ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H5023029 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka dagens rehabiliteringskedja och tillkännager detta för regeringen. Nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom är grundkriteriet i sjukförsäkringen. Sjukdomar definieras oftast utifrån ett medicinskt perspektiv och diagnoser ställs baserade på rådande kunskapsläge inom hälso- och sjukvården. Det saknas dock en tydlig och objektiv definition av vad hälsa egentligen är. När man diskuterar frågor om hälsa och sjukdom tenderar människor därför att lägga egna värderingar och uppfattningar i begreppet. Alla människor definierar sin egen hälsa utifrån sitt eget sammanhang. Samverkan mellan sjukdom och hälsa är enkel att intuitivt se, men det är svårt att dra gränser mellan dessa. Sjukdom skapar ofta känsla av ohälsa, kan en upplevd ohälsa i sig skapa sjukdom, arbetsförhållanden kan skapa en känsla av ohälsa och en upplevd dålig hälsa kan påverka hur man upplever sina arbetsförhållanden. På samma sätt är begreppet arbetsförmåga svårt att objektivt definiera. Arbetsförmågan beror helt på vilket arbete som avses. Och samma sjukdomsdiagnos kan innebära att arbetsförmågan antingen försvinner totalt eller inte påverkas alls. Hur påverkar ett brutet ben arbetsförmågan hos en tjänsteman som sitter vid ett skrivbord jämfört med hos en asfaltsläggare? Hur påverkas arbetsförmågan hos dessa två om vi byter diagnos till en lättare depression? Det enkla men djupt komplicerade svaret är att det alltid finns arbetsuppgifter som både är möjliga och omöjliga att genomföra för samma diagnos. Det är mot den bakgrunden man måste se frågor om reformer av sjukförsäkringen och det är mot den bakgrunden vi måste se de insatser som finns inom dagens rehabiliteringskedja. Forskningen visar att kontrollinsatser av olika slag, inklusive tidsgränser, minskar användningen av sjukförsäkringen, både direkt via kontrollerna i sig och indirekt via drivkrafter att inte vilja bli kontrollerad. Är kompensationsgraden hög, kontrollen svag och en bortre tidsgräns saknas, kan sjukfrånvaron förväntas bli högre än om kompensationsgraden är lägre, kontrollen stark och en tidsgräns finns. Förutom att den bortre tidsgränsen bör återinföras i sjukförsäkringen menar vi att en regelbunden uppföljning av den försäkrades arbetsförmåga bör ske under hela sjukfallet fram till den bortre tidsgränsen. Det finns en svensk studie om hur handläggarnas attityder påverkar sjukförsäkringen och sjukskrivningsprocessen. Resultaten visar bland annat att om handläggaren är relativt positivt inställd till gällande regelverk, till att uppfylla verksamhetsmål, samt känner sig trygg med innebörden av centrala begrepp i sjukskrivningsprocessen, påskyndas återgången i arbete. Detta är därför ett område som måste prioriteras högre hos myndigheten och handläggarnas bedömningar bör tydligare systematiskt följas upp.
