ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5021159 · 2017-10-02 00:00:00 — Bibehållen kvalitet i myndighetsutövandet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera konsekvenser av förändringen gällande sänkta kompetenskrav vid den statliga institutionen och tillkännager detta för regeringen. av ökad psykisk ohälsa och fler som känner sig utsatta och lever vid sidan av samhällets grundtrygghet, valde sittande regering att godkänna att statens expertfunktion för utsatta, , Sis, sänkte sina kvalitetskrav. Regeringen och ansvarigt statsråd (S) meddelar att regeringen känt sig tvungen att sänka välfärdens kvalitetskrav vid , Sis. Regeringen formulerar sig i : ”… sett sig tvungen att tillfälligt sänka myndighetens kompetenskrav.” Därtill kommer att den personal som anställs och som inte når upp till myndighetens ordinarie kompetenskrav ska ges en individuell kompetensutvecklingsplan. Detta har regeringen tillstyrkt. Trycket på olika typer av sociala boenden har onekligen ökat, vilket även gett hårdare konkurrens om arbetskraft. Antalet ensamkommande barn var rekordmånga, vilket leder till större utmaningar med att genomföra rekryteringar till behandlingsassistenter i ungdomshem. Generaldirektören för Sis medgav att myndigheten haft stora svårigheter att lösa sitt samhällsuppdrag. Huruvida det varit riktigt att sänka kompetenskraven i en av välfärdsstatens viktigaste institutioner för utsatta barn, om det har konsekvensutretts och man tittat på alternativa lösningar, framgår inte av regeringens beslut. Konsekvenser av de förändringar som gjordes bör nu därför i efterhand utredas för att skapa en tydlig bild av vad beslutet om lägre kompetenskrav resulterat i. Det är visserligen krävande tider. Men det berättigar inte ett avkall på kvalitet och kompetens i välfärdens kärna.
mot · H5021160 · 2017-10-02 00:00:00 — Prioritera kvalitativ vård för barn och unga före gratisreformer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka välfärdens kvalitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förutsättningar för och effekter av ökande uttag av läkemedel till barn i samband med ökad skattesubventionering bör effekt-, tillgänglighets- och kvalitetsutvärderas, och detta tillkännager för regeringen. Effekter av regeringens kortsiktiga politik inom välfärden börjar märkas och hur de direkt påverkar möjligheter att framöver genomföra nödvändiga långsiktiga reformer till exempel för att vända välfärdens stora utmaningar, som till exempel att stärka kvalitet, öka tillgänglighet, korta köer och stärka välfärdens innehåll för alla, oavsett var man bor i landet. Regeringens medvetna val att tillsammans med prioritera ”gratis”, det vill säga fullt ut skattesubventionerade åtgärder, innan genomförd förutsättningslös utredning om dessa samband och konsekvenser, så som till exempel läkemedel för barn och unga. Utan nödvändiga konsekvensutredningar gjorda, har fullt ut skattefinansierade förslag genomförts och i efterhand får regeringen rätta till vad man åstadkommit, och skattebetalarna får stå för kostnaderna, utan att veta dessa hälso- och kvalitetseffekter. medger regeringen själv i sin vårändringsbudget att anslaget för läkemedelsförmånerna måste ökas med . Detta beror, som regeringen uttrycker det på s. 51 i vårändringsbudgeten, på att kostnaderna för läkemedel har ökat mer än vad som tidigare beräknats och efter de förhandlingar som gjorts med Kommuner och Landsting. Regeringen är emellertid inte konsekvent i sin analys och förda politik. Av regeringens satsningar i vårändringsbudgeten fördelas till läkemedelsförmånerna, däribland ökade kostnader för ”gratis” läkemedel. Därtill hävdar regeringen, på s. 114 i vårpropositionen, att eftersom tillskottet avtar i storlek beräknas utgifterna minska något . analys är desto tydligare. Uttagen av läkemedel till barn och unga har ökat. Därtill beror ökningen bland annat på att befolkningen växer och blir allt äldre. är det inte rimligt att ”gratis” medicin tar en så stor andel av statens nya satsningar inom hälso- och sjukvården. Förbundet kallar gratisreformen för anmärkningsvärt dåligt underbyggd. Politikens uppgift är att prioritera och ibland göra svåra prioriteringar. kan inte regeringen visa på några eventuella vinster för hälso- eller kvalitetsaspekter.
