kam-ud · H4C120170215ud · 2017-02-15 09:15:00 — Den utrikespolitiska debatten börjar efter valet av riksrevisorer som sker . Utrikesminister (S) inleder debattens första del med att presentera regeringens utrikesdeklaration. I den första delen deltar en företrädare för varje parti. I debattens andra del får de ledamöter som önskar få ordet tala. Den första delen av debatten tolkas till engelska och teckenspråk. Herr talman, ärade ledamöter, riksdagsveteraner, representanter för den diplomatiska kåren och kära åhörare! Omvärlden och befinner sig i en paradoxal tid med snabba och stora förändringar. var antalet människor på flykt hälften av dagens 65 miljoner. var ett turistmål. hade inte försökt ändra och gränser med våld. ekonomi var en fjärdedel av vad den är . Brexit var ett okänt begrepp. Det kom inga tweetar från president eftersom Twitter precis hade skapats. Snabba globala förändringar kan sprida en flytande rädsla och lägga grunden för avgörande framsteg. Varje minut jag talar lämnar ungefär 120 människor den extrema fattigdomen. och Agenda 2030 stakar ut vägen mot en hållbar framtid. Tack vare fredsavtalet i kan bli en fredens kontinent. Vår samtid, där mörka moln samsas med ljusglimtar, kan illustreras av en urfolksberättelse. En morfar säger till sitt barnbarn: En kamp mellan två vargar pågår inom mig. Den ene är ond; han är oro, arrogans, egoism och lögner. Den andre är god; han är framtidstro, fred, medkänsla och sanning. Det är en kamp som pågår inom oss alla. Barnbarnet frågar: Vilken varg vinner? Morfar svarar: Den som du matar. I en svår tid vilar svensk utrikespolitik på en stadig värdebaserad grund av mänskliga rättigheter, demokrati och multilateralt samarbete. Att enbart sätta det egna landet främst vore egoistiskt och oklokt. Det som är bra för världen är bra för . Efter krigsslutet byggdes en multilateral världsordning, grundad på universella värderingar. När nu tyngdpunkterna i världen förskjuts utmanas den världsordning som vi har vant oss vid. Normer, maktbalanser och global stabilitet påverkas. För att navigera bland dagens utmaningar måste vi se till hur fred, frihet och försoning kan åstadkommas i vår del av världen. Därför förblir Europeiska unionen så viktig för oss, och regeringen ska med kraft bidra till ett EU som är sammanhållet och principfast. Utvecklingen inom EU och i vår omvärld sätter samarbetet på prov. Den ekonomiska återhämtningen är ojämn, och främlingsfientliga och populistiska krafter har stärkts. står statsministern och ordförande värdar för ett toppmöte i om rättvisa jobb och tillväxt. Vi behöver ett mer socialt med fungerande arbetsmarknader, effektiva och hållbara trygghetssystem och ökad dialog mellan arbetsmarknadens parter. Migrationsfrågorna har, som ni väl vet, blivit allt viktigare, och EU måste agera gemensamt för ett hållbart europeiskt asylsystem där alla medlemsstater delar på ansvaret. Vi behöver ett ökat fokus på flyktens grundorsaker och konfliktförebyggande samt ökat stöd till UNHCR och IOM. Regeringen beklagar att har valt att lämna EU, och vi vill ha fortsatt goda relationer. När förhandlingar inleds kommer vi att agera utifrån vad som bäst tjänar det gemensamma europeiska samarbetet och intressen. EU är vår viktigaste utrikespolitiska arena. Unionens globala strategi får stor betydelse för förmågan att hantera kriser med både civila och militära medel. ska aktivt verka för att stärka den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Vi välkomnar det utvecklade samarbetet mellan EU och Nato och vill att EU ska samverka ännu närmare med FN. Regeringen prioriterar såväl ett stärkt östligt partnerskap som en fortsatt utvidgningsprocess på västra och med . Samarbetet med förblir av strategisk betydelse för EU, men utvecklingen i landet vad gäller mänskliga rättigheter, respekten för rättsstatens principer samt oppositionens och mediernas situation är djupt oroande. En återupptagen fredsprocess som löser den kurdiska frågan är nödvändig. Det skulle