mot · H5023034 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med lagförslag som återinför den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen, och detta tillkännager för regeringen. Sjukförsäkringen måste ha inbyggda drivkrafter för att individens arbetsförmåga ska tas tillvara och fler vägar erbjudas tillbaka till arbete. Sjukförsäkringens tidsgränser innebär att arbetsgivare, hälso- och sjukvården, och Arbetsförmedlingen får ett tydligt och tidsatt ansvar för när olika åtgärder ska vidtas för att hjälpa människor tillbaka till arbetet. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () skriver följande om den bortre tidsgränsen: ”För en långsiktigt stabil sjukfrånvaro är en bortre tidsgräns en central komponent. Genom den skickas en signal om att en sjukskrivning inte kan pågå för evigt vilket skapar drivkrafter för alla inblandade aktörer att agera för att hitta en lösning innan den bortre tidsgränsen nås. Forskningen inom såväl sjuk- som den angränsande arbetslöshetsförsäkringen är tydlig såtillvida att tidsgränser (kontroll i vidare mening) minskar användandet av försäkringen både direkt, via tidsgränsen i sig, och indirekt via ökade drivkrafter att avsluta ersättningsperioden innan tidsgränsen.” Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har gjort en i huvudsak liknande bedömning. ISF har också funnit att införandet av tidsgränser inte haft någon negativ inverkan på hälsan. Alliansens sjukförsäkringsreform strävade aktivt efter att hjälpa människor tillbaka till arbete. Den som var sjuk eller skadad och inte kunde arbeta skulle ha rätt till ersättning, vård och rehabilitering. Den som hade arbetsförmåga skulle få stöd och hjälp att komma tillbaka i arbete. Tidsgränserna i sjukförsäkringsreformen har bidragit till en sjukskrivningsprocess som präglas av mer aktivitet, tidigare insatser och tydligare regler. Effekten av 90- och 180-dagarsgränserna har utvärderats och slutsatsen är att de har haft signifikant effekt på sannolikheten att sjukfall avslutas i anslutning till tidsgränserna. En betydande andel av dem som nådde den bortre gränsen kom i arbete eller fortsatte i arbetsmarknadspolitiska insatser. Ungefär hälften återkom till sjukförsäkringen , vilket ska jämföras med situationen före reformen då mindre än en procent av de med sjuk- och aktivitetsersättning återkom till arbete. Regeringens avskaffande av den bortre tidsgränsen var ett misstag som riskerar att förvärra en redan allvarlig situation. Därför bör den bortre tidsgränsen återinföras.
mot · H5023035 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökade möjligheter till distansutmätning och tillkännager detta för regeringen. Huvudregeln när det gäller utmätning av lös egendom är enligt 4 kap. 7 § utsökningsbalken att utmätning endast får ske om egendomen är tillgänglig vid förrättningen. Undantag finns dock, så kallad distansutmätning. Sedan inrättade sin jourtelefon har egendom av stort värde kunnat säkerställas genom distansutmätning, framför allt tack vare ett närmare samarbete med polisen. Exempelvis kan utmätning ske av kontanter eller smycken som tagits i beslag mitt av polis i samband med att en skuldsatt person har anhållits. I utredningen ”Ett modernare utmätningsförfarande” (SOU 2016:81) beskriver man regelverket kring distansutmätning så här: Om kronofogdemyndigheten inte är på plats och kan ta egendomen i förvar krävs det att egendomen är i någon annans besittning för att ska kunna säkra och utmäta den genom s.k. distansutmätning. När egendomen innehas av en myndighet innebär besittningskravet att egendomen ska vara omhändertagen med stöd av den myndighetens regelverk. Det innebär att om den andra myndigheten inte har något stöd i sitt eget regelverk för att beslagta egendomen, kan utmätning inte ske. Om en känd gäldenär stoppas i en rutinkontroll med dyrbar egendom, men polisen inte har laglig möjlighet att beslagta egendomen, kan egendomen inte utmätas. Det innebär att borgenärer går miste om betalning och att gäldenären får behålla egendom som rätteligen borde ha gått till att betala dennes skulder. har själv uppmärksammat behovet av ändrad lagstiftning och påtalat att en ändring av lagen hade kunnat leda till att betydligt mer egendom hade kunnat utmätas. Att det allmänna, exempelvis polis eller tull, av lagtekniska skäl tvingas släppa egendom som hade kunnat användas till att betala skadestånd till ett brottsoffer, är stötande. Lagen bör därför ändras så att vissa myndigheter kan agera Kronofogdens ”förlängda arm” till dess att kan ta hand om egendomen. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H5023036 · 2017-10-05 00:00:00 — Inhemska adoptioner för barnens bästa ställer sig bakom det som anförs i motionen om adoptioner och tillkännager detta för regeringen. Cirka 25 000 barn i placeras, av olika skäl, utanför hemmet . Intentionen är god och behovet att skapa större trygghet är stort. kan detta också skapa rotlöshet hos barnen, som inte vet var de ska tillbringa tiden framöver. Inte sällan får de här barnen svårt med anknytning, kamrater och skolgång. adopterades 1 957 personer i , som har som födelseland. De adopterade barnen från ska sättas i relation till de omkring 25 000 som placeras i fosterfamiljer eller på institution . Varför adopterar , som är ett av de största adoptionsländerna i världen relativt sett, inte fler svenska barn, när det finns många barn vars situation föranleder placering utanför hemmet? Enligt undersökningar som utredningen adoptionsregler (SOU 2009:61) refererar till kan de flesta adoptivbarn förhålla sig till sin bakgrund utan att deras psykiska hälsa påverkas av adoptionen. Separationen från den biologiska modern kan skapa anknytningsproblem hos barnet, men ju tidigare adoptionen sker, desto mindre är risken för anknytningsproblem. Detta talar för tidiga adoptioner. Prognoserna för placerade barn är däremot sämre. Skolresultaten är väsentligt sämre än för andra barn. Av dem som placerades är behöriga att läsa vidare på gymnasiet efter , vilket ska jämföras bland unga generellt. Bland dem som placerades efter är resultaten ännu sämre, är behöriga till gymnasiet. Detta är allvarligt, eftersom fullgjord skolgång är den enskilt viktigaste faktorn för att det ska gå bra för barnen i vuxenlivet. Fler nationella adoptioner skulle kunna ge fler barn rimliga livsvillkor. Därför bör regeringen se över möjligheten att öppna för fler inhemska adoptioner genom att se över i detta hänseende.
mot · H5023037 · 2017-10-05 00:00:00 — Försvar mot ballistiska robotar ställer sig bakom det som anförs i motionen om försvar mot ballistiska robotar och om att det alltjämt är en högt prioriterad fråga hur ett svenskt bidrag till ett sådant försvar ska anordnas, och detta tillkännager för regeringen. Den parlamentariska luftförsvarsutredningen avgav sitt slutbetänkande till försvarsministern. Det var den parlamentariska utredningens eniga uppfattning att hade ett behov av försvar mot ballistiska robotar . Utredningen har inte remissbehandlats och regeringen har inte gett någon information om hur och när den avser meddela sin uppfattning om utredningens överväganden.
mot · H5023040 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör rikta en del av karriärtjänsterna till utanförskapsområdena och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda frågan om förlängd skolplikt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om prioriterad timplan för nyanlända och ökat utbildningsfokus för nyanlända elever och tillkännager detta för regeringen. står den svenska skolan inför sin kanske största utmaning på mycket . Ett stort antal nyanlända kommer att slussas in i det svenska skolväsendet som det är viktigt att fortsätta höja kunskapsresultaten och bibehålla valfriheten. Skolan är vägen in i det svenska samhället. I ska det inte spela någon roll varifrån du kommer, utan vart du vill komma. Alla har rätt till en bra utbildning. Högre lön till skickliga lärare Duktiga och engagerade lärare och speciallärare är avgörande för att skapa en bättre skola. Alliansen är enig om att systemet med karriärlärartjänster är centralt för skolans utveckling och bör stärkas. Särskilt viktigt är det med satsningar i utanförskapsområden för att förbättra integrationen och skapa en bra väg in i det svenska samhället. Skickliga lärare ska ha bra betalt och för att göra läraryrket mer attraktivt behövs även möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. Alliansregeringen införde därför karriärlärartjänster, men regeringen har dessvärre dragit ner på den planerade utbyggnaden. Det är beklagligt. Vi vill fortsätta bygga ut karriärtjänstsystemet och framförallt