mot · H5023626 · 2017-10-05 00:00:00 — Hot om konfliktåtgärder förekommer fortfarande i stor utsträckning, och en växande tendens är att konfliktvapnet används mycket snabbt i vissa branscher. Skadorna för företagen blir mycket omfattande redan vid varsel om konflikt. Särskilt uppmärksammat har förstås hamnkonflikten i varit, men konfliktvapnet används även frekvent i branscher som bygg och renhållning. Hoten i konfliktvapnet används också i vissa fall i proportioner som inte står i paritet till vad avtalstvisten gäller. I syfte att skapa en bättre ordning på arbetsmarknaden vill vi stärka medlingens roll och införa proportionalitetskrav för sympatiåtgärder så att de inte oskäligt drabbar någon motpart eller hotar samhällsviktiga funktioner. Parterna bör inte få använda sig av arbetsrättsliga konfliktåtgärder utan att först söka medling via eller, om parterna är eniga, den oberoende part som parterna enats om. Dagens arbetsliv efterlyser ett kontinuerligt och livslångt lärande. Arbetskraftens omställningsförmåga kommer till stor del genom vilka möjligheter som finns under livet att skaffa sig kompletterande kunskaper. (Ds 2009:21) pekade på att det svenska utbildningssystemet inte ger möjligheter att skaffa sig en ny eller en kompletterande utbildning för personer som redan befinner sig i arbetslivet. Många företag finansierar internutbildningar, men enligt rapporten är de otillräckliga för att stärka personernas möjligheter att utveckla sin kompetens. Arbetsmarknadsutbildningarna, som är skattefinansierade, är därtill enbart förbehållna arbetslösa. Företag bör kunna stimuleras till att erbjuda kompetenskonton som en extra förmån utöver uppsägningslön och andra förmåner som redan stipuleras av lagar och avtal. Kompetenskontot disponeras fritt av den anställde för fortbildning, antingen vid tjänstledighet från pågående anställning eller vid en uppsägning. Avsättningen motiveras för arbetsgivaren genom att denne och arbetstagarorganisationerna kommer överens i kollektivavtal eller annat avtal med samtliga anställda på arbetsplatsen i syfte att hitta konstruktiva lösningar när personal behöver sägas upp. Graviditetspeng – trygghet i väntans tider saknas ett generellt system som möjliggör för gravida att i slutet av graviditeten trappa ned eller att helt avstå från arbete. är behovet av samhällsstöd stort. En mycket stor del av alla gravida uppbär någon form av ersättning i graviditeten. De flesta hänvisas till att ta ut sin föräldrapenning . Ett fåtal får graviditetspenning (tidigare havandeskapspenning) för att miljön som de arbetar i anses farlig för dem. Andra sjukskrivs, något som har varit omdebatterat , då bedömningarna har varierat bland läkare och . Rättsosäkerheten har varit hög, har påpekat att hanteringen av tre olika förmåner och gränsdragningen mellan dessa orsakar problem och därutöver riskerar dagens system att upplevas som oförutsägbart och orättvist. och flera utredningar har därför föreslagit införandet av ett generellt ersättningssystem för gravida. vill stärka tryggheten för kvinnor i slutet av graviditeten och föreslår därför att en generell graviditetspeng under i graviditeten införs, vilken ska ses som en möjlighet för den kvinna som vill utnyttja den. Utformningen bör likna tillfällig föräldrapenning och antalet ersatta dagar bör därmed uppgå till 20–, beroende av månadens längd. Dagarna ska inte kunna sparas. Rätten till graviditetspenning (tidigare havandeskapspenning) före beräknad födsel kvarstår. Det nya systemet blir enklare, bättre och mer rättssäkert. Frågan om en graviditetspeng bör utredas vidare. Alla som arbetar och uppfyller villkoren för försäkringen bör omfattas av en arbetslöshetsförsäkring med rätt till inkomstrelaterad ersättning för den som blir arbetslös. Det för en trygghet av omställning mellan arbete. var 3 570 000 personer med i en a-kassa. Det betyder att av arbetskraften (personer ) var arbetslöshetsförsäkrad. Av cirka 234 000 i arbetskraften som var öppet arbetslösa var det som fick a-kassa. var motsvarande siffra . [5] Regeringen har tidigare höjt taket på ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen. Tillsammans med kraftiga skattehöjningar och företagsfientlig politik undermineras arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring. Utöver detta går regeringen nu fram med förslaget att göra avgiften till fackföreningar avdragsgill. vill istället göra arbetslöshetsförsäkringsavgiften avdragsgill motsvarande av