mot · H5023716 · 2017-10-05 00:00:00 — Tvärtom bör möjligheten att kombinera arbete med handledning och utbildning stärkas genom välfungerande lärlingsjobb. Alternativ lösning: anställningsstöd En diskussion som intensifierats av debatten kring ingångslönernas effekt på marginalgruppers sysselsättning rör anställningsstödens utformning och effekt. Stöden har viss utträngningseffekt men förefaller fungera relativt bra när de väl används. [28] Användningen av anställningsstöden är dock lägre än vad man skulle kunna förvänta sig givet de stora subventioner som de erbjuder. Fyra huvudsakliga förklaringar till stödens oförmåga att göra ett mer substantiellt avtryck på marginalgruppernas sysselsättning har förts fram. För det första upplevs stöden som krångliga. Det stora antalet stödformer och deras varierande krav och utformning gör det troligen svårt för arbetsgivare att få en överblick över vilka stöd som finns tillgängliga. [29] Av företag som anmäler lediga platser till Arbetsförmedlingen uppger att de inte känner till stöden särskilt väl eller att de inte känner till dem alls. av företagen uppger att de känner till stöden mycket väl. För det andra kan krav på att facket måste godkänna vissa anställningar med stöd, och krav från Arbetsförmedlingen gällande villkor som går utöver lagens och kollektivavtalens miniminivåer, skapa begränsningar. För det tredje är stöden till sin natur kortsiktiga. När stöden upphör ökar lönekostnaden ofta markant över . Stöden blir i den bemärkelsen mer en hjälp för personer som står långt från arbetsmarknaden att konkurrera om existerande jobb, snarare än verktyg för att stimulera framväxten av nya personalkategorier och branscher som på lång sikt kan öka andelen enkla jobb på arbetsmarknaden. uttrycker det som att anställningsstöden ”kan uppfattas som så temporära och specifika att de knappast kan fungera som stimulans för arbetsgivare att skapa särskilda personalkategorier för att anställa personer till låga lönekostnader.”[30] Den fjärde förklaringen till varför stöden inte fungerar bättre är att väldigt fokuserade anställningsstöd riskerar att leda till en stigmatiseringseffekt, där personer som är berättigade till stöd signalerar till potentiella arbetsgivare att de utmärker sig negativt relativt resten av befolkningen. har därför föreslagit ett antal förändringar i syfte att förbättra stödens effektivitet (se kapitel 7.4). Bland annat föreslås att ett antal av stöden slås ihop samt att deras regler kring vilka lönenivåer som subventioneras harmoniseras. Med färre och enklare stöd kan deras effektivitet antas öka. Anställningsstöden har dock uppenbarligen varit otillräckliga för att lösa problemet med den stora och ökande klyvningen av svensk arbetsmarknad. De bör kompletteras med åtgärder som mer långsiktigt ökar antalet jobb som finns tillgängliga. 7.2 Reformer för att fler ska komma in på arbetsmarknaden I föregående avsnitt förklarades varför svensk ekonomi behöver lägre trösklar till arbetsmarknaden och fler jobb utan utbildningskrav. I detta avsnitt presenteras ett antal konkreta och ansvarsfulla reformer för att åstadkomma detta. och övriga allianspartier har gemensamt föreslagit att inträdesjobb införs, i syfte att skapa fler enkla jobb och sänka trösklarna till arbetsmarknaden. Inträdesjobb är en ny anställningsform som innebär att nyanlända samt ungdomar utan gymnasieexamen ges möjlighet att ta ett arbete till av gällande ingångslön som inga socialavgifter behöver betalas av arbetsgivaren. Anställningen gäller maximalt . Införandet av inträdesjobb beräknas initialt medföra en offentligfinansiell nettokostnad om . [32] Fullt utbyggt beräknas inträdesjobb medföra en bruttokostnad om . Bakgrund: Lönekostnader, skatter och nettolön En avgörande faktor för att göra invandringen till en samhällsekonomisk framgång är svensk arbetsmarknads förmåga att få nyanlända i jobb. Nyanländas problem på arbetsmarknaden förklaras enligt den senaste långtidsutredningen i hög grad av den höga andelen