bidra till fred och säkerhet såväl i som regionalt. Målet om en återförening av är inom räckhåll. Vi uppmuntrar parterna till fortsatta ansträngningar för att nå ända fram. Byggandet av säkerhet i samverkan med andra länder, regioner och organisationer är en hörnsten i svensk säkerhetspolitik. utrikes- och säkerhetspolitik bygger på sammanhållning i EU och ökat samarbete på bred front i och , inom FN och , med Nato och genom en stark transatlantisk länk. säkerhetspolitiska linje ligger fast. Vår militära alliansfrihet tjänar oss väl och bidrar till stabilitet och säkerhet i norra . Den förutsätter en aktiv, bred och ansvarsfull utrikes- och säkerhetspolitik i kombination med fördjupade försvarssamarbeten, särskilt med , och en trovärdig nationell försvarsförmåga. kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-land eller ett nordiskt land. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. Vårt land ska därför kunna ge och ta emot stöd, såväl civilt som militärt. Vår första försvarslinje utgörs av en utrikespolitik där vi verkar genom diplomati, medling, konfliktförebyggande och förtroendeskapande åtgärder. Så ökar möjligheter att verka för avspänning och stabilitet såväl i vårt närområde som globalt. Förutsättningarna för att skydda befolkningen och upprätthålla de viktigaste samhällsfunktionerna har förändrats. Militära hot, väpnade konflikter, cyberhot, terrorism och våldsbejakande extremism samt organiserad brottslighet skapar ständiga risker i en mer komplex och sammankopplad värld, men även pandemier, antibiotikaresistens och naturkatastrofer påverkar säkerhet. För att möta denna utveckling antog regeringen en nationell säkerhetsstrategi baserad på våra nationella intressen. Det moderna samhället är i allt högre grad beroende av en väl fungerande energiförsörjning och av robusta transporter och infrastruktur. Klimatförändringarna utgör ett hot mot mänsklighetens existens. Ojämlikhet, miljöhot, vattenfrågor och resursbrist är andra långsiktiga utmaningar. Strategins genomförande prioriteras och lägger grunden för ett förstärkt säkerhetsarbete. De hänsynslösa terroristattentaten runt om i världen understryker nödvändigheten av solidarisk och fördjupad samverkan över gränserna. Internationell samverkan underlättar även det förebyggande arbetet mot radikalisering. I ett allvarligt världsläge uppmuntrar regeringen till ett ökat ansvarstagande från globala aktörer som , , och , såväl sinsemellan som gentemot oss andra. agerande, när det tar sig uttryck i militära handlingar, desinformation och påverkansoperationer, är emellertid aggressivt och ökar spänningarna. Vårt svar vägleds av principer och värderingar. Det präglas av fasthet, tydlighet och långsiktighet och främjar EU-enighet. Grunden för vår hållning är viljan att värna folkrätten och den europeiska säkerhetsordningen. Även den inrikespolitiska utvecklingen i är negativ med auktoritärt styre, ett civilsamhälle under press och bristande respekt för mänskliga rättigheter. behöver en bred ansats i förhållande till . Vi ska upprätthålla en politisk dialog, verka långsiktigt och uppmana till samarbete i stället för konfrontation samt främja kontakter mellan medborgare - och vi ska göra det utan att ge avkall på vår principiella hållning. fördömer aggression mot och illegala annektering av . Sanktionerna ska ligga fast så länge skälen till att de infördes kvarstår. Genom att stödja reformarbete och slå vakt om landets suveränitet och territoriella integritet enligt folkrätten bidrar vi till landets strävan att närma sig EU. övertar ordförandeskapen i både och Östersjöstaternas råd. Vi vill se ett Östersjöområde som präglas av respekt, tillit och trygghet. Samarbete för att öka säkerheten och möta utmaningar som miljöhot ska främjas liksom bättre villkor för regional utveckling och mellanfolkliga kontakter. har och ska ha en nära relation till . Relationen med den nya amerikanska regeringen är även i fortsättningen viktig för vår handel och för vår