mot · H5021161 · 2017-10-02 00:00:00 — Skyddsjakt och allmän jakt på säl ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lätta upp reglerna för skyddsjakt och utreda allmän jakt på säl och tillkännager detta för regeringen. De växande sälpopulationerna skapar problem för kustfisket. En säl lär äta i snitt 5–fisk per dag. Enligt uppgift finns det 24 000 sälar i . Om varje säl äter fisk per dag så blir det blir 7 x 365 x 24 000 = fisk . För fisket är det en katastrof. Sälarna gör bl.a. garnfiske i stort sett omöjligt eftersom det blir ”som ett dukat smörgåsbord för sälen”. På är problemen desamma. Förutom all fisk de äter så äter sälarna upp lika mycket ål som motsvarar hela det svenska ålfisket. Sälarna förstör också redskap för yrkesfiskarna. De direkta sälskadorna i redskapen beräknas till 30 miljoner , vilket motsvarar av kustfiskets infiskningsvärde. Det är bråttom att hitta lösningar. tillväxer exempelvis gråsälstammen med flera tusen individer . Det finns alltså för många sälar längs våra kuster i förhållande till biotopens bärförmåga. Det ökar risken för epidemi, det hotar kustfisket och skapar en konflikt mellan yrkesfiskare och sälar. Eftersom sälar kan trasa sönder fiskeredskap och äta upp fisken för fiskare ger tillstånd till skyddsjakt på vikare, gråsäl och knubbsäl för att förebygga allvarliga skador. Men reglerna kring jakten har blivit för krångliga och EU har valt att förbjuda handel med sälprodukter. Dessutom är yrkesfiskarna sällan jägare. jagades tidigare av jägare och samhället bistod med skottpengar , då sälarna i fridlystes. Men förbudet mot allmän jakt på säl saknar relevans. Sälpopulationen ökar explosionsartat. Läget är nu så allvarligt att reglerna för skyddsjakt måste lättas upp som behovet av att införa allmän jakt på säl måste utredas. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H5021163 · 2017-10-02 00:00:00 — Utveckling av trålar för yrkesfiske ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av selektiva redskap för yrkesfisket och tillkännager detta för regeringen. Yrkesfisket har tagit en rad egna initiativ som gynnar ekosystemet i havet. Myndigheterna har också insett värdet av att ta in evidensen hos yrkesfisket i underlagen till beslut. Ett område där kunskap från yrkesfisket tagits tillvara är utvecklingen av selektiva fiskeredskap. Medel har avsatts till forskning som var stängd för flera kunniga innovatörer inom utveckling av trålar. Men denna satsning måste fortsätta för att på ett ännu bättre sätt säkra ett långsiktigt hållbart fiske. Utvecklingen av trålar med artsorterande rist, som minimerar förekomsten av oönskad bifångst, har tagits fram på initiativ av yrkesfiskarna själva i samarbete med trålinnovatörer. En fortsatt utveckling är alltså nödvändig. Det är viktigt att regeringen inser värdet av trålutveckling för att skapa ett selektivt fungerande fiske. På så sätt tas havets resurser tillvara optimalt. Alliansregeringen avsatte 38 miljoner för att stödja utvecklingen av selektiva fiskeredskap. Det är viktigt att den satsningen fortsätter. Regeringen bör tillse att berörda myndigheter ansvarar för ytterligare ekonomiskt stöd inom ramen för myndighetens tilldelning. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H5021165 · 2017-10-02 00:00:00 — Stöd till anhöriga som vårdar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ett utvecklat och förbättrat anhörigstöd och tillkännager detta för regeringen. Anhöriga utför ett stort arbete när det gäller vård- och omsorgsarbetet. Deras insats får aldrig uppfattas som påtvingad av kommunen utan ska vara ett frivilligt åtagande. Men för att anhöriga ska orka med sitt uppdrag måste det finnas väl utvecklat och flexibelt stöd från kommunen. Det handlar om avlösning och möjlighet till korttidsvård, hemtjänstinsatser som stöd för den som vårdar en närstående, tekniska hjälpmedel, handledning, anhöriggrupper och mycket annat. Olika former av ekonomiskt stöd bör övervägas. Men det handlar framförallt om att inkludera den anhöriga i vårdteamet omkring den sjuke. Att se den anhörige som en värdefull och självklar del av vårdteamet. När den sjuke skrivs ut från sjukhusvård måste anhöriga ges ordentlig information och direkt stöd för att klara sin uppgift som anhörigvårdare. Arbetet med stöd till anhöriga ska omfatta alla verksamheter. Syftet är att minska de anhörigas psykiska och fysiska belastning. För en del personer handlar det om att få hjälp med insatser som den närstående behöver, för andra handlar det om att de själva behöver få information eller utbildning av kommunen. Det lär finnas 1,3 miljoner personer i som är engagerade i anhörigvård. I ”Stödet till anhöriga omsorgsgivare” (RiR 2014:9) redovisas att ”det saknas information om anhörigomsorgens omfattning och utveckling samt vilka metoder som är effektiva för anhörigstöd. Mest kunskap finns om sammanboende äldre anhöriga och anhöriga till demenssjuka”. redovisar följande slutsatser: information och bemötande behöver förbättras, kommunernas anhörigstöd behöver utvecklas, statens styrmedel måste användas bättre, det behövs mer kunskap om anhörigomsorgen, det bör vara lättare att förena anhörigstöd med arbete och landstingens uppdrag kring anhörigstöd bör bli tydligare. Utifrån slutsatser bör regeringen ta ett samlat grepp för att utveckla och förbättra anhörigstödet. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H5021166 · 2017-10-02 00:00:00 — Avdragsgillt bosparande för unga ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att se över ett införande av avdragsgillt bosparande för unga och tillkännager detta för regeringen. Till människans grundläggande behov och rättigheter hör att ha en bostad, en plats att kalla sitt hem. präglas den svenska bostadsmarknaden av ett av västvärldens lägsta bostadsbygganden med en ständigt stigande bostadsbrist. Detta arbetade alliansregeringen med i spetsen för att förändra. vill skapa förutsättningar att bygga fler bostäder. Bostadsmarknaden måste bli mer flexibel. Ungdomskullarna i åldern 19–är rekordstora just . Dessutom studerar fler på högskola och universitet. infördes, efter ett förslag från , att det inte är tillåtet att låna av marknadsvärdet på en lägenhet eller ett hus. Detta sätter framförallt unga i en svår situation, eftersom de ännu inte har lyckats skapa sig ett sparat kapital stort nog för att kunna betala av bostadens kostnad. vill se ett avdragsgillt bosparande, där unga via speciella konton får rätt att göra avdrag för bosparande. Till exempel skulle ungdomar mellan få spara upp till ett halvt prisbasbelopp . Det skulle innebära att skatterabatten skulle bli . Pengarna kan sedan användas till att köpa ett hus, en bostadsrätt, ägarlägenhet eller kooperativ hyresrätt, eller till att betala av på ett bostadslån. Rätten till avdrag för bosparande skulle i allt väsentligt jämställas med rätten till avdrag för pensionssparande (59 kap. inkomstskattelagen). I har bosparande för unga funnits . har var fjärde person i ett konto inom Boligsparing for ungdom, och i snitt sparar varje person . I låter man unga spara med 20 procents skatteavdrag upp till ett tak på . Pengarna måste användas till ett bostadsköp, annars beskattas de retroaktivt.
mot · H5021167 · 2017-10-02 00:00:00 — Nationell inriktning för yrkesfisket ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell strategi för svensk fiskeripolitik och tillkännager detta för regeringen. Yrkesfisket är oerhört viktig. Det handlar om näringsrik föda och en levande kust – vi har den längsta kusten inom EU. Det handlar om arbetstillfällen, om hur vi förvaltar våra tillgångar och om människors välmående på flera plan. Svenskt yrkesfiske präglas av ansvarstagande och kunskapsmässiga bidrag till förvaltningen av havets resurser. Genom fiskets intresseorganisationer arbetas det för att svenskt fiske ska bedrivas på ett hållbart sätt såväl biologiskt som ekonomiskt och socialt. Selektiva redskap som minimerar bifångster har utvecklats på initiativ av yrkesfiskarna. Det är glädjande att yrkesfiskarnas kunskap tas tillvara och att samverkan sker med forskare för att ytterligare se till att havets resurser hanteras på ett hållbart sätt. Men det är från EU som de avgörande besluten kommer. Även här spelar yrkesfiskets representanter en viktig roll. För att underlätta det framtida arbetet med den nationella inriktningen av svensk fiskeripolitik bör en nationell strategi tas fram utifrån följande intention: ”Svenskt yrkesfiske som en av basnäringar är företagsamhet på naturens villkor och bör bedrivas på ett långsiktigt, hållbart sätt i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser.” Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H5021168 · 2017-10-02 00:00:00 — Yrkesfiskets bedrivande i samklang med landningsskyldigheten ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet och nödvändigheten av att system för yrkesfiskets bedrivande framtas så att landningsskyldighetens införande i det demersala Västerhavsfisket inte förhindrar och försämrar lönsamheten för svenskt yrkesfiske, och detta tillkännager för regeringen. En mycket viktig del i den reformerade fiskeripolitiken på EU-nivå är införandet av landningsskyldigheten. Delar av denna infördes i , utifrån ännu inte helt färdiga regler – vilket i sig är anmärkningsvärt, då det rimmar illa med det krav på förutsägbarhet som borde kunna ställas på lagstiftningen utifrån en fiskares perspektiv. Inom fiskerinäringen har en process pågått vari man lyckats samla yrkesfisket. Processen har lett fram till förslag