utöka satsningen på fler förstelärare i utanförskapsområden så att fler av de skickligaste lärarna söker sig till de skolor som har störst utmaningar. De nyanlända som kommer till klarar sig ofta förhållandevis bra och bör ha goda förutsättningar att uppnå kunskapsmål. För de nyanlända som kommer till är förutsättningarna betydligt sämre. De får en alltför i skolan och hinner därmed kanske inte nå kunskapsmålen i . Rektorerna bör därför kunna få långtgående befogenheter för att prioritera om i timplanen för nyanlända så att målen i första hand nås i de viktigaste basämnena. I vissa fall kan det bli aktuellt att även använda delar av sommarlovet för detta. Möjlighet till förlängd skolplikt För att ge nyanlända elever rätt till kunskap och samma chans att nå kunskapsmålen är det även rimligt att se över om skolplikten för dessa elever ska kunna förlängas eftersom tiden är en så betydelsefull inlärningsfaktor. i (C)
mot · H5023043 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om sänkt arbetsgivaravgift för arbetstillfällen i glesbygd och tillkännager detta för regeringen. Många svenska glesbygdskommuner har drabbats av avfolkning och nedläggningar av företag, skolor och annan samhällsservice. Företagens situation i glesbygden är ogynnsam på grund av minskande marknad och långa transportsträckor. Dessa nackdelar kompenseras till liten del av ett lägre kostnadsläge men det är otillräckligt för att upprätthålla en långsiktigt levande glesbygd. lämnades betänkandet ”Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet” (SOU 2005:68) till . Syftet med utredningen var att ta ställning till ett förslag om förhöjt grundavdrag för fysiska personer bosatta i områden som avfolkas (stödområde A). Utredningens slutsats är dock att åtgärder i form av sänkta arbetsgivaravgifter i de berörda områdena är att föredra. Den dåvarande socialdemokratiska regeringen valde dessvärre att ignorera utredningens rekommendation. Detta åtgärdsförslag har också prövats i praktiken. I finns ett system med geografiskt differentierad arbetsgivaravgift, vilket innebär avsevärt lägre avgift i glesbygden. Allra längst upp i norr är arbetsgivaravgiften helt avskaffad. Resultatet har visat sig vara mycket gott och åtgärden är mycket populär bland företagare, löntagare, forskare och politiker. som den differentierade arbetsgivaravgiften gynnar företag och kommuner i den norska glesbygden, missgynnas svenska företag som verkar nära den norska gränsen. Därmed försämras den svenska glesbygdens förutsättningar ytterligare, vilket leder till en än snabbare avfolkning. För en långsiktigt levande svensk glesbygd måste svenska företag som verkar inom stödområde A få förbättrade möjligheter att överleva och konkurrera genom en geografiskt differentierad arbetsgivaravgift. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H5023044 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda kostnaden för en ”Svenska ” och tillkännager detta för regeringen. Turistande ger stora värden, dels ekonomiska, dels i form av livskvalité. är inte ett av de länder som har de största turistinkomsterna. De som har det är varma länder som drar de som vill på solsemester av olika slag samt som har låga priser internationellt sett. Men turismen är en stor inkomst för alla öppna länder, även om man inte är ett solparadis. Turisminkomsterna kan stimuleras genom kloka satsningar. En turistväg i fjällvärlden, längs älv- och ådalar samt i andra pittoreska och vackra miljöer kan byggas relativt billigt. För detta ändamål kan befintliga vägar kompletteras med 5 ny 70-väg samt eventuellt parallellt med det cykelbana. och Från upp till Tärna-Umbukta över till längs eller . Sedan ned efter till . Enstaka korta avstickare kan anläggas till storslagna platser. Turen tar från en weekend . Exempel i andra länder I har ett liknande projekt slutförts. Det är ”Norska nationalvägar”. 18 sträckor om sammanlagt har byggts kring norsk natur och kultur. Kända arkitekter och konstnärer har engagerats i projektet. Liknande projekt finns också i alpländerna och . Det norska projektet kostade några hundra miljoner. Det svenska torde kunna bli billigare på grund av kortare sträckor. De turistpengar som genereras kan förväntas vida överstiga dessa belopp. I samband med anläggande av nya vägar kan reservbanor för flygvapnet anläggas.