säkerhet. Men Vita husets agerande väcker frågor om roll i världen. Vi menar att , och har allt att vinna på att verka för en regelbaserad världsordning, på att stå upp för gemensamma normer och värderingar och på att hantera globala utmaningar tillsammans. blir en allt viktigare partner för både och EU, inte minst genom frihandelsavtalet och det strategiska partnerskapsavtalet. Vårt mål att förnya kontakterna med har välkomnats i regionen, och presenteras en handlingsplan för ökat samarbete. är tillväxtmotorn i den globala ekonomin, och här investeras stort i framtidens teknologier. Med vårt engagemang i vill vi bidra såväl till en hållbar utveckling som till demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Relationen med utvecklas, men de regionala säkerhetspolitiska spänningarna och situationen vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter oroar. samarbete med fördjupas, EU:s frihandelsförhandlingar med flera Aseanländer välkomnas, och vi verkar för ett ambitiöst avtal med . fortsätter arbetet för en fredlig och hållbar utveckling i . Vi behåller vårt civila och militära engagemang och stöder kvinnors deltagande i freds- och försoningsprocesser. avser regeringen att fatta beslut om en ny strategi för utvecklingssamarbetet med . Den kan bidra till en fredlig, inkluderande och demokratisk utveckling i landet, inklusive för minoritetsgruppen rohingya. starka band till de afrikanska länderna vidareutvecklas i takt med efterfrågan på diversifierat handelsutbyte och modernt utvecklingssamarbete. Konkreta bidrag till fred, säkerhet och utveckling sker genom vårt långsiktiga utvecklingssamarbete men också genom truppbidraget till Minusma i och medverkan i EU:s insatser i och på . Vi stärker vårt partnerskap med Afrikanska unionen och de subregionala organisationerna i arbetet med att förebygga väpnade konflikter. Den syriska regimen och dess allierade har genomfört en brutal militär strategi, och är engagerat i att bidra till en långsiktig lösning, bland annat genom att ge kvinnor en röst i fredsprocessen. Vårt omfattande bistånd består både av akut nödhjälp och långsiktigt stöd, även till de grannländer som har tagit emot ett stort antal flyktingar. FN måste spela en central roll. Vår plats i säkerhetsrådet erbjuder ett forum där vi kan arbeta för eldupphör, humanitärt tillträde, återgång till fredsförhandlingar och ansvarsutkrävande för krigsförbrytelser, allvarliga övergrepp och användning av kemiska vapen. Regeringen avser att ta fram en ny femårig biståndsstrategi för . Vårt bidrag till den globala koalitionen mot Daish dubbleras från 35 till 70 personer. har det gått ockuperades. fortsätter att verka för en lösning i och tillsätter ett särskilt sändebud. Att hopp kan övergå i förtvivlan märktes under mitt besök i , och det präglar de samråd som har med närmare 150 israeliska och palestinska civilsamhällesorganisationer. resolution om de israeliska bosättningarna och den internationella konferensen i kan i bästa fall skapa förutsättningar för en förnyad fredsprocess och en tvåstatslösning. feministiska utrikespolitik ger resultat för kvinnor, flickor och hela samhällen. Vårt arbete har bidragit till att ett tjugotal länder har tagit fram lagar och förslag för stärkt jämställdhet, att hundratusentals kvinnor och flickor har undgått osäkra aborter och oönskade graviditeter, att ett nittiotal lokala samhällen har övergett kvinnlig könsstympning och att 65 länder och organisationer har gjort åtaganden mot könsrelaterat våld. Prioriteringen av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter förstärks. Att vi invaldes med så bred marginal i var ett kvitto på regeringens globala politik. Under ordförandeskap bekräftades att FN:s generalsekreterare stöder vår ambition: att FN ska arbeta fredsbyggande och konfliktförebyggande, främja dialog som verktyg och verka för kvinnors aktiva inflytande i fredsprocesser. Vi är en kritisk FN-vän som arbetar för ett reformerat och mer transparent