avgiften. Det gör anslutningen till försäkringen mindre kostsam vilket stimulerar till en högre anslutningsgrad. förordar också en nivå för a-kassan så att en arbetslös under sina 300 första dagar mottar per dag och därefter per dag. Regeringen har utökat möjligheten att få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen på deltid. motsätter sig detta förslag. Den negativa utvecklingen med allt fler deltidstjänster bröts under Alliansens regeringstid. Deltidsbegränsningen har haft betydelse för tillskapandet av fler heltidstjänster inom i synnerhet offentlig sektor. Det blev också mer lönsamt att gå upp i heltid. Arbetslöshetsförsäkringen måste främst ses som en omställningsförsäkring. Effekterna på pension samt könsaspekten där kvinnor i så hög utsträckning som män arbetar deltid, bidrar också till att motivera att återinföra deltidsbegränsningen på arbetslöshetsförsäkringen. Goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet är en viktig målsättning för arbetslivet. En god arbetsmiljö gynnar både arbetstagare och arbetsgivare. Ett hållbart arbetsliv är också en förutsättning för att ska stå sig konkurrenskraftigt och att människor ska kunna förlänga sitt arbetsliv. Många företag arbetar bra med det systematiska arbetsmiljöarbete som lagen kräver. De allra flesta tjänstemän är nöjda med sitt jobb. Åtta av tio tycker att deras jobb är meningsfullt, enligt en rapport gjord av TCO och byggd på uppgifter från SCB och . har kvinnor haft högre sjukfrånvaro än män (), och skillnaderna fortsätter att öka. 2016 har kvinnors ohälsotal ökat med medan männens har ökat med (, ). Kvinnors sjukpenningtal är högre än männens och kvinnors ohälsotal är högre än männens. Kvinnor drabbas i högre grad än män av arbetsrelaterade besvär, som svårt att sluta tänka på arbetet, sömnsvårigheter och olust inför att gå till jobbet, vilket ökar förekomsten av sjukskrivningar. Det finns många olika orsaker till att kvinnor i högre utsträckning än män drabbas av arbetsskador inom vissa branscher. Hur arbetet är organiserat, hur ledarskapet ser ut och vilka förutsättningar som finns att utföra arbetet är några exempel. Utmärkande för ohälsan hos kvinnor var arbetssjukdomar orsakade av sociala och organisatoriska faktorer. Ofta är arbetsgivaren omedveten om skillnaderna och det finns en stor utmaning i att göra alla medvetna om det omedvetna. Kvinnors ohälsa kulminerar som följer efter första barnets födelse. För ohälsa som varar än påverkas kraftigt av sociodemografiska och socioekonomiska faktorer. Yrken med ökad risk för sjukskrivning framträder inom skola, vård och omsorg, områden inom vilka kvinnor är dominerande. Alltför höga krav och begränsade resurser i arbetet generellt sett hänger samman med lägre arbetstrivsel, en ökad vilja att säga upp sin anställning samt sämre psykisk och fysisk hälsa. I en nyligen genomförd kunskapssammanställning (2016:2), framhålls särskilt problemen inom de kvinnodominerade yrkesgrupperna inom vård, skola och omsorg. Både män och kvinnor som arbetar inom dessa sektorer mår sämre än andra. I 2014:14 identifieras de fysiska och psykiska krav som finns i dessa arbetsroller som orsakerna till den högre sjukskrivningsrisken. Liknande insikter uppnåddes i förebyggande insatser inom kvinnodominerat arbete. Där konstateras behovet av förändringar gällande styrning, ledning, organisering och fördelning av resurser för att i grunden förbättra för kvinnor och mäns arbetsmiljö och arbetsvillkor. Den fysiska och emotionella belastningen som präglar negativ arbetsmiljö drabbar kvinnor och män lika mycket när de befinner sig i sektorn. Rapportens slutsats landar i att det inte är en fråga om kön utan om exponering till dålig arbetsmiljö. Med de insikter som finns om kvinnors ohälsa bör utveckla verktyg för och kartlägga hur kvinnor och män exponeras i olika grad på arbetsplatser som utgör riskfaktorer för sjukskrivning. Arbetsplatsers skyddsombud spelar en viktig roll för att värna och kommunicera sina arbetskamraters arbetsmiljö. Skyddsombuden måste vaka över både de fysiska, organisatoriska frågorna såväl som de sociala och psykiska arbetsmiljöfaktorerna. Tendensen är annars att politiken vill reglera privatlivet genom till exempel kvotering av föräldrapenning. Genom att i vidare forskning utreda sambanden mellan arbetsmiljöfaktorer i olika organisatoriska kontexter kan förståelsen för kvinnors och mäns arbetsvillkor förbättras. Det är angeläget att koncentrerar sitt arbete till de