kam-fs · H4C120170316fs · 2017-03-16 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Landsbygdsminister (S) Inrikesminister (S) EU- och handelsminister (S) Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Jag har en fråga till landsbygdsministern. Bakgrunden är att flera skogsägare har kontaktat mig och uttryckt oro över vad de uppfattar som en successiv urholkning av äganderätten i skogen. Vi har problem med exempelvis nyckelbiotoper, avverkningsanmälningar som publiceras på nätet och utökad talerätt. Ett annat av de problem som återkommer gäller artskyddsförordningen. Här finns flera omskrivna fall där man har omöjliggjort avverkningar. Fallet med lavskrikan är kanske det som är mest omskrivet. Generaldirektörerna för de två ansvariga myndigheterna, och , begärde i en skrivelse till regeringen att man ska göra en översyn av artskyddsförordningen för att säkerställa att den är tillämplig, effektiv och rättssäker. Ännu, och trots flera påtryckningar, har ingenting hänt. Min fråga till statsrådet är om och i så fall när regeringen avser att genomföra den översyn som efterlyses i skrivelsen. Artskyddsförordningen är en mycket komplex fråga. har Mark- och prövat ett förbud som gäller bombmurkla. Det är klart att här sätter man en praxis på plats. Man har också i den domen sagt att lagstiftarens avsikt är att artskyddsförordningen inte ska ha så långtgående konsekvenser att man förbjuder skogsbruk utan att ersätta markägaren eller förbjuder det totalt. Det här gör givetvis att vi måste se över lagstiftningen och anpassa den utifrån den praxis som råder. Hur den utredningen och direktiven till den ska se ut är en fråga som bereds inom . Statsrådet säger att vi behöver göra en översyn. Det har vi ju konstaterat. Det är precis det generaldirektörerna efterlyser. Jag har vid upprepade tillfällen ställt frågan här: När kommer regeringen att inleda den här översynen? Jag ställer den igen. Det har gått sedan generaldirektörerna gjorde sin skrivelse till regeringen. Ännu har ingenting hänt. När kommer regeringen att inleda översynen av artskyddsförordningen? Som jag sa bereds frågan i . Exakt vilket datum vi kommer fram till direktiven kan inte jag ange . Men det är en viktig och komplex fråga som måste hanteras genom att vi ser över lagstiftningen. På grund av missbruk, psykisk ohälsa, skulder, otillräcklig ekonomi, relationsproblem med mera befinner sig ungefär 35 000 människor i i hemlöshet. är det civilsamhället som hjälper de här personerna att överleva och även hjälper dem med tillfälliga boendelösningar. lämnade regeringens hemlöshetssamordnare sin slutrapport. Det har gått rätt , och jag upplever att regeringen inte syns i hemlöshetsfrågorna. Därför vill jag fråga vad som har hänt med hemlöshetssamordnarens alla förslag. Eftersom jag inte riktigt ser regeringen i de här frågorna undrar jag också vem som är ansvarig minister. Det är en mycket viktig fråga som tar upp. Det är otillständigt att människor ska leva hemlösa och inte ha tak över huvudet. Det är särskilt upprörande när också barn tvingas till denna oerhört otrygga och utsatta situation. Det är mycket viktigt att komma till rätta med hemlöshetsproblematiken. Jag måste svara att jag inte är uppdaterad om vad som har hänt med samordnarens rapport. Jag har tyvärr inte den uppgiften utan får återkomma direkt till med den. Men jag kan konstatera att det här är en viktig och prioriterad fråga. Det handlar om anständigheten i samhället att det håller ihop. Självklart är det så att civilsamhället gör enormt viktiga insatser, men detta kan inte vila enbart på civilsamhället och frivilliga insatser. Kommunerna har det övergripande ansvaret, och självklart har också regeringen ett ansvar. Jag tackar statsrådet för svaret och ser fram emot att få en rapport om rapporten. Men jag undrar: Bortsett från förslagen från hemlöshetssamordnaren, ser regeringen något behov av ett samlat nationellt grepp? Finns det planer på någon ny nationell strategi? Det