säkerhetsråd. Ett modernare, mer effektivt och jämställt FN-system är centralt. Vi ska vara ledande i att Agenda 2030 genomförs såväl globalt som i . Alla politikområden ska bidra till en hållbar och rättvis värld. Icke-spridningsfördragets mål är en kärnvapenfri värld. En utveckling bort från detta mål måste förhindras, och kärnvapenstaterna har ett särskilt ansvar. Regeringen välkomnar att en klar majoritet av världens länder har tagit ställning för förhandlingar om ett globalt kärnvapenförbud. Det kärntekniska avtalet med är av avgörande betydelse för icke-spridningsarbetet. utmanar världssamfundet med sina kärnvapenambitioner. är och förblir en global ledare inom utvecklingspolitiken. Vårt humanitära bistånd på gör oss till världens sjunde största givare i nominella tal. Haven spelar en avgörande roll i det globala klimatsystemet, och om utvecklingen inte bromsas finns mer plast än fisk i våra hav . står och värd för den första stora om hur miljön i världshaven ska räddas. Larmrapporter om klimatet når oss allt oftare. måste och EU visa ledarskap i genomförandet av . ska bli ett av de första fossilfria välfärdsländerna. Vårt bidrag till utvecklingsländernas klimatarbete är ett av världens största, och det är därmed betydelsefullt för andra länders omställning. Regeringen står fast vid att biståndet ska uppgå till av svensk bni. Ökad jämlikhet på arbetsmarknaden, anständiga arbetsvillkor, ökad produktivitet och inkluderande ekonomisk tillväxt är viktiga mål för . Statsministerns initiativ Global följs upp i samarbete med bland annat och . I när protektionismen ökar och frihandeln ifrågasätts värnar en fri och rättvis världshandel där WTO:s multilaterala handelssystem utgör stommen. Regeringen ska verka för att EU ingår progressiva frihandelsavtal. är ett av världens mest konkurrenskraftiga länder, och den svenska exporten sysselsätter nästan 1 ½ miljon människor. Vår utrikeshandel fortsätter att stärkas genom exportstrategi, regionala exportcentrum och Team . ska upprätthålla en strikt och effektiv exportkontroll av krigsmateriel, och regeringen återkommer med ett lagförslag i syfte att skärpa reglerna för export till icke-demokratier. Vårt arbete för att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatens principer presenterades i den skrivelse som överlämnades till . I vår presenteras nya landsspecifika rapporter om läget på dessa områden i alla världens regioner. Rapporterna belyser frågor som rätten till arbete mot skälig ersättning, diskriminerande lagstiftning och våld mot kvinnor, rasism och diskriminering på grund av etnicitet, religion, sexuell läggning, könsidentitet eller av andra skäl. Det fria ordet är under attack världen över, och journalister och människorättsförsvarare fängslas och förföljs. stöder dem som drabbas och verkar för att ansvariga ställs inför rätta. Dictionaries utsåg postsanning till årets ord 2016. En förutsättning för såväl en fungerande demokrati som ett konstruktivt samarbete mellan stater är att vi talar med och inte om varandra, hedrar överenskommelser och låter idéer tävla, att forskning, fakta och medier respekteras och att vi erkänner andras kloka poänger. Därför vill jag avsluta årets utrikesdeklaration genom att tacka för att ni ständigt påminner om den oroande utvecklingen i . Att i sina kontakter med omvärlden ska framhålla de mänskliga rättigheterna är något som Liberalerna aldrig låter oss glömma. I kampen mot vad som kan vara det värsta som mänskligheten har kommit på - kärnvapen - är att lita på. är och har varit pådrivande när står upp för frihandel. Det svenska biståndet har haft en pålitlig vän i . Regeringen delar inte värdegrund eller syn på världen med och vi utesluter ett samarbete, men vi respekterar er plats i . Tack till alla pådrivare i civilsamhället och i folkrörelserna! Ert arbete på fältet och med opinionsbildning gör skillnad i en svår tid. Vi ses igen i prövande samtal om hur kan bidra till en värld där människovärdet är grunden och oro besegras