med lägre färdighetsnivå, inom ett antal centrala områden. Det positiva är att nyanlända, generellt, inte verkar vara utsatta för diskriminering i en omfattning som signifikant påverkar deras chanser att komma i arbete, även om diskriminering finns och måste bekämpas. Bland inrikes födda går en av de tydligaste klyftorna mellan de som har gymnasieexamen och de som inte har det. Arbetslösheten bland inrikes födda med minst gymnasieexamen är , medan den är för inrikes födda som saknar gymnasieexamen. Forskningen visar tydligt att lägre ingångslöner, i kombination med andra reformer, kan öka sysselsättningen hos marginalgrupper. De höga lönekostnaderna för att anställa personer med kort eller obefintlig utbildning och erfarenhet beror på en kombination av höga ingångslöner och höga arbetsgivaravgifter. Om en genomsnittlig ingångslön uppskattas till uppgår lönekostnaden för arbetsgivaren till och nettolönen för den anställde till . Skillnaden mellan dessa två – vad arbetsgivaren betalar och vad den anställde får ut – består av i arbetsgivaravgifter och i inkomstskatt. Diagram 15 Lönekostnad, arbetsgivaravgift, inkomstskatt och nettolön för en anställning med i månadslön Källa: Egna beräkningar. En anställning till av rådande ingångslön, i kombination med frånvaro av arbetsgivaravgift, motsvarar en sänkning av lönekostnaden med . Givet realistiska antaganden om aktuell elasticitet, hur mycket efterfrågan på arbetskraft ökar om priset sjunker, kan detta väntas leda till stora sysselsättningseffekter. Riktade sänkningar av arbetsgivaravgiften kan antas övervältras på högre löner i lägre grad än generella. [38] Det faktum att inträdesjobben är tidsbegränsade samt att de riktar sig till specifika lönelägen kan antas minska risken för övervältring markant. Problemet som inträdesjobben är tänkt att mildra är förekomsten av bindande minimilöner som stänger ute stora grupper från arbetsmarknaden. Genom en koncentrerad sänkning riktad mot de grupper som i hög grad kan antas påverkas av dessa minimilöner är det rimligt att vänta sig en förhållandevis låg grad av övervältring och därmed en relativt stor sysselsättningseffekt. En fråga som väckts i samband med diskussionen om ingångslönernas nivå är risken för att sänkta ingångslöner ska leda till sänkta löner generellt. Denna risk är dock förhållandevis liten. beskriver det som att ”riskerna för att enkla jobb med låga löner ska spilla över i lägre löner även för andra grupper är begränsade.”[39] En annan legitim oro rör de anställdas möjlighet att klara sig på sin lön. Det är här värt att ha i åtanke att flyktingar väntas kunna leva på en etableringsersättning på , att studenter får låna till ett totalt studiemedel på och att garantipensionen uppgår till exklusive bostadstillägg. Ett inträdesjobb, med lägre ingångslön men också lägre skatt, innebär en bättre ekonomisk situation för den enskilde än de bidrags- och försäkringssystem som många förpassas till. Även ungdomar som har, eller är på väg att ta, en gymnasieexamen har en svårare situation på arbetsmarknaden än andra. har, trots högkonjunkturen, ett stort gap i arbetslöshet mellan vuxna och ungdomar. Att få en bra start på karriären och ackumulera arbetslivserfarenhet är viktigt för en persons framtida ställning på arbetsmarknaden. Därtill finns det äldre personer som av olika anledningar gör en sen entré på arbetsmarknaden. Deras sena inträde kan i sig utgöra ett hinder, då personerna i fråga kan ha varit frånvarande och därmed sakna relevanta och aktuella meriter. Det kan göra deras kompetens svårbedömd, vilket kan försvåra deras inträde. För att fler ska få ett enklare inträde på svensk arbetsmarknad föreslår därför att ett ingångsavdrag införs. Det innebär att under de två första år som en person gör entré på svensk arbetsmarknad ska ingen arbetsgivaravgift betalas på den del av lönen som understiger . Mer specifikt innebär ingångsavdraget att varje person, när hen fyller , ges en lönesumma om som hon tillåts tjäna utan att