställa upp byggnadsställningar, byggsäckar, containrar eller liknande på offentlig plats. Detta är typiskt uppgifter som kommunerna bättre borde kunna hantera. Kravet på polistillstånd för danstillställning bör skyndsamt slopas, vilket också har tillkännagivit. På samma sätt finns det ingen anledning att kräva polistillstånd av den som vill driva hotell och pensionat. Sådana regler bör helt enkelt slopas. Skärpta lagar om angrepp mot blåljuspersonal Det är inte pojkstreck när poliser, ambulanspersonal och räddningstjänst i vissa bostadsområden utsätts för bakhåll, stenkastning och sabotage. Det är systematiska och grova attacker mot människor av kött och blod som gör ett ovärderligt arbete, och det är något som berövar invånarna i dessa bostadsområden deras rätt att få hjälp när något händer. Attackerna mot blåljuspersonal är ett växande samhällsproblem. För att utvecklingen ska brytas behövs tydligare lagar som visar brottens allvar. Våld eller hot mot blåljuspersonal särredovisas inte i kriminalstatistiken. Det går således inte att urskilja vilka skadegörelsebrott, våldsbrott etc. som riktar sig mot sådan personal eller mot utryckningsfordon. Ett undantag gäller anmälda brott avseende våld mot tjänsteman som riktats mot polis. De anmälda fallen av våld mot polis har enligt Brottsförebyggande rådets statistik ökat –2015. Brotten våld eller hot mot tjänsteman omfattar annars inte enbart polismän utan även ordningsvakter och andra personalkategorier som utövar myndighet (17 kap. 1 § ). Däremot anses ambulanspersonal normalt inte utöva myndighet på det sätt som krävs för att ansvar för våld eller hot mot tjänsteman ska kunna komma i fråga. I media har rapporterats om ökat våld och hot mot ambulanspersonal . Flera fall handlar om direkt sabotage, till exempel stenkastning mot ambulansfordon. , som bedriver ambulanssjukvård på uppdrag av flera landsting och regioner i , har antalet anmälda incidenter mot ambulanspersonal ökat från 2011 till 2015. redovisade tidningen en genomgång av anmälda tillbud till som visade att någon ambulansanställd drabbades av hot eller våld minst en gång . Majoriteten av händelserna, , ägde rum i någon av de tre storstadsregionerna. framhöll dåvarande ordföranden för i en intervju att patienter i flera utsatta bostadsområden ofta får vänta på vård eftersom ambulanserna måste vänta in poliseskort. Angreppen mot blåljuspersonal är ibland planerade överraskningsattacker; ibland ingår de i ett större händelseförlopp med upplopp, skadegörelse och bilbränder. anmäldes enligt Brottsförebyggande rådets statistik 1 914 fall av bilbrand eller brand på annat motorfordon. Det är en tydlig ökning , då motsvarande siffra var 1 723. anmäldes flest bilbränder i med 487 fall och kommun med 354 fall. På tredje plats kom kommun med 259 fall. Även i , , , och är antalet bilbränder högt. Att anlagda bilbränder är ett växande problem styrks även av statistik från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), där det framgår att antalet räddningsinsatser som gäller uppsåtligen anlagda bränder i personbil har ökat med . Attackerna mot personal i blåljusyrken måste tas på största allvar. Liberalerna föreslår strängare straff för våld mot polis och alarmeringstjänstpersonal. Till att börja med är det ett problem att våld mot tjänsteman och hot mot tjänsteman behandlas i samma straffbestämmelse. Våld mot en polis i tjänst är normalt ett allvarligare brott än ett muntligt hot, och därför bör våld mot tjänsteman bli en egen brottsrubricering där minimipåföljden är betydligt högre än för hot. Vi föreslår att straffskalan börjar vid sex månaders fängelse. Vidare bör personalen i alla blåljusyrken omfattas av samma skydd, oavsett om de i formell mening bedriver myndighetsutövning eller