med framtidstro. Tack, utrikesministern! I årets utrikesdeklaration har regeringen ändrat formuleringarna om . Därför kommer min fråga huvudsakligen att uppehålla sig vid detta innebär att regeringen har ändrat sin syn på . stod det "den största utmaningen mot den europeiska säkerhetsordningen sedan slut". Det är så man ser på . finns en beskrivning och kritik, men det finns också skrivningar om att vi ska ha en bred ansats. I ljuset av att utrikesministern är på väg till vill jag fråga utrikesministern vad denna breda ansats betyder och om regeringen har ändrat sin syn på . Vi är alla oroade både över den interna utvecklingen i och över agerande, som tar allt större plats på världspolitikens arena. Jag kritiserar inte; jag tycker att det är rimligt och bra att utrikesministern kommer att träffa sin kollega i . Jag förutsätter dock att utrikesministern använder mötet för att tydligt synliggöra de värderingsskillnader våra länder har och mycket tydligt fortsätter att ställa de krav som vi har på när det gäller såväl den illegala annekteringen av som östra , och agerandet i . Jag vill få ett klarläggande. Innebär detta att man har förändrat sin syn? Är en bred ansats ett sätt att själv försöka normalisera förhållandena till ? Det korta svaret på fråga är: Nej, det finns ingen förändring i vår syn på . Men vi sa redan från början, när vi tillträdde, att vi behöver olika tidsperspektiv. Att en vacker dag går i demokratisk riktning och börjar respektera mänskliga rättigheter, civilsamhällets organisationer och fria medier kan synas omöjligt , men vi måste investera i folk-till-folk-kontakter och ge stöd till och backa upp dem som fortsätter att troget arbeta för en förändring. Detta gör vi. Vi behöver också politiska kontakter för att rakt på sak kunna säga vad vi tycker. Jag tycker att det framgick väldigt tydligt vad vår politik är. Vi menar att sanktionsbestämmelserna måste stå kvar så länge Krimöverenskommelserna inte uppfylls. Vi menar att man måste vara kritisk och dessutom hjälpa att lyckas. Fråga vem som helst i EU-kretsen! De vet att vi går i spetsen för detta arbete. Vi är en trogen vän till . Vi är de som ständigt tar initiativ för att diskutera hur vi kan stötta . Vi är också de som är mest aktiva i politiken när det gäller att stå fast vid sanktionsbestämmelserna gentemot . Vi håller på att bli det sista land som har en direkt dialog med till exempel utrikesministern. Det duger inte längre. Vi måste kunna tala direkt med och dessutom samarbeta där det går att samarbeta, till exempel i , där vi behöver lösa miljöproblem. Det är miljöproblem som också har. Vi ska gynna och stärka det som de bidrar konstruktivt till. Dialog och att ansikte mot ansikte föra fram vår kritik och våra villkor för att få ett bättre förhållande till ställer jag upp på. Men jag vill verkligen försäkra mig om att vi inte - vilket kanske kan vara frestande och som vi har sett att flera länder har börjat göra - själva börjar tumma på kraven för att få en mer normal och trevlig relation. Jag hoppas att utrikesministern kan försäkra mig om att det inte handlar om att backa eller att börja hitta en massa andra områden där man kan samarbeta på ett trevligt sätt, så länge inte är berett att följa de överenskommelser som vi har gjort och de krav som vi ställer, inte minst de villkor som satts upp för att sanktionerna ska hävas. Jag skulle vilja ha svar om detta från utrikesministern . Som framgår av mediekampanjerna mot mig uppfattas jag nog snarare som en hök i dessa sammanhang. uppfattar att vi har haft en alldeles för hård ton och attityd. Jag tror att de har förstått exakt var vi står när det gäller EU:s politik och vår egen hållning både till och till samarbetet och sammanhållningen i EU-kretsen och att vi är konsekventa. Att vi inför en sanktionsregim är ett led i en strategi som vi måste ha gentemot . Då måste vi vara konsekventa och uthålliga. Du kan vara alldeles säker på att jag kommer att framföra våra åsikter, som vi tack och lov