några arbetsgivaravgifter behöver betalas. Personen i fråga får dock enbart utnyttja från denna pott, vilket innebär att den totala nedsättningen kan nyttjas . Personen i fråga är fri att tjäna mer än , men den del av lönen som överstiger denna summa berättigar inte till ytterligare nedsättning. För personer som tjänar kommer ingångsavdraget att räcka längre än . Med denna utformning blir det inte olönsamt, i bemärkelsen att man förlorar en del av sitt ingångsavdrag, att ta ett arbete, exempelvis på deltid, med lägre lön än . föreslår också att arbetsgivaravgiften för alla slopas (se nästkommande avsnitt). Det innebär att ingångsavdraget inte påverkas av om ungdomar feriejobbar före det första inträdet på arbetsmarknaden i myndig ålder. Införandet av ingångsavdraget väntas medföra en offentligfinansiell kostnad om . Sommarjobb är för många ungdomar ett sätt att få arbetslivserfarenhet, referenser och en förbättrad privatekonomi. Att göra det lättare för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden är viktigt. Inte minst gäller det för de knappt 16 000 ungdomar mellan som varken arbetar eller studerar. För att underlätta för ungdomar att göra entré på arbetsmarknaden föreslår ett sommarjobbsavdrag. Avdraget innebär att arbetsgivaravgiften slopas helt för personer . Förslaget föreslås träda i kraft . Införandet av ett sommarjobbsavdrag väntas medföra en offentligfinansiell kostnad om och 2019. Ett annat sätt att göra det lättare att komma in på arbetsmarknaden är att utvidga RUT-avdraget för hushållsnära tjänster. RUT-avdraget har tre huvudsakliga fördelar. [44] För det första skapar det arbetstillfällen och möjligheten att starta företag för människor som har svårt att få in en fot på arbetsmarknaden. För det andra frigör det tid för köparen, som hen kan använda för att öka sitt arbetsutbud och som dessutom underlättar för RUT-köparen i dennes vardag. [45] Sist men inte minst minskar det svartarbetet, vilket bidrar till en högre skattemoral och ökar tryggheten för de som istället kan jobba vitt. Hälften av alla RUT-företag är enmansföretag och av företagen är startade efter att RUT-avdraget infördes. [47] Det sistnämnda indikerar att reformen var en förutsättning för den kraftiga ökningen av företagande inom hushållsnära tjänster. av RUT-företagarna är kvinnor och hälften av dessa företagare är utrikes födda. [48] Därtill är var tredje anställd i RUT-företag utrikes född och var fjärde har som mest förgymnasial utbildning. RUT-avdraget är således viktigt för såväl kvinnors som utrikesföddas företagande. Det är dessutom viktigt för personer med kort utbildningsbakgrund. har varit drivande i införandet av . lyckades också säkerställa att RUT-avdraget utvidgades, inom ramen för migrationsöverenskommelsen. Det är anmärkningsvärt att regeringen, i såväl ekonomiska vårproposition som budgetpropositionen , lade förslag som begränsade . Taket halverades, , och tjänster plockades bort. Att regeringen nu har genomfört partiella återställningar av är glädjande, men vittnar också om en bristande förståelse för RUT-avdragets funktion och behovet av att stimulera framväxten av fler jobb i arbetsintensiva branscher. RUT-avdragets förtjänster består inte enbart i en skattelättnad för köparen. Framförallt är det en förutsättning för ökat företagande, fler jobb och mindre svartarbete. Regeringens sänkning av taket var tänkt att vara en fördelningspolitisk förbättring, men drabbade i stället främst företagare och anställda i branschen: människor som tidigare ofta stått långt från arbetsmarknaden. och Alliansen föreslår istället att RUT-avdraget byggs ut ytterligare. För det första bör fler tjänster inkluderas, vilket också innebär att det blir mindre svåra gränsdragningar för RUT-tjänsterna. bör införas, så att tillsyn av hemmet vid resa eller frånvaro av annan anledning inkluderas i avdraget. bör också införas, där även tvätt som sker utanför hemmet ger rätt till avdrag. Flytt- och hämt-RUT bör införas, vilket innebär att flytt av