fanns ju en sådan tidigare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag ber att få återkomma mer specifikt direkt till . Jag är inte uppdaterad om effekterna eller hur regeringen har hanterat rapporten. Generellt vill jag säga att det här är en mycket viktig fråga. Det är helt oacceptabelt att människor, inte minst barn, tvingas leva i denna mycket utsatta situation. Vi behöver ett samhälle som håller ihop. Vi jobbar med ett samhällsbygge för att minska klyftorna, och självklart är insatser för att både förhindra och åtgärda hemlöshet en viktig del av detta. Min fråga är riktad till inrikesministern. Just nu övervägs det inom riksbank att införa en så kallad evaluta, det vill säga ett kontantlöst samhälle. I regeringen är inrikesministern ansvarig för både krisberedskapen och det civila försvaret. Min fråga är hur regeringen ställer sig till dessa överväganden. Tack, , för frågan! Svaret är att regeringen ännu inte har haft anledning att ta ställning till ett sådant förslag. Jag är övertygad om att inrikesministern är medveten om att det just nu och pågår en översyn av bland annat riksbankslagen. Min fråga är: Skulle man till exempel genom kompletterande direktiv kunna få den här frågan att bli föremål för den utredningens överväganden? Den frågan får man rikta till finansmarknadsminister , som ansvarar för den lagstiftningen. Alternativa fakta och så kallade fake news är kanske inte något helt nytt, men det är just nu mer problematiskt . Ett exempel är att myter om vaccinationer skapar svåra problem och utmaningar för sjukvården. Ett annat exempel är myter om internationell handel. Frihandel i allmänhet och frihandelsavtal i synnerhet är utsatta för en situation liknande den för vaccinationer. Frihandeln är viktig för och svensk välfärd och en bärande del av den svenska modellen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag skulle vilja fråga handelsminister hur regeringens strategi ser ut för att hantera dessa myter. Tack för den viktiga frågan! Det är relevant nu att diskutera fake news och felaktiga nyheter. En av de bästa sakerna vi kan göra är att förklara handelns grundläggande samband: att handel står för ungefär hälften av vår bnp, att 1,4 miljoner människor har arbete att gå till tack vare handel och att det finns många missförstånd när det gäller handel. Debatten handlar snarare om klordoppade kycklingar och att vi kommer att tvingas äta hormonbehandlat kött genom , vilket inte är sant. Mitt svar på frågan är att vi ska gå tillbaka till det som är viktigast, ta ut de delarna och sedan svara på de detaljerade frågorna enligt de fakta som finns, och se till att det är fakta som gäller, inte alla de myter som florerar. Då vill jag bara kort fråga: Förs detta arbete också på Europanivå, och ser man, liksom jag, allvaret i denna situation? Det har alltid funnits en situation där mytbildning har varit en del av samhällsdebatten. Just nu tycker jag att det har blivit värre, och då får man kanske ta i lite mer och ta strategierna på allvar. Min fråga till handelsministern är alltså: Förs detta arbete även på Europanivå? Jag kan svara ett klart ja på den frågan. Så sent som för sedan träffades alla handelsministrarna i EU. Vi hade bland annat en gemensam middag där vi diskuterade de utmaningar som handeln står inför: dels det som händer på den amerikanska sidan, brexit och så vidare, dels att det är svårt att ha en faktabaserad diskussion om handel i våra medlemsländer och att en del inte tar till sig fakta därför att de är emot handel som sådan. Min fråga går till arbetsmarknads- och etableringsminister . 60 miljoner människor är på flykt. Det är det största antalet sedan . Vi i har tagit ett stort ansvar som nation, men inom landet skiljer det sig rejält mellan kommunerna. Därför är lagstiftningen om att alla kommuner ska bli skyldiga att efter anvisning ta emot nyanlända viktig för att dela på ansvaret. Det bidrar till en rimlig fördelning mellan kommunerna och en bättre etablering för enskilda. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga är därför: Vilka effekter ser regeringen att lagstiftningen har fått vad gäller fördelningen mellan kommunerna, och hur arbetar regeringen för att alla kommuner ska leva upp till lagstiftningen? Det är en stor utmaning för och våra kommuner. Kommunerna tar emot och bosätter fler nyanlända än vad man någonsin har gjort förut. Alla kommuner tar emot fler . Det är en mycket stor ansträngning, och vi har anledning att säga tack till kommuner för de stora insatser de gör. När jag tillträdde innan den nya anvisningslagen fanns på plats var det en skillnad på 1-25 mellan de kommuner som tog emot många, till exempel , och de som tog emot ganska få, till exempel . Även med den nya lagen, som fördelar nyanlända utifrån hur många man har tagit emot, vilken arbetsmarknad man har och kommunernas storlek, är det fortfarande stor skillnad mellan kommunerna. Det beror på att en majoritet egenbosätter sig, så kallade EBO. Det finns alltså fortfarande stora skillnader. Svaret på frågan är att vi jobbar i mycket nära dialog med kommunerna. Jag träffar SKL centralt men också direkt tillsammans med bostadsministern, inte minst, för att underlätta för kommunerna att klara sitt stora och viktiga ansvar. Tack, ministern, för svaret! Det är glädjande att höra att det har börjat ske en förbättring när det gäller fördelningen. Men utifrån det som ministern sa om det fortsatta behovet, ser regeringen behov av ytterligare insatser för att förbättra fördelningen mellan kommunerna? Jag utesluter inte att vi måste jobba vidare med lagstiftning, men jag vill ändå säga att jag är imponerad av hur väl kommunerna har kunnat svara upp mot en mycket tuff utmaning. Alla kommuner tar emot och gör stora ansträngningar. Vi vet att vi har en situation med bostadsbrist i många av landets kommuner. Det är ett problem som har eskalerat och vuxit . har vi fått igång bostadsbyggandet - det håller en rekordhög nivå - men mer behöver göras för att både fortsätta med bostadsbyggandet i hög takt och få till stånd tillfälliga lösningar. Jag har en fråga till statsrådet . gick gd ut på och berättade att han beslutat att pausa inventeringen av nyckelbiotoper i hela nordvästra . I själva verket är det inte inventeringen som är pausad - den har varit pausad länge - men väljer man att inte ens registrera värdefulla naturområden som upptäcks i samband med avverkningsanmälningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Beslutet har väckt bestörtning och oro inom miljörörelsen, för det handlar om gamla naturskogar med höga värden i fråga om biologisk mångfald. Förutom att beslutet går stick i stäv med regeringens ambitioner att skydda mer värdefulla skogar och öka miljöhänsynen i skogsbruket väcker det oro över tilltron till den svenska FSC-certifieringen av skogsråvara. Jag vill därför fråga : Hur ser ministern på risken att beslutet kommer att leda till avverkning av nyckelbiotoper och minska förtroendet för den svenska miljöcertifieringen av skogsråvara? Tack för frågan! Detta rör ett myndighetsbeslut, och som enskilt statsråd ska jag inte värdera det. Jag har dock, precis som , sett att myndighetschefen bland annat har skrivit en debattartikel där han talar om att myndigheten anser att den metod man har för inventering av arter inte är anpassad, tillförlitlig och bra, särskilt inte när det gäller den nordvästra delen av . En paus betyder absolut inte att det är fritt fram att avverka hur som helst. Vi vet att vi har ansvarsfulla skogsägare som har tagit ett ansvar för dessa frågor . Det som framgår från myndighetschefen är att man nu tar en paus, ser över regelverket och hittar en metod som är bättre anpassad till det bestånd som finns i nordvästra . Tack för svaret! En paus är ju en paus. Jag tänker att det inte är så att man tänker sluta att avverka. Enligt FSC-certifieringens regler är det inte tillåtet att avverka nyckelbiotoper, men det är inte säkert att