har stor samsyn kring i riksdag. Precis som föregående år har utrikesministern talat om vikten av samarbete och av att arbeta gemensamt för att främja mänskliga rättigheter för att tillsammans kunna hjälpa de människor som är i nöd. Det är naturligtvis positivt. Problemet är att man, även om man säger att man respekterar i riksdag, fortfarande inte talar om samarbete med oss. Utrikesministern sa i sitt anförande "att vi talar med och inte om varandra". Då undrar jag, herr talman, hur detta rimmar med att försöka främja mänskliga rättigheter och en god dialog mellan olika parter som vill samma sak. Det beror i grunden på att vi har otroligt olika utgångspunkter och värdegrunder. Vi delar inte alls samma syn på världen. Det är klart att det är svårt för oss att samarbeta med ett parti som inte vill respektera asylrätten och som i de flesta frågor avviker totalt från det vi står för. Det är väldigt bekymmersamt, men vi har tagit tydlig ställning. Vi menar att vi ska framföra våra åsikter. Vi ska stå för vår politik. Vi måste argumentera emot när ni för fram åsikter som vi menar är främlingsfientliga och alls inte stämmer med våra ideal och värderingar och vårt partiprogram. Om man talar om det som avviker gör inga avräkningar i biståndsbudgeten som regeringen gör, och vi lägger betydligt mer på humanitärt bistånd . Visst har vi vissa avvikelser, men med tanke på vår syn på att vi ska hjälpa så många som möjligt för varje satsad skattekrona tror jag att vi kan komma överens, om regeringen är intresserad av att hjälpa människor i nöd. Men kan regeringen tala om det positiva med goda relationer till förtryckarstaten . Man kan till och med skicka sin så kallade feministiska delegation till iklädd hijab för att samtala med dem. Hur rimmar detta med den feministiska utrikespolitiken? Hur rimmar detta med att försöka främja mänskliga rättigheter? Den allra viktigaste frågan är: Hur förändrar vi världen? Vi tror på samarbete, och vi tror på samarbetet i EU. Vi tror att man faktiskt måste förhålla sig till omvärlden och skapa dialog där det är möjligt. Men vi har helt olika syn också på EU-samarbetet, och ni tror inte på det. Det är detta som har omvandlat många av de östliga länderna i till demokratier. sitter vi runt samma bord för att hitta en gemensam politik. Det allra viktigaste som vi kan göra är att se till att vi försvarar det internationella samarbetet - multilateralismen som arbetsmetod i demokratier. Det är det som vi är fullt inblandade i, och jag vill också påstå att vi har varit ganska framgångsrika. Det är intressant att alla partier nu förhåller sig till begreppet feministisk utrikespolitik. Det verkar alltså vara väl etablerat, och det är jag glad för. Vi kunde lyssna till en nedtonad utrikespolitisk deklaration - åtminstone det som jag hörde. Måhända präglas det också av regeringens uttalade önskan att vara trivselskapare, inte minst i säkerhetsrådet. Det finns flera punkter här som vi ändå instämmer i. Det är rätt att vi måste navigera för fred, frihet och försoning i vår del av världen. Men låt oss syna hur regeringen säger sig vilja navigera. Vi håller med om att EU är en central aktör för vårt agerande. Vi håller med om bilden av en regelbaserad världsordning som grund för vårt arbete - den multilaterala strukturen. Men, herr talman, tjänar verkligen den militära alliansfriheten oss väl i dagens miljö och i dagens omvärld? Varför, herr talman, väljer regeringen den unilaterala vägen? Varför väljer regeringen inte den solidariska vägen för att garantera oss säkerhet, och då handlar det inte bara om utan också våra grannar i och ? Varför, herr talman, väljer regeringen den vägen? Jag kan svara med en motfråga, . Varför vill , som alltid har stått upp i kampen mot kärnvapen, ansluta sig till och ingå under ett kärnvapenparaply i Nato? Det är obegripligt, och särskilt med en ny amerikansk commander in chief som vi över huvud taget inte vet hur han kommer att använda Nato. Detta är ännu en okänd materia.