som går i riktning mot individuellt ansvar snarare än kollektivt ansvar, något som är en nödvändighet för att klara landningsskyldighetens införande, vilket också den behöriga myndigheten – Havs- och vattenmyndigheten – själv konstaterat i skrift ett flertal gånger. Det går inte längre att ha en ordning med kollektivt ansvar, det ansvaret måste individualiseras. Dessa förslag till lösningar, framtagna av ett samlat yrkesfiske, har tillställts Havs- och vattenmyndigheten. Det synes nu som om myndigheten inte anser sig kunna arbeta vidare med dessa förslag framtagna av näringen i rätt tid. Detta är anmärkningsvärt, eftersom myndigheten själv tidigare konstaterat att den nuvarande kollektiva ordningen inte är i samklang med landningsskyldighetens införande. Det torde vara viktigt att de erfarenheter som har kunnat dras och har dragits från det pelagiska fiskets system också används för framtagandet av system som säkerställer det svenska yrkesfiskets framtid. Det är helt enkelt inte acceptabelt att låta en fiskare – ett fiskeföretag – inte ha tydliga förutsättningar för sitt fiskes bedrivande. Om en kvot fiskas upp av någon spiller det över på alla andra och dessa fisken omöjliggörs; konsekvensen härav riskerar att bli rejält försämrad lönsamhet och konkurser. Systemarbetet måste prioriteras, inte endast av fiskerinäringen själv – utan även av den behöriga myndigheten. Den borde utifrån vad som föreslagits den från näringen arbeta intensivt med att framta lösningsmodeller och förslag, i stället för att endast lätt modifiera nuvarande ordning. Det förhållningssättet riskerar många fiskeföretags existens.
mot · H5021169 · 2017-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av resultatet av satsningen på trygghetsboenden och tillkännager detta för regeringen. Alliansregeringen gjorde en satsning för att stödja byggandet av så kallade trygghetsbostäder för äldre. Avsikten var att öka kommunernas kapacitet att möta efterfrågan på bostäder till det allt växande antalet äldre men även att skapa förutsättningar för en mer dynamisk bostadsmarknad. Äldreboendedelegationen rekommenderade ett sådant upplägg för att stimulera byggandet av trygghetsboenden, som är ett slags mellanting för pensionärer som ges möjlighet till en gemenskap och/eller känner otrygghet att bo kvar hemma men som inte är i behov av vård och omsorg för att få bistånd i form av plats i särskilt boende. Av utredningen att bo kvar i, 2015:85, men även inom tillväxtregioner finns det inte sällan orter eller områden där det är stora svårigheter att få lån till att bygga bostäder. –2012 fick kommuner och privata fastighetsföretag som ville bygga trygghetsbostäder söka pengar från ett investeringsstöd. Det vore nu intressant att se vilket resultat satsningen gav. Exempelvis fick fyra projekt beviljade med ett stödbelopp på strax . Behovet av tillgängliga bostäder är stort och många trygghetsboenden har långa köer.
mot · H5021170 · 2017-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen gällande att utnyttja fordonsmålvakter och tillkännager detta för regeringen. Så kallade fordonsmålvakter är personer som registreras som ägare till fordon trots att de egentligen inte är den verkliga ägaren. Fordonsmålvakten betalar inte nödvändiga skatter och avgifter och den egentliga ägaren undkommer således betalningsansvar. Egentligen finns det inte några uppgifter om hur många som agerar fordonsmålvakter i landet. Det beror på att det inte finns någon klar definition av vad begreppet innebär. Men Transportstyrelsens senaste undersökning visar att det finns över 150 stycken personer som uppfyllde ställda kriterier. Dessa personer är skyldiga stora miljonbelopp till staten. Enligt statistik från Kronofogden var det sammanlagda skuldbeloppet för de fordonsrelaterade skulderna . Alliansregeringen genomförde 2014 en lagförändring för att försöka komma åt problemet med fordonsmålvakter. Det har konstaterats att det blivit svårare och mindre lönsamt att utnyttja fordonsmålvakter men tyvärr kvarstår problem. Därför krävs ytterligare förändringar i lagstiftningen för att vända situationen. Med anledning av detta beslutade att rikta ett tillkännagivande till regeringen att se över möjligheten att skärpa lagstiftningen mot fordonsmålvakter. Trots frågans angelägenhet har regeringen ännu inte agerat i frågan. Detta är djupt bekymmersamt. Samhällets förtroende försvagas när vissa inte gör rätt för sig och dessutom kommer undan med det. Kronofogden har rätt att beslagta bilarna, men detta är lättare sagt än gjort. I många fall saknar dessutom fordonen ett värde som överstiger Kronofogdens kostnader för att utmäta och sälja dem. Mot denna bakgrund bör regeringen skyndsamt se över lagstiftningen och ta krafttag mot fordonsmålvakter.