sektorer där utsattheten i arbetsrollen är som störst. Det är också betydligt mer träffsäkert än det förslag om särskild sjukskatt på företagen regeringen diskuterat för att sedan dra tillbaka. efterlyser i socialförsäkringsrapporten ett arbetsliv som förmår ta hänsyn till de särskilda livsvillkor som följer med föräldraskap. delar den analysen och eftersträvar ett arbetslivsklimat som ger förutsättningar att klara det livspussel som föräldraskap med små barn innebär. efterlyser ytterligare studier för att verifiera och fördjupa kunskapen om att så kallat dubbelarbete, där kvinnan har ett huvudansvar för hem och familj som hon förvärvsarbetar, i hög utsträckning kan leda till ökad risk för sjukskrivning. eftersträvar ett arbetslivsklimat som ger förutsättningar att klara det livspussel som föräldraskap med små barn innebär. För att stärka regeringens nationella och internationella arbete med arbetsmiljöfrågor samt ge verksamma aktörer på området stöd i arbetsmiljöarbetet behövs en samordnande funktion som samlar in och förmedlar kunskap om arbetsmiljö. Det saknas även utvärdering av arbetsmiljöpolitikens effekter. Med anledning av detta avser regeringen att inrätta Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Krisdemokraterna stödjer detta initiativ. Det är arbetsgivaren som ansvarar för att dess verksamhet drivs på ett sådant sätt att ohälsa och olycksfall förebyggs och att en tillfredsställande arbetsmiljö uppnås. uppgift är att kontrollera att arbetsgivaren lever upp till de krav som finns i arbetsmiljölagen och i de föreskrifter som utfärdar. Denna kontroll sker vanligen genom inspektion. Antalet förrättningar per inspektör ökade –2011 till följd av effektivare inspektionsmetoder och mindre administrativt arbete. Andelen minskade dock kraftigt på grund av organisationsförändringar. Den lilla återhämtningen som gjorts tycks medföra även att myndigheten ligger kvar på en låg nivå[6]. Det är ingen bra utveckling. När får stora tillskott går mycket energi till rekrytering och utbildning. Det är bra att det finns kompetenta inspektörer. Men även om det tillförs flera hundra miljoner så är andelen inspekterade arbetsplatser fortfarande inte särskilt hög. Ett sätt att rationalisera detta arbete utan att för den skull tumma på säkerheten och arbetsmiljön vore att införa ett system med arbetsmiljödeklarationer. Likaväl som vi redovisar våra inkomster för staten skulle det vara rimligt att arbetsgivare redovisar arbetsmiljön genom en årlig deklaration. gör vi mer via internet. Även bör kunna använda denna teknik. I ett system med arbetsmiljödeklarationer fyller arbetsgivaren och arbetstagarna gemensamt i ett av upprättat frågeformulär baserat på lag och föreskrifter för just det företaget. Denna deklaration skall göras så enkel att frågorna kan besvaras med ja eller nej. Deklarationen skall sedan undertecknas av ställföreträdare för företaget och företrädare för arbetstagarna. Deklarationen kan med fördel göras digitalt. Efter behandling av , kan åtgärder vidtas utifrån deklarationens resultat. Förslaget innebär att alla företag inom samma bransch blir behandlade på samma sätt från myndighetens sida. Antalet inspektörer kan minskas och antalet distrikt kan reduceras. Detta innebär en besparing för statskassan utan att arbetsmiljön försämras. Tvärtom skulle kontrollen bli effektivare och mer rättvis. Det finns därför anledning att regeringen inledningsvis uppdrar åt myndigheten att initiera ett pilotprojekt som prövar möjligheten att deklarera sin arbetsmiljö. kan sedan ge underlag för en storskalig implementering. har kunnat konstatera att andelen företag som drivs av kvinnor ökade då Alliansen styrde . har också noterat att kvinnor som leder företag ökat från till . En bransch där kvinnor driver nästan hälften av företagen är hälso- och sjukvården. Att regeringen utifrån utredningsförslag går ut med förslag om vinstbegränsning inom skola, vård och omsorg måste därför ses som ett hårt slag mot just kvinnors företagande. Andelen kvinnliga företagare är ännu högre inom personliga tjänster, där så många som fyra av fem företagare är kvinnor. I synnerhet inom RUT-branschen dominerar kvinnor som företagsledare. Den långvariga, positiva utvecklingen för kvinnliga företagare i huvudsak till tjänstesektorn, där hushållsnära tjänster utgör en stor del, riskerar med den nuvarande regeringens politik ett allvarligt bakslag. påvisade i undersökningen ”Företagens villkor och verklighet” (2012) hur