ej. Det är inte rimligt att personal i räddningstjänsten eller ambulanspersonal har svagare rättsligt skydd vid utryckning än till exempel poliser. Därför föreslår Liberalerna ett nytt brott, våld mot alarmeringstjänstpersonal, för att bredda det straffrättsliga skyddet för personal i alla blåljusyrken. Det är även viktigt att det anses vara en försvårande omständighet om ett brott innefattar angrepp mot viktiga samhällsfunktioner, till exempel då bilbränder anläggs för att locka in polis och räddningstjänst i ett område för att därefter angripa dem med stenkastning. straffskärpningsbestämmelse i 29 kap. bör därför breddas med en särskild straffskärpningsgrund som gäller alla brott som innefattar ett angrepp mot viktiga samhällsfunktioner. Även hindrandet av utryckning bör kriminaliseras. har bifallit motionsyrkanden från Liberalerna med denna innebörd, och frågan analyseras nu i en statlig utredning. Vi väljer därför att inte formellt upprepa de yrkanden som redan bifallits, men vi vill däremot skynda på nödvändiga reformer. Bland annat bör regeringen lägga frågan om att skärpa lagstiftningen om våld mot tjänsteman i ett snabbspår, och genom tilläggsdirektiv till den sittande utredningen säkerställa att lagförslag kan hamna på bord. Kränkningsersättningen för poliser som blir spottade i ansiktet, utsatta för våld eller attackerade på annat sätt i sitt arbete behöver förbättras. De krävande uppgifter som följer med uppdraget som polis innebär inte att den enskilda polisen ska behöva tåla vad som helst. Reglerna om skadestånd i form av kränkningsersättning behöver ses över. 5 000 nya beredskapspoliser Beredskapspolisen lades ned 2012. Den var ursprungligen en del av civilförsvaret, men flyttades 1986 till en särskild organisation. Efter det slut bantades beredskapspolisen till 1 500 personer, som genomgick en kortare grundutbildning och därefter repetitionsutbildning . Beredskapspolisen kunde hjälpa till med bevakningsuppgifter, transporter, räddningstjänst, tillträdesskydd och bistånd med att upprätthålla ordning vid olyckor, översvämningar, störningar i infrastruktursystemet med mera. Däremot fick beredskapspolisen efter 2009 inte delta i polisverksamhet där det fanns en påtaglig risk att de kunde komma att använda våld mot enskilda. Även om beredskapspolisen sällan kom till användning bedömdes organisationen fungera mycket väl. Motiveringen var att den inte längre behövdes eftersom antalet poliser ökat till över 20 000 och totalförsvarsplikten i fredstid förändrats. Regeringen uteslöt dock inte att det skulle kunna bli aktuellt att återinföra organisationen. har omvärldsläget och polisens förutsättningar förändrats i grunden. Enbart det senaste årets händelser visar att polisen i vissa mycket ansträngda lägen, där hela samhällsorganisationen prov, måste kunna kalla in förstärkningar. Därför behövs en ny och modern beredskapspolis. Beredskapspolisen hade till exempel kunnat vara en värdefull förstärkning under den akuta flyktingkrisen och de inre gränskontrollerna som upprättades då. Skogsbranden i är ett annat exempel där beredskapspolisen hade kunnat fylla en viktig funktion. Liberalerna vill skapa en modern beredskapspolis, som ska kunna kallas in i fler situationer än förut. Tjänstgöringen ska bygga på frivillighet och tidsbegränsade kontrakt för personer som har detta som ett åtagande vid sidan av sitt ordinarie arbete. Beredskapspolis ska stå under befäl av polis. I vårt budgetalternativ anvisar vi därför medel för att återinföra beredskapspolisen och successivt bygga ut den till 5 000 personer. Beredskapspolisen ska finnas i hela landet och ska därmed kunna bidra till trygghet och ordning vid särskilt allvarliga händelser, oavsett var de inträffar. Gör polisutbildningen mer attraktiv