alla skogsägare alltid vet vad som måste skyddas. Även vårt statliga bolag har svårt med detta och har blivit prickat av FSC. Jag undrar ändå, ministern: jag som konsument av skogsprodukter känna mig trygg under pausen med att värdefulla träd som borde sparas inte avverkas innan det görs en inventering? Generellt kan jag säga att vi kan känna oss trygga med svenskt skogsbruk. De flesta skogsägare sköter detta på ett exemplariskt sätt. Det kan givetvis hända att det blir fel , men en paus är en paus. ska man se över och hitta en bättre metod så att vi kan skydda arterna bättre. Detta kommer man att göra tillsammans med skogsbruket och miljöorganisationerna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till statsrådet . Det finns mycket vi skulle kunna tala om gällande skolan , men då , som egentligen skulle ha tagit mina frågor, inte är här och statsrådet kanske inte har detta som sitt huvudområde får jag ställa frågor som vi kanske kan prata om, åtminstone. Frågan gäller de senaste uppmärksammade våldtäkterna som har skett på skolor. Våldtagen på sin skola - allvarligt - hör statsrådet hur illa det låter? Det går inte utan att vi kan läsa om våld och otäckheter som sker i skolorna . Tyvärr är skolan kanske bara ett mikrokosmos av hur samhället ser ut, och det är ju statsrådets huvudområde. Jag har ställt frågan förut, och den kommer igen: När har man förbrukat rätten att gå i det vanliga skolsystemet? Vi har fått föreskrifter, OSA, som rör arbetsmiljön för lärare i förskola och skola. När får vi en OSA för eleverna som går i skolan? När ska våra skötsamma elever få chansen i skolan? Det kanske kan hjälpa om vi kunde komma fram till nationella riktlinjer om sexuella trakasserier i skolan? Det är naturligtvis fullkomligt oacceptabelt att någon människa ska utsättas för en våldtäkt. Det blir extra upprörande om det handlar om minderåriga barn i skolan. Det är självklart en tragedi varje gång ett sådant övergrepp sker, och allt måste göras för att förhindra att det kan ske. Svaret på frågan är att arbetsmiljölagen gäller även i skolan på samma sätt som på andra arbetsplatser och i samhället i övrigt. Det är också viktigt att skolan samarbetar med andra - vilket man också gör - till exempel med polisen och , för att kunna säkerställa att man har en trygg och bra arbetsmiljö för alla i skolan, inte minst för eleverna. Tycker statsrådet verkligen att det är rimligt att dömda våldtäktsmän ska gå i samma skola som vanliga barn? Är inte våra barns liv och säkerhet viktigare än så? Jag vet att det finns något som heter skolplikt; som lärare är jag väl med bekant med det. Men dessa flickor som våldtas och som vi kan läsa om - det är till och med pojkar som våldtas - är någons barn. Det handlar om deras liv och deras framtid. När är det nog? För mig är det enkelt. Personer dömda för grova brott ska inte gå i skolan med vanliga elever. Det är dessa vanliga elevers förbannade rätt att faktiskt vara trygga i skolan. Det är tyvärr inte bara de som en gång har begått brott som kan begå nya brott. Det som skolan har att säkerställa är framför allt att ingen blir utsatt för brott, särskilt inte den typen av grova brott som en våldtäkt är. Men över huvud taget finns det ingen acceptans alls för att någon elev över huvud taget ska vara rädd för att bli utsatt för våld under sin skoldag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund har registrerat och inventerat nyckelbiotoper i . Det har man gjort för att vi bättre ska kunna skydda vår skog. En nyckelbiotop är ett skogsområde med mycket stora naturvärden. Det kan vara gammelskog, områden med rödlistade arter och så vidare. Det är alltså helt centrala områden för att vi ska kunna uppnå våra miljömål om biologisk mångfald eller till exempel levande skogar. Det har varit ett politiskt uppdrag till att man ska bedriva detta arbete med nyckelbiotoper. Därför var vi många som studsade till när vi läste generaldirektörens debattartikel där han säger att han