kam-sf · H4C120170518sf · 2017-05-18 14:00:00 — Vid frågestunden svarar statsminister (S) på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Jag har en mycket enkel fråga till statsministern: är det viktigt att det ska löna sig sämre att jobba? Jag vet inte vem som tycker så. Det var en mycket konstig fråga. Det är klart att det ska löna sig att jobba. Vi har alldeles för många arbetslösa människor i . De ska in i arbete, och därför har jag satt ett mycket tufft arbetslöshetsmål. Det lönar sig faktiskt att arbeta i , vilket är väldigt viktigt. Om man ska klara välfärden och tryggheten måste det löna sig att gå till jobbet på morgnarna, för därifrån kommer pengarna. När det under en moderatledd regering lönade sig bättre kunde vi öka resurserna till välfärden. Men i en familj där båda vuxna har bidrag och en börjar jobba ser vi nu hur familjens inkomst kan gå ned. Vi ser också att över 1 miljon vanliga människor som jobbar, däribland poliser, barnmorskor och lärare, får högre skatt av . I valrörelsen lovade statsministern som partiledare att vanligt folk som jobbar inte skulle få högre skatt. Jag undrar därför varför han sviker det löftet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Jag säger det återigen: Det lönar sig att arbeta i , och det ska löna sig. Det är bra. Det är synd att arbetslösheten ökade med moderat politik. Det var inte bra. har ett enda svar på alla bekymmer, nämligen jobbskatteavdrag. Det har man prövat en gång, två gånger, , fyra gånger och fem gånger. Det blev inte bra för , utan arbetslösheten ökade. provar vi en annan politik. Vi har en annan inriktning på politiken som innebär att vi investerar tillsammans. När vi investerar blir det fler jobb. Bland annat därför har vi nu 20 000 fler i skolan. Sedan vi tillträdde har sammanlagt 200 000 fler människor ett jobb att gå till, vilket jag tycker är bra. Men det räcker inte. Arbetslösheten är för hög. Frågan är bara vad lösningen är. Ska vi tillbaka till gamla politik med skattesänkningar, eller ska vi investera tillsammans? Jag tror på det . Dessutom är det besynnerligt att kan tänka sig att nyanlända ska ha både bidrag och lön. Det är mycket märkligt. har stora och allvarliga problem. Människor i vårt land dör på grund av brist på personal och vårdplatser inom sjukvården. Vi ser hur sexualbrott och otrygghet ökar i en skrämmande takt. Vi ser hur segregationen är djupare . Trots brinnande högkonjunktur ser vi galopperande underskott i kommunsektorn och en arbetslöshet som återigen har börjat växa. I stället för att omvärdera sin politik och göra allt han kan för att vända utvecklingen lägger statsministern en stor del av sin energi på att ljuga och på att baktala oppositionen. Statsministern inledde sin bana med att lova svenska folket ett nytt val. Det löftet drog han sedan tillbaka och bad aldrig om ursäkt för det. Statsministern har framfört så gravt felaktiga uppgifter om mitt partis historia att han till och med har fått kritik från vänsterorienterade organisationer som . Men han har aldrig bett om ursäkt för detta. Statsministern har påstått att inte har röstat på sina egna budgetförslag här i kammaren, trots att vem som helst kan gå in och läsa riksdagsprotokollen och se att detta inte stämmer. Det här har han aldrig bett om ursäkt för. I den senaste partiledardebatten påstod statsministern att SD:s utlovade satsningar på välfärden är helt omöjliga att genomföra eftersom vi, enligt statsministern, vill genomföra skattesänkningar på 50 miljarder. Först och främst finns inget automatiskt samband mellan att sänka skatterna och att få mer pengar till välfärden. Det beror på vilka skatter man sänker, man gör det och hur man gör det. Man ska givetvis vara försiktig. Men det viktiga här är att aldrig har föreslagit skattesänkningar i denna storleksordning. Även detta var alltså ett påstående som helt saknar saklig grund. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Med anledning av detta är min fråga till statsministern: Hur ska vi kunna lära våra barn att det är fel att ljuga när landets statsminister gång på gång ljuger offentligt för svenska folket och sedan vägrar att be om ursäkt när han blir påkommen? har många utmaningar och även många möjligheter. Det gäller att ta till vara detta. Frågan handlar här om val av politik. De är tydligt det femte borgerliga alternativet och partiet som tror på skattesänkningar. Det är möjligt att själva inte har räknat på sina förslag. Det må vara så, och det är lika illa. Jag sa att ni föreslår 50 miljarder, men jag hade nog fel, för det är mer än 50. Det är bara att räkna på förslagen. Det går inte att ta 50 miljarder från skatteintäkterna och tro att det inte gör någon skillnad på välfärden. Jag har sagt det förut, och jag säger det igen: är ett fall för Lyxfällan. Man kan inte lova runt och sedan dra ned på inkomsterna. Det är på det sättet människor hamnar i skuldfällor. Era 50 miljarder ska adderas med de andra fyra borgerliga partiernas 70 miljarder. Om vi inte räknar ihop dem blir nettot strax över 100 miljarder. Detta går ni fram med. Om ni inte gör det får ni dra tillbaka era förslag. Men vi utgår från att när partiets ekonomisk-politiska talesperson skriver en artikel i har han väl åtminstone övervägt vad detta innebär. Konsekvenserna blir sådana, , när man lägger sig platt för högern och säger att man själv också är ett högerparti. Det går inte att försöka vara allmänhetens och allas parti och sedan välja en ekonomisk politik som innebär så pass stora skattesänkningar. Ni har valt och visat vilka ni är: Ni är ett riktigt högerparti. Då får ni stå för det. står statsministern här och ljuger igen. Jag uppmanar alla tv-tittare och åhörare att gå in och läsa vårt senaste budgetförslag. Då ser ni att statsministern faktiskt ljuger igen här i talarstol. Vi har inte så stora skattesänkningar som statsministern säger. Att statsministern har svårt att läsa budget vet jag , men att han inte ens kan läsa debattartiklar tycker jag är ännu värre. Det statsministern påstår står inte i debattartikeln. Det här handlar om en debattartikel där nämner ett antal olika förslag som vi har öppnat att förhandla om. Han säger inte att detta är något som vi ska genomföra rakt av och som vi kommer att lägga fram som skarpa förslag. Han säger att vi kan diskutera något enstaka fall av dessa. Merparten av de stora skattesänkningar som vi har utgörs av ett borttagande av pensionärsskatten. Vi vill även göra det billigare för små företag att anställa. Vilka av dessa skattesänkningar menar du, , står i konflikt med en bättre välfärd? Svara gärna på den frågan! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Ni säger att ni vill sänka pensionärsskatten men röstade emot detta. Det här går inte ihop. Ni gjorde detta . Vi hade kunnat få en sänkt skatt för pensionärerna , men ni röstade ned det förslaget då ni valde att rösta med de fyra andra borgerliga partierna. Då blev det ingen sänkt skatt för pensionärerna. Detta är ett faktum. Låt oss ta ett av era förslag, om det nu är era - du får väl berätta om den ekonomisk-politiska talespersonen möjligen har en egen firma i . Ett av era skatteförslag innebär att den som tjänar skulle få en skattesänkning med . Är människor som tjänar verkligen något som är prioriterat inom ? Ska de ha stora skattesänkningar? Detta prioriterar inte jag, utan jag vill se till att vi har skatteintäkter, för då kan vi investera i välfärden. Jag tänker fortsätta att investera i välfärden. Det är mitt vägval. Låt oss tala om vården, om sjukvården och om de växande köerna! Det handlar om köerna för att träffa läkare och om köerna till operation. Det handlar om den regionala klyvningen och om ojämlikheten i landet. Det skiljer sig dramatiskt beroende på var i landet du bor. De växer som mest i socialdemokratiskt styrda landsting. Och det är under arbetspass som detta händer. När man är sjuk finns det inget viktigare än att bli frisk igen. Det handlar om att vården är nära, att den är