bohag inom samma bostad, hämtning och lämning av återvinning, bortforsling av trädgårdsavfall samt plantering av växter i trädgård inkluderas i RUT-avdraget. I samband med denna breddning bör det övervägas om en begränsning av avdraget bör införas, för att ytterligare rikta fokus till de tjänster som främst utförs av personer som annars hade stått långt från arbetsmarknaden. För det andra bör taket i tredubblas, från till . För det tredje bör det utredas om äldre, i bemärkelsen personer som är , bör ges ett större avdrag än övriga. Detta då äldre är flitiga användare av avdraget men ofta har knappa resurser. Därtill bör det utredas om avdraget kan förenklas för äldre, genom införandet av ett bredare så kallat HEM-avdrag. Det innebär att för äldre blir alla tjänster som utförs i och med anknytning till hemmet en del av RUT-avdraget. Om ett sådant avdrag kan definieras väl, blir också gränsdragningarna för vad som ingår och vad som inte ingår i enklare och behovet av kan minska. För det fjärde bör rätten till avdrag utvidgas till att omfatta den egna och alla närstående familjemedlemmars bostad. Kostnaden för den ovan föreslagna breddningen av beräknas till . Kombinationen av arbete och utbildning har visat sig vara ett effektivt sätt att minska ungdomsarbetslösheten. och alliansregeringen införde mot bakgrund av detta YA-jobb (Yrkesintroduktionsanställningar), som låter ungdomar arbeta som de utbildas och handleds på arbetsplatsen. YA-jobben sjösattes dock med omfattande brister. För det första ställdes krav på kollektivavtal, trots att av landets småföretag saknar kollektivavtal. [50] För det andra exkluderades nyanlända, långtidsarbetslösa och andra som har behov av att lära på jobbet. För det tredje blev reglerna för krångliga. Exempelvis krävs en färdig gymnasieutbildning inom handel och administration för att få ta del av YA-jobben inom handeln. [51] Och för det fjärde var informationen otillräcklig. Inför valet lovade Socialdemokraterna att skapa 32 000 traineejobb. Det är ett löfte som regeringen har brutit. hade enbart 446 traineejobb skapats. Traineejobb i offentlig sektor subventioneras , medan privata jobb enbart subventioneras . Dessutom får enbart offentliga arbetsgivare handledarstöd. Dessa skillnader bidrar till att göra systemet onödigt krångligt och gynnar godtyckligt jobb inom offentlig sektor. Regeringens traineejobb är också för dyra. För en person som anställs i offentlig sektor uppgår subventionen till . [54] Arbetsgivaren får alltså pengar för att anställa en person. Därtill kommer offentliga utgifter för den anställdes utbildning och studiestöd. Det är ett orimligt dyrt sätt att få människor att framstå som sysselsatta. har konsekvent motsatt sig traineejobben. Det är därför glädjande att regeringen nu själva erkänner att stödet varit ett misslyckande och föreslår att det avskaffas. Utvecklade YA-jobb, lärlingsjobb, bör utgöra ett sammanhållet system för att möjliggöra kombinationen av arbete, utbildning och handledning. har redan i förhandlingar med Alliansen och regeringen fått igenom att YA-jobben ska utvidgas och även göras tillgängliga för nyanlända och småföretag utan kollektivavtal. Det är en viktig reform. Men mer kan och måste göras för att fler ska få chansen att lära sig jobbet på jobbet. I diskussionen kring ”enkla” jobb och ingångslöner är det viktigt att påpeka att den stora klyftan i inte går mellan personer med en lägre lön och personer med en högre lön, utan mellan de som har ett jobb och de som inte har det. fanns det i 1,15 miljoner människor som är eller äldre med låg ekonomisk standard, det vill säga som tjänar av medianinkomsten. [55] Det motsvarar av befolkningen. Bland de som inte arbetar var andelen , bland de som deltidsarbetar var den och bland de som heltidsarbetar var den . av de med låg ekonomisk standard saknar ett heltidsarbete. Låg ekonomisk standard är alltså i hög grad resultatet av att inte ha ett heltidsjobb. Det är därtill viktigt, som nämnts i föregående