fler än nio av tio av de företag som drivs av kvinnor finns i tjänstesektorn. För att återgå till den positiva utveckling som tidigare präglade förutsättningarna för kvinnors företagande behöver politiken vinnlägga sig om att inte försämra möjligheterna att starta och driva företag, i synnerhet inte i de sektorer som domineras av kvinnor. Osäkerheten som skapats av regeringens agenda för vinstbegränsningar och reducerat står i vägen för den utvecklingen. Kvinnors företagande gynnas av en generös politik för företagande där hinder för att få verka undanröjs. vill understryka vikten av en sådan politik i kontrast till regeringens. För att synliggöra kvinnors företagande och stärka deras nätverk initierade alliansregeringen ett ambassadörsnätverk för kvinnors företagande. Nätverket bestod av 800 företagare som utsågs till ambassadörer för kvinnors företagande. De har bidragit till att synliggöra kvinnors företagande och sprida kunskap om hur det är att driva företag. träffade 2 000 företagare i egenskap av ambassadörer för kvinnors företagande närmare 170 000 personer för att prata om företagande och entreprenörskap. Tyvärr lade den nuvarande regeringen ned detta. I ett tal om tillståndet i unionen inför 2015 förklarade kommissionens ordförande kommissionens avsikt att utveckla ett förslag till en europeisk pelare för sociala rättigheter. Syftet med pelaren angavs vara att formulera en rad väsentliga principer för väl fungerande och rättvisa arbetsmarknader och välfärdssystem. Kommissionens förslag om europeisk pelare för sociala rättigheter innebär att en grund skapas för att driva fram lagstiftning som inte är EU-gemensam, det vill säga för att utöka EU:s inflytande ytterligare. Därtill tar initiativet kraft och tid som istället borde läggas på mer prioriterade områden. Efter en samrådsprocess och en högnivåkonferens presenterades ett utvecklat förslag . Förslaget innebar också mycket riktigt en omfattande maktöverföring till genom likriktande lagstiftning i EU. Bland annat vill kommissionen flytta besluten om svenska föräldrars möjlighet till föräldraledighet till och införa mer tvångsdelning. Detta går emot principen om att beslut ska tas så nära medborgarna som är ändamålsenligt. Reell jämställdhet uppnås inte genom att flytta makten över familjers vardagsplanering till ett parlament flera , utan när familjer själva kan fördela sin ledighet utifrån goda förutsättningar för båda föräldrarna. I den sociala pelaren uttrycks också en ambition för likriktning av socialförsäkringar, det anser vi hör till nationella kompetensen. Att uppnå väl fungerande och rättvisa arbetsmarknader och välfärdssystem görs främst genom att medlemsländernas ekonomier är konkurrenskraftiga och tillhandahåller en stabil tillväxt, där människor får möjlighet att ta sig från utanförskap och bidrag till arbete. Det kräver i sin tur sunda offentliga finanser och genomförande av strukturreformer på nationell nivå. Det som behövs är att den inre marknaden fördjupas och effektiviseras med exempelvis implementeringen av en energiunion och en digital inre marknad. Det initiativ, de resurser och den kraft som arbetet med att upprätta en social pelare upptar, utgör ett överstatligt projekt som tar fokus från saker som EU borde fokusera på. EU har lagstiftning /direktiv om arbetstagares rättigheter och sociala frågor hanteras i olika utvecklingsgrupper där länder jämför och utvecklar ”best practice” vilket är bra. Men signalerar EU:s ledare att man vill gå längre med överstatliga regler vilket vi motsätter oss. bör därför inte delta i arbetet med att upprätta en europeisk pelare för sociala rättigheter. bedömer att det finns utrymme för en justering av anslagen till de myndigheter som tillämpar pris- och löneomräkning (PLO). Lönekostnader svarar för en betydande del av myndigheternas utgifter. En nedjustering av PLO skulle bidra till effektivisering av myndigheterna, som det finansierar prioriterade satsningar. Justeringen är beräknad som en 30-procentig minskning av PLO-uppräkningen –2020. Myndigheter inom utgiftsområde 4 och 6, såsom och Försvarsmakten, är undantagna från PLO-besparingen. [1] Arbetsförmedlingens Återrapportering INSATSER FÖR ATT BRYTA LÅNGVARIG ARBETSLÖSHET. [2] Calmfors 2001, 2006. [3] ., . Arbetar kommunerna på samma sätt? Om variation inom arbetsmarknadspolitiken. Rapport 2017:7 IFAU. [4] Arbetsförmedlingens nulägesbedömning av arbetet med snabbspår. [5] Arbetslöshetsrapporten . [6] Årsredovisning 2016.