tillgänglig och att man får den vård man behöver när man behöver den. Det är en grundläggande trygghet som varje människa ska känna, oavsett om man bor i inland och ska föda barn, om man är cancersjuk i eller om man behöver till en höftledsoperation i . Vi ser nu dramatiska skillnader mellan landstingen. Klyftan har vuxit sedan blev statsminister. får vård inom vårdgarantin i alliansstyrda och . Men får det i socialdemokratiskt styrda och Region . Denna ojämlikhet klyver . Det är helt oacceptabla skillnader, inte minst för den enskilde som drabbas. Oavsett var i landet man bor ska man ha en tillgänglig vård. Det ska inte skilja beroende på vilken färg som landstingsstyret har. Bara för att man råkar vara sjuk och bo i ska man inte ha dragit nitlotten när det gäller att få vård . Jag vill därför fråga : Hur kommer det sig att vårdköerna har ökat så kraftigt sedan den rödgröna regeringen tillträdde? Hur kommer det sig att socialdemokratiska landsting är betydligt sämre på att korta vårdköer än alliansstyrda? Och varför ska de som bor i få vänta på att få den vård de behöver än de som bor i ? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Vården ska fungera, och den ska fungera lika för alla, oavsett vem du är och oavsett var du bor. Det är en grundbult i den svenska modellen, och så ska det vara. är det så att fördelningen av landstingens resurser beslutas av landstingen respektive regionerna. Det är så arbetsfördelningen ser ut. Jag tror inte att är väldigt stolt över sjukvården i , som är styrd av de borgerliga tillsammans med . Det finns stora brister där. Detta kan vi hålla på och debattera. Poängen är: Vad är det nationella ansvaret? Vad är det vi ska göra på nationell nivå? Så sent som var berett att dra ned på resurserna till sjukvården. Jag är glad över att det inte längre gäller - det är bra. Men förutsättningarna för att stå upp för en sjukvård, liksom en bra välfärd i allmänhet, ökar inte om man ska sänka skatterna med . De kommer att försämras. Vår regering kommer att lägga till resurser för att korta kötiderna. De är nämligen för långa på för många ställen. De växte dessvärre - det kunde vi se. Den gamla kömiljarden hade spelat ut sin roll. Jag tror säkert att den infördes med det bästa syftet. Men både och andra sa: Den leder fel. Den leder inte till den snabbaste vården för dem som behöver den. Det blev helt andra drivkrafter, så vi behövde göra någonting nytt. kommer vi att tillföra 1 miljard för att se till att vårdgarantin kan uppfyllas snabbare än att det blir ett besök hos en allmänläkare . Den tiden borde kortas. Vi ser över hur mycket vi kan korta . Inte minst handlar det om att få fram ett patientkontrakt som gör att de människor som har mer komplexa behov och som behöver fler behandlingar och fler undersökningar ska kunna se hela kedjan av vårdinsatser från början till slut. Så gör vi ett kontrakt. Så gör vi en snabbare vård. Så gör vi en tryggare vård. Även i alliansstyrda får man vård inom vårdgarantin till , till skillnad från i socialdemokratiskt styrda , där man bara får det till . Vi ska komma ihåg att det är politik som har gjort att vårdköerna nu växer. klyvs av en ojämlik tillgång till vård. Och det är just i S-styrda landsting som köerna till specialistvård är längst. Vi - framför allt - borde också fundera på vad det vinstförbud som och driver för privat vård har för betydelse för primärvården. görs hälften av alla vårdcentralsbesök på en privat vårdcentral. 18,6 miljoner besök görs på privata vårdcentraler. Om man tvingas lägga ned dessa vårdcentraler på grund av Socialdemokraternas politik i fråga om vinsttak, i praktiken vinstförbud, undrar jag: Vart ska alla vårdsökande ta vägen? Hur kortar detta vårdköer? Hur ökar det tryggheten? Hur förbättrar det tillgängligheten till välfärden? Svara nu på frågan om vinsttak, ! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Återigen: Vi kan jämföra landsting. har nog de bästa förutsättningarna i hela landet, beroende på befolkningsutvecklingen. Och det är där man köper strumpor för paret. Är det en succé, ? Det är där man också lägger ned en förlossningsklinik. BB lades ned. Det var ingen succé. och - det är två socialdemokratiskt styrda landsting - är bland de bättre vad gäller resultaten, likaså i förhållande till kostnaden. När det gäller detta kan vi stå och dribbla. Frågan är återigen: Vad är det nationella ansvaret? Vad är det vi ska göra? Jo, vi ska föra till mer resurser, och det gör vi . Vi för till rejält mycket mer resurser. Vad gäller vinster i välfärden kommer jag att ge precis samma svar som jag har gett tidigare, . Vi måste se till att våra skattepengar som är avsedda för välfärden, i det här fallet sjukvården, också kommer sjukvården till del. Jag förstår inte att man slåss för att de inte ska göra det. har vi sett utspel av vice statsminister och finansminister . De säger att de vill samarbeta eller samregera med och Liberalerna efter valet . Det skulle innebära en helt annan politisk inriktning än den som finns , då regeringen samarbetar med oss i . har vi tillsammans, genom vårt vänstersamarbete, genomfört stora reformer med mer resurser till välfärden. Vi har gynnat ensamstående föräldrar genom en rad olika reformbeslut, och de med låg pension har fått en bättre ekonomisk levnadsstandard. Vi bygger fler hyresrätter med rimliga hyror. Vi är överens om att göra någonting åt vinstjakten i välfärden. och Liberalerna vill inte göra något av detta. De föreslår skatteförändringar som, om de genomförs, snabbt skulle öka de redan stora klassklyftorna och ojämlikheterna i vårt land. Bägge partierna är beredda att sänka de lägst avlönades löner med statliga ingripanden, helt på tvärs med den svenska modellen. De vill privatisera mer av den svenska välfärden. Detta är ett politiskt vägval för . och verkar föredra att dela makten med borgerliga partier. De verkar tycka att det vore bättre innehållsmässigt än dagens vänstersamarbete. Vad tycker statsminister ? Först och främst ska väljarna säga sitt . Min utgångspunkt är: När väljarna har gjort det har vi som är partiledare och partierna ett ansvar för att se till att ta hand om det valresultatet, oavsett vad väljarna tycker, för de tycker inte fel. Inför valet sa jag: Det kan mycket väl bli så att vi får ett besvärligt valresultat i den meningen att det blir svårt att få till en majoritet. Men detta måste likväl göras. Landet ska styras. ska tas framåt. Då får man välja ett antal vägar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund har vi en regeringskonstellation, och vi har ett budgetsamarbete med . Det är precis som säger. Vi har lagt fram flera mycket bra budgetar. Vi har också slutit 16 breda överenskommelser - en om försvaret och en om energin. I mycket viktiga frågor för har vi slutit breda överenskommelser. Då vet samhället att villkoren gäller . Det gäller inte minst energin. Jag träffade i går företrädare för . De var väldigt glada över att vi äntligen i har en långsiktig energiöverenskommelse. Det ger industrin långsiktiga förutsättningar. Så måste vi arbeta. I slutändan finns det tre alternativ. Det första är att vi håller kvar vid blocken och står i var sitt dike och bråkar med varandra och inte får något gjort. Det andra är att man vänder sig till , som nu har gjort. De vill samarbeta med . Det vill inte jag. Det är uteslutet med ett sådant samarbete. Det tredje är blocköverskridande samarbete. Det kan man göra på många olika sätt. Men vi kommer att vara fast beslutna om att oavsett vad väljarna säger är deras valresultat det rätta. Då ska vi förhålla oss till det, och vi ska se till att kan styras. Det tänker jag fortsätta med. Ja, att väljarna väljer och att valresultatet styr är en fullständig självklarhet. Men vad man vill är någonting annat, och det var det som frågan gällde. Vad vill statsministern? Vad vill Socialdemokraterna se för inriktning på politiken? Jag kan vara tydlig med vad jag vill. Jag vill se ett samarbete utan borgerliga partier. Det