avsnitt, att ha i åtanke att flyktingar väntas kunna leva på en etableringsersättning på och att andra grupper i samhället, som exempelvis studenter och pensionärer, väntas klara sig på lägre ersättningar än de som erbjuds inom inträdesjobben. Ett jobb med något lägre ingångslön innebär en bättre ekonomisk situation för den enskilde än de bidrags- och försäkringssystem som många förpassas till. Dessutom gör personer som tar sig in på arbetsmarknaden generellt en relativt snabb lönekarriär. [56] Risken för låglönefällor är därför liten. Enligt en underlagsrapport från analysföretaget , framtagen åt , baserad på inkomststatistik från , konstateras att nyanlända som får ett jobb fyrdubblar sin inkomst , samt att om inträdet på arbetsmarknaden skulle ske skulle gruppen nyanländas totala inkomster öka . [57] Även om inträdet sker till en lägre ingångslön blir alltså den totala inkomsten väsentligt högre om inträdet på arbetsmarknaden kan förenklas och tidigareläggas. 7.3 – inför arbetsförmedlarpeng Arbetsförmedlingen har inte lyckats med sitt uppdrag. som använder Arbetsförmedlingen för att rekrytera sjunker stadigt och hälften av företagen som försökt rekrytera via Arbetsförmedlingen uppger att det har fungerat dåligt. [58] En försvinnande liten del av småföretagen väljer att vända sig till Arbetsförmedlingen när de ska rekrytera. [59] Allmänhetens förtroende för Arbetsförmedlingen är också mycket lågt. [60] Till stor del är detta politikens fel. Arbetsförmedlingens olika, och ibland motstridiga, roller skapar osäkerhet och ineffektivitet. För att Arbetsförmedlingen ska fungera måste dess uppdrag renodlas. Ett sätt att illustrera behovet av förbättrad matchning är att studera den så kallade Beveridgekurvan. När det finns många lediga platser väntas arbetslösheten generellt sjunka. Vad diagram 16 visar är att sedan finanskrisen har matchningen försämrats. [61] Det finns ett stort antal lediga platser, men arbetslösheten har inte minskat i den grad som skulle kunna förväntats. Om inte arbetslösheten pressas ner riskerar den att permanentas, vilket vore ett svek särskilt för de 360 000 personer som är öppet arbetslösa eller deltagare i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Not: Kurvan visar hur antalet lediga platser, som andel av arbetskraften, förhåller sig till arbetslösheten. Källa: (2017c). Det finns ett antal länder som prövat olika system med offentligt finansierade, men privat och ideellt organiserade, förmedlingsaktörer. [63] vill införa ett sådant system även i genom att lägga ut alla arbetsförmedlande uppgifter på kompetenta privata företag och ideella organisationer med dokumenterad förmåga att förmedla arbete och tillhandahålla relevant utbildning. Systemet bör bygga på följande principer: De arbetssökande bör kunna välja och välja bort förmedlare. − Resultatbaserad ersättning. Förmedlare belönas med full ersättning enbart om den arbetssökande fått varaktigt jobb. − efter svårighet. Den arbetssökandes situation avgör pengens storlek. Mångfalden av aktörer gör att de kan anpassa sig och specialisera sig efter den sökandes behov. En rankning certifierar att alla förmedlare håller måttet och sorterar kontinuerligt bort de aktörer som har sämst resultat. Internationella och nationella exempel Internationella erfarenheter visar att oberoende, ideella eller privata lösningar har förutsättningar att ge bättre resultat och leda till fler förmedlade jobb, givet rätt styrmedel. Det kanske mest välkända internationella exemplet på en arbetsförmedlarpeng återfinns i . [64] Där placeras arbetssökande i olika kategorier, beroende på hur långt från arbetsmarknaden de bedöms stå. Fristående förmedlare ges sedan en ersättning, som bygger på denna kategorisering och som till stor del är prestationsbaserad. De arbetssökande kan välja mellan olika regionala förmedlare. Förmedlingsaktörerna utvärderas kontinuerligt och ges betyg som underlättar vid framtida upphandlingar och bidrar till ökad information om olika aktörers