mot · H5021171 · 2017-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inför en eventuell proposition på området ska motionens intentioner om LSN-sammansättning beaktas och tillkännager detta för regeringen. Slutbetänkandet om har förslag om sammansättningen av de lokala säkerhetsnämnderna vid de kärntekniska anläggningarna. De lokala säkerhetsnämnderna är sammansatta av lokala politiker från det geografiska område som utgör beredskapszon vid respektive kärnteknisk anläggning. Respektive kommun nominerar personer och regeringen tillsätter nämnden. Nämnderna öppnas upp för andra aktörer Slutbetänkandet föreslår att sammansättningen av de lokala säkerhetsnämnderna ändras så att representanter för intresseorganisationer, t ex miljöorganisationer, ska kunna nomineras till nämnderna. Detta skapar en uppenbar risk att nämnderna kan utvecklas till plattformar för olika sakpolitiska intresseorganisationer där frågan om ja eller nej till kärnkraft står i centrum. I en representativ demokrati är det allmänhetens ombud, de förtroendevalda, som är beslutsfattarna. Miljöorganisationerna har inte den rollen och kan därför inte heller ställas till svars för besluten. Detta är viktigt att framhålla när nu insynsnämnderna också föreslås få ett utvecklat och förstärkt uppdrag. Istället förordas en ordning som innebär att allmänheten och lokala miljöorganisationer ska bjudas in till vissa öppna möten så att möjlighet finns att ställa frågor kring säkerhet och beredskap. Vidare föreslås en minskning av antalet ledamöter från nuvarande maximalt 13 till högst 9 ledamöter. När det gäller antalet ledamöter bör man beakta att de geografiska förhållandena skiljer sig åt mellan de olika nämnderna. En del kommuner har flera grannkommuner som berörs liksom grannregioner. Denna breda förankring försvåras när antalet ledamöter minskas. Antalet ledamöter i nämnderna bör kunna vara olika till antalet beroende på dessa förhållanden. Lämpligen anges antalet ledamöter till lägst nio och högst tretton.
mot · H5021172 · 2017-10-02 00:00:00 — Gallring av handlingar på socialtjänsterna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över gallringar av ärenden och tillkännager detta för regeringen. Inom slängs många ärenden om barn . Det är inte fel att gallra bland ärenden, men när kommunerna själva slår larm om att barn hamnar i kläm med nuvarande lagstiftning, då bör varningsklockorna ringa. Flera kommuner beskriver nämligen att de inte kan redogöra för barnen senare i livet vad som hänt dem. De vet att varit inblandad, men möjligheten till fortsatt stöd och bearbetning av det som skett försämras på grund av att handlingar slängts. Barnens fortsatta liv ska vara ett nytt kapitel mot en bättre framtid, därför krävs en översyn av gallringar.
mot · H5021173 · 2017-10-02 00:00:00 — Teknikneutral lagstiftning på upphovsrättsområdet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda upphovsrättslagstiftningen i syfte att skapa en teknikneutral lagstiftning som bl.a. förtydligar att även streamning av upphovsrättsskyddat material från olovliga källor ska vara förbjuden, och detta tillkännager för regeringen. Stärkta förutsättningar för de kreativa näringarna är en prioriterad fråga när det gäller företagande och innovationer. De kreativa näringarna växer allt snabbare i och sysselsätter nära 200 000 heltidstjänster. Det finns 148 000 företag som tillsammans omsatte 458 miljarder , en ökning sedan föregående år. Det handlar exempelvis om dataspel, design, film, fotografi, konst, bokförlag, medier, musik och reklam. Det handlar dessutom om framtidssektorer som spås växa ytterligare . En viktig åtgärd för att stärka äganderätten till skyddade verk och öka möjligheterna för upphovsmän att tillgodogöra sig värdet av sitt skapande är att regeringen utreder upphovsrättslagstiftningen i syfte att skapa en teknikneutral lagstiftning som bl.a. förtydligar att även streamning av upphovsrättsskyddat material från olovliga källor ska vara förbjuden. Det kan bidra till att stoppa illegal spridning av upphovsrättsskyddat material.