avbryter detta arbete för ett område stort som ungefär halva . Då vill jag veta följande: Kommer ministern verkligen inte att vidta några åtgärder för att möjligt återuppta inventeringen och registreringen av nyckelbiotoper? Jag fick denna fråga , och jag måste upprepa att detta är ett myndighetsbeslut som jag som statsråd inte ska gå in och värdera. Men det som myndighetschefen mycket tydligt redovisar i debattartikeln i för sedan är att man tar en paus för att hitta en bättre metod. Jag har ingen anledning att ifrågasätta myndighetens beslut om att ta fram en bättre metod. Under denna paus kommer självklart att fortsätta bedriva sin tillsynsverksamhet oavsett om man jobbar med att hitta en bättre metod eller inte. Men om det är ett beslut som helt uppenbart strider mot våra politiskt satta mål på detta område om att vi ska ha levande skogar, som är ett av våra 16 miljömål som vi inte når, tycker jag att hela regeringen, och i synnerhet den ansvariga ministern, har ett ansvar att se till att vi uppnår detta mål. Menar ministern verkligen att han inte kommer att vidta några åtgärder för att säkerställa att skyddsvärd skog inte ska avverkas? Det är nämligen den helt uppenbara risken när man inte registrerar nyckelbiotoper längre. Vi ska ha levande skogar; det är en politisk målsättning. Men det finns inget beslut som säger att vi inte får hitta bättre metoder. Det är det som redovisar, det vill säga att man vill hitta bättre och ändamålsenliga metoder för att vi ska kunna ha levande skogar. Det är alltså på inget sätt fritt fram här, utan det är en paus då myndigheten tillsammans med branschen och miljöorganisationer kommer att utarbeta mer ändamålsenliga metoder. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Även min fråga riktar sig till statsrådet . Den handlar om regeringens inställning till de diskussioner, och till och med förhandlingar, som just nu pågår i om skog och hur vi ska använda våra markresurser i . Jag - men även , inkluderande , skulle jag vilja påstå - gillar inte delar av det som har föreslagit, nämligen att man i Brysselsystemet ska fastslå i princip hur mycket som vi ska få avverka av våra skogliga resurser i vårt land. När det gäller det mandat som till exempel har givit regeringen att förhandla om i Brysselsystemet sägs det också att vi ska ha kvar vårt nationella självbestämmande i denna fråga. Min fråga är: Hur menar statsrådet att man ska leva upp till det som har bestämt? Regeringen är mycket tydlig i fråga om detta. Det ska beslutas på nationell nivå om skogen. Det är inte något beslut som ska tas på EU-nivå. Det är också reglerat i . Då förutsätter jag att statsrådet ger de tjänstemän som förhandlar om detta de instruktioner som de behöver för att kunna fullfölja det mandat som regeringen har fått i detta ärende. Det är självklart att regeringen kommer att ge instruktioner till de tjänstemän som för dessa diskussioner. Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet om . Som ett svar från på en motion som jag skrev sas det att det är viktigt att vi har ett mycket gediget underlag när vi ska fatta beslut om så komplicerade och omfattande handelsavtal. Det sades specifikt att Datainspektionen, Kemikalieinspektionen, och borde få ett särskilt uppdrag att titta på detta avtal och ge yttranden. Det är extra viktigt att vi är noggranna med att göra en bra bedömning av detta avtal eftersom det kommer fler och ännu mer omfattande avtal med andra parter framöver. Därför blev jag mycket förvånad när statsrådet i ett svar på en fråga sa att det som planeras att skrivas klart av inte skulle skickas ut på remiss. Min fråga är därför om jag har missförstått detta. Kommer det att bli ett ordentligt remissförfarande, så att alla relevanta myndigheter har möjlighet att ge ett sakligt och bra yttrande? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tackar ledamot för frågan. Denna typ av avtal skickas inte ut på remiss när regeringen överlämnar en proposition till . Det har gällt till exempel EU:s frihandelsavtal med , med och med . Det gäller också propositionen om klimatavtalet från , som beretts och beslutats av Miljö- och . Det är i stället under förhandlingarna som synpunkter inhämtas. Inför detta råds olika beslut om förhandlingarna har regeringen samrått med och haft en löpande dialog med näringsutskottets ledamöter. Svenska myndigheter har varit med och fortsätter att vara med, som vanligt när det gäller svenska positioner i EU-arbetet, under hela förhandlingsprocessen. Vi väntar nu på att få svaret från , i samråd med flera myndigheter, . Det kommer naturligtvis att vara helt offentligt så att alla kan ta del av det. Vi kommer säkert att ha fler diskussioner. är självklart medveten om detta, och det har särskilt skrivits i betänkandet att vi känner till det. Men har ändå sagt, eftersom dessa avtal är omfattande och även påverkar hur myndigheter ska arbeta och eventuellt också hur vi ska fatta beslut och strukturerna kring det i riksdag framöver, att vi gärna vill analysera detta noggrant och bra och att vi vill att det skickas runt till dessa myndigheter så att vi får ett så gediget underlag som möjligt. Det är skillnad på att analysera ett avtal innan texten är klar och när den är klar. De texter som kommer att komma , när har samrått med alla olika myndigheter, kommer naturligtvis att vara offentliga. Sedan har att ta ställning till själva avtalet, och det är ett binärt beslut - man säger ja eller nej till avtalet. Det är inte så att man kan påverka avtalstexten då, utan det måste man göra tidigare i processen. Jag menar att processen har varit väldigt öppen och gedigen, och jag hoppas att alla ledamöter känner sig väl informerade. Min fråga går till statsrådet , som för tillfället - eller kanske permanent - inte har särskilt hög trovärdighet när det gäller användningen av siffror, men det är ändå just siffror jag ska fråga om. Arbetslösheten delas in i det som är konjunkturellt baserat och det som kan påverkas av politiska beslut, det vill säga den strukturella arbetslösheten eller jämviktsarbetslösheten. Jämviktsarbetslösheten är särskilt viktig just nu eftersom den i högre grad påverkar integrationen och den kommunala ekonomin. , med flera har konstaterat att inte ett enda av statsrådet , eller hela regeringens, politiska beslut sänker jämviktsarbetslösheten. De beräknas kosta ungefär 12 miljarder - 6 miljarder i ökade utgifter för bidrag och 6 miljarder i minskade skatteintäkter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Frågan är: Varför har regeringen och statsrådet inte vidtagit en enda åtgärd som sänker jämviktsarbetslösheten? Jag förstår att du har problem, , för när ni styrde sa ni att ni gjorde bra saker, men verkligheten gick i motsatt riktning. Arbetslösheten ökade, och de offentliga finanserna föröddes. Inte minst ungdomsarbetslösheten var oerhört hög. Sedan vi tillträdde går utvecklingen åt rätt håll. Sysselsättningen ökar; senast kom nya siffror från . Arbetslösheten sjunker, och vi visar överskott i de offentliga finanserna sedan vi tillträdde. Vi planerar att fortsätta med detta. Självklart måste politiken anpassas utifrån hur verkligheten förändras. Ett problem som har funnits och, skulle jag säga, fortfarande finns i arbetsmarknadspolitiken är att man inte tillräckligt snabbt ställer om utifrån de förändrade förutsättningar som finns och därmed riskerar att vidta åtgärder som inte är de rätta i just det konjunkturläge man befinner sig i. Sammantaget leder regeringens politik alldeles uppenbart i rätt riktning. Då kom den förödande floskellistan igen. Jag avser därför att upprepa frågeställningen, . och - alla samlade bedömare - slår fast att regeringens politik inte leder till lägre jämviktsarbetslöshet. Inte ett enda av de politiska förslag regeringen har lagt fram sänker arbetslösheten. Varför har du inte kommit med något sådant förslag? Jag tror inte att de ungdomar som har fått ett arbete tycker att det är floskler.