tycker jag vore det bästa för . Men ni verkar helst vilja bjuda in dem i den politiska värmen. Det verkar som att det är det ni egentligen vill. Jag vet att du vill styra. Det är väl det vi vet. Men åt vilket håll vill du styra? Med oss blir det mer jämlikhet och en välfärd att lita på. Med och Liberalerna blir det en politik för sänkta löner och höjda hyror. Vill du gå åt höger eller åt vänster, ? Det verkar vara ett självändamål för och att inte samarbeta över blockgränsen. Om det är ett självändamål för V, då får de stå för det och ta konsekvenserna av det. För mig är det inte ett självändamål. Ett självändamål för mig är att styra så att vi tar oss framåt och utvecklar med mer jämlikhet, mer sysselsättning, mer solidaritet, mer ordning och reda på arbetsmarknaden och så vidare. Då utgår jag från att vi måste kunna sätta oss ned och samtala även om dessa frågor, oavsett vad valresultatet blir. Om man har bestämt sig från början att här kommer det inte att bli något samarbete över blockgränsen, då har man den positionen. Jag har inte den positionen. Jag tänker stå i mitten av svensk politik, och här finns vi tillgängliga också vid ett besvärligt valresultat. ska styras, och ska framåt - det tar jag ansvar för! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund behöver fler poliser. När jag sa att vi behöver öka antalet poliser med 5 000 var det egentligen inte min avsikt att starta något slags budgivning i , men det blev ändå följden, och nämner alla olika siffror. Men det är bra att vi är eniga om att antalet poliser behöver öka för att bekämpa den brottslighet som blir grövre och växer. Då säger regeringen: Låt oss inrätta två nya polishögskolor! Vi stöder det, men problemet för regeringen är att det är för få som vill vara poliser. I de senaste antagningarna står var femte plats på tom. Avhoppen av befintliga poliser har ökat kraftigt i sedan blev statsminister, blev inrikesminister och blev rikspolischef. Avhoppen har inte varit högre i modern tid. Om människor i inte vill vara poliser räcker det inte att tala om fler poliser eller att inrätta fler polishögskolor. Då är det helt uppenbart att vi måste förbättra anställningsvillkoren. En punkt tror jag är att säga nej till regeringens idé om att akademisera utbildningen. Det kommer inte att öka intresset för att jobba som polis i yttre tjänst. Jag tror också att vi ska visa förtroende för polisen och låta poliser bli höga chefer i stället för att plocka in andra personer som höga chefer inom polisen. Framför allt handlar det dock om löner, statsministern. Polisyrket är lågavlönat med tanke på den utbildning och det ansvar man har. Vi har ett förslag från Liberalerna, som vi kommer att rösta om här i kammaren , att man ska höja polislönerna i med i genomsnitt. Man får gärna säga någon annan summa, men problemet är att lönerna är för låga. Regeringen säger nej till att gå in och höja polislönerna, och då kommer det inte att finnas fler poliser. Varför säger ni nej till att höja polisens löner, statsministern? Vi är överens, vilket är en bra grundförutsättning, om att vi måste ha fler poliser och att vi dessutom ska ha poliserna närmare medborgarna. Det är ett arbete som pågår, och vi har fler poliser i flera av de utsatta områdena, och det måste fortsätta. Vi ska också se till att höja straffen för bland annat vapenbrott så att det blir ännu tuffare för brottslingarna. säger att poliser hoppar av. Men det är inte bara så enkelt att man hoppar av. Några går i pension också, och det är en rättighet vi har på svensk arbetsmarknad att få gå i pension efter ett helt yrkesliv. Det är klart att vi ska skjuta till resurser, och det gör vi också. De kan gå till löner, och de kan gå till förbättrade villkor. Det är viktigt. Men jag säger bara: bevare oss för en lönebildning som styr ifrån riksdag! Det vore en katastrof för svensk arbetsmarknad, för löner som kan höjas i riksdag kan också sänkas i riksdag. Vi ska inte ha en sådan lönebildning. Vi ska skjuta till