mot · H5023047 · 2017-10-05 00:00:00 — Upprustning av Västra stambanan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna vad gäller en snabb utbyggnad av ett tredje spår och en upprustning av Västra stambanan och tillkännager detta för regeringen. har en färdig korridor mellan och i form av Västra stambanan. Behoven är mycket stora av att denna järnvägsförbindelse ska fungera tillfredsställande för såväl godstransporter som persontransporter. pågår diskussioner och förhandlingar om att bygga en ny höghastighetsjärnväg mellan , och . Detta projekt är både stort och omfattande och kommer att ta att genomföra. Detta innebär att vi kommer att vara beroende av de järnvägar som finns och också att vi måste bygga ut dessa för att klara de godsflöden som finns och den persontrafik som efterfrågas. Belastningen är mycket stort och det börjar bli fullt på spåren. Detta visar tydligt hur stort behovet av utbyggnad är för denna järnvägsförbindelse och behoven fortsätter att öka för både gods- och persontransporter. En snabb utbyggnad och upprustning av Västra stambanan är det i särklass snabbaste och effektivaste sättet att öka kapaciteten mellan väst- och östkust. En utbyggnad är mycket viktig då godstrafiken ökar kraftigt från och till hamn, och våra företag och deras anställda är beroende av snabba och säkra godsleveranser för sin överlevnad. En utbyggnad är nödvändig för att inte person- och godstransporterna på Västra stambanan genom ska hindra utvecklingen och bromsa tillväxten. En utbyggnad ger också större möjligheter för ännu snabbare tågförbindelser. Västra stambanan är den rakaste och kortaste järnvägen mellan två största städer. Regeringen bör därför möjligt se över möjligheten att påbörja en utbyggnad av ett tredje spår på Västra stambanan och göra en kraftig upprustning av den befintliga järnvägen på Västra stambanan. i (C)
mot · H5023048 · 2017-10-05 00:00:00 — E20 som första elmotorväg ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid utbyggnaden av utreda möjligheten att den blir första elmotorväg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att fortsätta underlätta samarbetet mellan och våra lastbilstillverkare så att det kan skapas fler jobb i och i och tillkännager detta för regeringen. Tunga fordon som kör på elnätsvägar kan snart vara en realitet i . jobbar bland annat , och tillsammans med för att hitta lösningar på hur en elväg ska konstrueras. Ett genombrott inom detta område skulle betyda många nya jobb i , inte minst hos våra lastbilstillverkare och . är ett geografiskt stort och glesbefolkat land. Vi har stora behov av transporter och lastbilar för att klara av logistiken. För att klara av framtidens transporter och minska utsläppen krävs nytänkande och nya lösningar. Allt går inte att lösa med järnvägstransporter, vi behöver även vägtransporter i . skulle kunna bidra till att reducera utsläpp, som den kan lösa den ökande efterfrågan på vägtransporter i . Det är en lösning som är miljövänlig och kostnadseffektiv. En lastbil som väger och som kör skulle vid användning av direktel minska de direkta bränslekostnaderna med 35–per mil eller med (diesel: /mil, el: 7–/mil). Detta är bara en enkel uträkning men visar ändå på en stor utvecklingspotential. Ett införande av lastbilar som kan köra på direktel på vissa sträckor i skulle ge svensk industri sänkta transportkostnader och därmed öka konkurrenskraften för svenska åkerier och företag. Detta skulle därmed underlätta för företagen att kunna växa och utvecklas. Utvecklingen av elvägen har kommit långt och olika typer av elvägar ska nu testas på demonstrationsanläggningar i landet. De tre sätt som har studerats är luftledningar, vägskena och trådlös överföring. Den teknik som utvecklats längst och som därmed snabbast kan bli verklighet är luftledningar. Den kan jämföras med dagens järnvägsdrift med skillnaden att detta är en helt ny och modern teknik, där dagens problem med till exempel kontaktledningsbrott har arbetats bort. De lastbilar som utvecklas i takt med elvägen ska drivas av en hybridmotor som kan gå både på direktel och på diesel eller biogas där elvägar inte finns. Alliansregeringen satsade på testprojekten och har goda förutsättningar att bli ett föregångsland inom området. som E20 börjar byggas ut bör man undersöka möjligheterna att planera, anpassa och projektera vägen till en av landets första elvägar. Detta eftersom E20 är en av landets viktigaste transportvägar för gods- och persontrafik och är ett huvudstråk mellan och . E20 binder dessutom samman våra stora lastbilstillverkare i och i . största hamn ligger i och kräver många godstransporter . Det är nu viktigt att vi tar vara på dessa nya möjligheter och utreder möjligheten att E20 blir första elväg.