effektivitet. system har varit en bidragande orsak till att arbetslösheten mer än halverats och kostnaderna för arbetsförmedling minskat. Systemet har också gradvis fått brett stöd från hela det politiska spektret. Även i har liknande system införts lokalt, med mycket goda resultat. Det kanske mest välkända exemplet finns i . De metoder som används av trygghetsorganisationerna (TSL och TRR) har också stora likheter med en arbetsförmedlarpeng och har också uppvisat goda resultat. finns avskräckande exempel i där upphandling av begränsade tjänster och/eller en alltför liten resultatbaserad del i ersättningen lett till att arbetssökande placeras i otillräckliga och ineffektiva insatser som ersättning utgått till anordnaren. Detta har exempelvis varit ett problem i etableringsuppdraget för nyanlända. Det är därför avgörande för att systemen verkligen ska bli så pass mycket effektivare än Arbetsförmedlingen som de är i de framgångsrika exemplen, att incitamenten är rätt och att pengen bara betalar för resultat. vill med utgångspunkt i de internationellt och nationellt framgångsrika systemen därför införa en resultatbaserad arbetsförmedlarpeng. Förslaget innebär att alla arbetsmarknadspolitiska program, exklusive anställningsstöd, för personer utan funktionsnedsättningar utgår och istället ersätts med en arbetsförmedlarpeng. Den som är arbetslös kommer fortfarande att behöva skriva in sig på arbetsförmedlingen för att få arbetslöshetsersättning, men kommer sedan hänvisas till fristående ideella och privata aktörer för att få hjälp att komma i arbete. Ersättningen för att få en person i jobb kommer att variera mellan 4 000 till baserat på den arbetssökandes förutsättningar. Den arbetssökandes förutsättningar kommer att graderas på en skala och baseras på Arbetsförmedlingens bedömningsstöd. Ersättningen ska bland annat baseras på den sökandes utbildning, historia på arbetsmarknaden, ålder, tid i arbetslöshet och hälsa. Detta är viktigt för att arbetsförmedlare inte ska sålla bland de arbetssökande, utan störst insats ska gå till de med störst behov. En stor grupp av de som är arbetslösa får jobb utan hjälp , och arbetsförmedlarpengen kommer därför rikta sig mot de personer som befinner sig i en svårare situation. Ersättningen kommer att betalas ut i etapper för personer som får jobb. Det uppmuntrar till långsiktighet och resultat. Systemet ska enbart vara öppet för företag och organisationer med dokumenterad förmåga att förmedla jobb och handleda personer i behov av stöd. Arbetsförmedlarpengen kommer enbart att betalas ut vid anställning, och kommer att betalas ut över en tvåårstid i syfte att främja långsiktiga anställningar. Den som inte lyckas förmedla ett långvarigt jobb kommer alltså få mindre betalt. Genom att fördela ut betalningen blir det omöjligt att få del av ersättningen med hjälp av kortvariga och oseriösa anställningar. Arbetsförmedlarna ges istället incitament att fortsätta att stötta sina klienter och få dem att lyckas på . poängbaserade system har visat på behovet av att ställa hårda krav på företagen och vikten av tydligt definierade uppgifter. Arbetsförmedlarna ska enbart jobba med insatser i syfte att få folk i arbete. För att styra än mer mot kvalitet bör de fristående arbetsförmedlarnas förmåga att få arbetssökande i jobb utvärderas kontinuerligt och redovisas i en offentlig ranking. Detta för att synliggöra och underlätta för arbetssökande och arbetsgivare att välja och välja bort. Arbetsförmedlingen ansvarar för att certifiera de fristående arbetsförmedlarna. Lågpresterande och oseriösa aktörer bör kontinuerligt ratas under certifieringsprocessen och sorteras bort. Genom att släppa in nya krafter kan dessa specialisera och anpassa sig bättre till de arbetssökandes och arbetsgivares behov. Nya aktörer får möjlighet att vinna både arbetssökandes och arbetsgivares förtroende. Framgångsrika arbetsförmedlare hos dagens Arbetsförmedling får möjligheter att utvecklas hos nya förmedlare, eller att själva driva förmedling.