resurser, och så får parterna ta hand om det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Den respekten kanske också kan visa parterna i det här fallet, det vill säga , som säger att de vill ha en polishögskola med en längre utbildning. Det vill de ha, och jag tycker att ska lyssna på det. De ser det framför sig, och de kommer också att kunna förhandla om lönerna. När vi skjuter till resurser sköter parterna lönebildningen. Det är det bästa för poliserna, och det är det bästa för hela arbetsmarknad. Vi har ju varit överens om att skjuta till lönemedel till lärarkåren, till exempel, och jag håller med om att det handlar om undantag när staten går in och göra den här typen av insatser. Men det finns motiv ibland, och både vår och er regering har gjort det till exempel till läraryrket, och lärarna är inte ens statligt anställda, tyvärr. När säger att parterna ska sköta det måste jag fråga: Ursäkta, men vilka är parterna då? Poliserna är ju statligt anställda. Staten är den ena parten, och därför kan inte staten abdikera när en viktig samhällsfunktion håller på att kollapsa. Vi har en kris i polisen, , som är större än på mycket , och den sker som statsminister. En central del i krisen är att för få vill vara poliser i . Det räcker inte att sätta upp mål om lägsta arbetslöshet eller bättre vård och sedan bara tro att målen funkar när vårdköerna växer och arbetslösheten ökar. Det är samma sak här: Det räcker inte att sätta upp ett mål om fler poliser om ingen vill vara polis! Det handlar om en lönefråga, - höj polislönerna! står här och säger: Vilka är parterna? Om man inte ens vet vilka parterna är, då är det svårt, . Då är det svårt. Det finns parter på arbetsmarknaden. Det finns ett polisförbund på den ena sidan och en myndighet på den andra sidan. De ska förhandla om villkoren. Det tycker jag är det absolut bästa. Det vi gjorde på lärarsidan var precis det: Vi sköt till resurser, och sedan har parterna fördelat resurserna. Det innebär nu att ungefär 65 000 lärare, om jag kommer ihåg rätt, har fått mer . Vi skjuter till resurser, och parterna tar ansvar för lönebildningen. Det är det bästa för arbetsmarknad, och det kommer att bli det bästa även för poliserna. Bristen på vård är akut. Vårdköerna växer, som vi har hört inte minst i rödgrönt styrda landsting. Ett starkt skäl till detta är att regeringen har avskaffat kömiljarden, som var det viktigaste verktyget för att kapa köerna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund När kömiljarden avskaffades blev det inte som det brukar heta på internet: Du kan aldrig gissa vad som hände sedan. Man kunde gissa vad som hände sedan, och så blev det. Väntetiderna i vården har alltså blivit allt längre. Väntetiderna på operation och specialistvård är nu bland de längsta i EU. När vi kristdemokrater ansvarade för vården i alliansregeringen fick nio av tio patienter operation . Den siffran är nu nere på och sjunkande. Flera delar av vården har problem. Förtroendet sjunker för primärvården. Väntetiderna vid akutmottagningarna växer också. Hälften av dem som söker sig till akuten får vänta och var tionde . Detta händer alltså , - inte under alliansregeringen utan . Det är de äldre och sköra som främst betalar priset med en allt längre väntan på vård. Var finns regeringens reformer för att bryta det här? Vaga satsningar och nya namn på satsningar kommer inte att lösa problemet. Det regeringen har åstadkommit är att det för vissa grupper har blivit billigare att sitta eller stå i allt längre vårdköer. Det är dålig vårdpolitik. Är det inte dags att släppa prestigen och erkänna att det var ett stort misstag att ta bort kömiljarden och dess principer och i stället ge ett tydligt besked om att återinföra den och på allvar göra någonting åt vårdköerna? Man ska ha vård . Det är helt rätt. Problemet var att med den gamla så kallade kömiljarden, som ni - liksom jag sa tidigare, och det tror jag på - säkert införde med de bästa föresatser, började kötiderna att öka .