mot · H5023049 · 2017-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om trafiksituationen vid hamn och tillkännager detta för regeringen. hamn är den största hamnen i med daglig färjetrafik till och , den tredje största färjepassagerarhamnen, den femte största ro/ro-hamnen och den elfte största när det gäller det totala godsflödet genom hamnen och utgör därmed länk till och södra . Som handelslänk för gentemot EU spelar hamnen även en viktig roll för export och näringslivet i regionen som spänner ifrån till , , och . Vidare är hamnen en del av livlinan mellan och med livlig daglig snabbåtstrafik som via E65:an och knyter ön till övriga . välkomnade hamn över 2 miljoner passagerare, i genomsnitt fler än 5 700 . passerade också 543 000 personbilar och 231 000 tunga fordon hamn. Godsvolymen ökade och uppgick till . har dessa ökningar fortsatt och hamnverksamheten kommer åter att slå nya trafikrekord. Hamnen har dessutom, i daglig trafik, tagit emot ytterligare ett fartyg i Polentrafiken . Den ökade kapaciteten skapar utveckling och arbetstillfällen inte bara i utan i hela . planeras för ytterligare daglig färjetrafik till såväl som till , med större fartyg och fler avgångar. Framtidens ökade trafikmängd ställer dock krav på att infrastrukturen runt om hamnen fungerar för att skapa förutsättningarna för den ökade trafiken att vara till nytta för regionen. Situationen är närmast katastrofal ur miljö- och tillgänglighetssynpunkt, främst avseende E65 genom där dagliga köer bildas på grund av plankorsning, övergångsställen och enfiliga vägar. Med den ökade trafik som väntas kommer belastningen på genomfarten bli ännu större. En hållbar lösning utifrån miljö- och säkerhetsperspektiv behövs. Det mest prioriterade avseende E65:an () är sträckan från hamnen norrut förbi Regementsområdet. Den riktiga störningen är Simrishamnsbanan som alla ankommande fordon måste passera. I samma korsning finns även en ljusreglering för fordonstrafik. Trafiken från hamnen ska alltså passera ett nålsöga som ofta visar stopp, antingen för korsande fordonstrafik eller för korsande tågtrafik. Simrishamnsbanan är dessutom en av sista manuellt styrda järnvägssträckor vilket gör att bommarna ofta ligger nere innan ett tåg passerar. Väl ute ur korsningen hamnar man i en cirkulationsplats där den avgjort största delen av trafiken till passerar, inklusive många arbetspendlare. är det ofta trafikstockning i cirkulationsplatsen på grund av det stora turistflödet såväl till som till . Efter cirkulationsplatsen övergår vägen till en snäv sirlig väg och hastighetsgränsen sätts ned /h. På detta vägavsnitt finns ett obevakat övergångsställe som används av barn och ungdomar för passage till en skola på Regementsområdet. En tunnel under järnvägen och förbi regementet behövs för att trafiken ska passera smidigare samt inte utgöra ett hot mot fotgängarna och bör därför övervägas. Detta kommer att utgöra en miljöförbättring med avsevärt mindre tomgångskörning och mycket lägre bullerstörningar. En utbyggnad av till tvåfilig väg i båda riktningarna mellan och med skulle förbättra möjligheten för passagerare och gods att ta sig vidare till , och och bör därför övervägas.