kam-fs · H4C120170420fs · 2017-04-20 14:00:00 — Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att säkra tillgången. Bland annat genomför just nu fortbildningsinsatser för studie- och yrkesvägledare för att förbättra kvaliteten i vägledningen. Såväl som har lyft fram dessa frågor. I bereder vi just nu både och betänkanden. Dessa frågor ligger då högt på dagordningen. Tack för svaret! Jag vill bara på detta sätt tala om att vi i utskottet - och jag kan tala för nästan hela utskottet - är glada över att det ligger högt på regeringens dagordning. Vi ser helt enkelt fram emot att få nya förslag. Det är glädjande att det finns en bred enighet i om betydelsen av studie- och yrkesvägledning. Med tanke på den fråga som tidigare ställdes och som handlade om de nyanlända eleverna ser jag också att det finns ett stort behov av studie- och yrkesvägledning som kan informera om den allt viktigare vuxenutbildningen. Jag tackar för fråga men även för det stöd som ledamoten uttalar å hela utskottets vägnar. Det känns värmande och stärkande i det fortsatta arbetet. Min fråga går till EU-minister och handlar om ambitionsnivå vad gäller arbetet i EU. Högst på dagordningen i står utträde, när landet nu har bestämt sig för att lämna unionen. Detta är en viktig fråga för , inte minst i ljuset av att vi tappar en av våra viktigaste samarbetspartner. Och jag är lite orolig över ambitionsnivå. kan vi exempelvis läsa att åker runt för att hitta nya allierade i . Jag uppfattar inte att gör detsamma. Jag undrar hur Europaministern ser på sitt och regeringens ansvar att hitta nya likasinnade i . Tack för den viktiga frågan! Den är så viktig att regeringen beställde en särskild utredning om bara detta från för europapolitiska studier. I den utreds hur nu kan se till att vi på bästa sätt får nya allierade på olika områden inom kommissionen, parlamentet och rådet. När det gäller har vi haft samma synpunkter i nästan alla frågor, förutom sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor. När det gäller andra länder har vi ett samarbete i olika frågor. Hur kan man göra detta på bästa sätt? Sieps har lämnat sin rapport, och den är mycket intressant. I den finns förslag på hur vi kan förbättra vårt inflytande. Detta försöker vi nu göra på olika sätt, både genom att alla ministrar har detta uppdrag och genom att vi har stöd av den utredning som vi satte igång direkt efter brexit. Det finns alltså en utredning. Men jag vill uppmana regeringen att resa runt lite mer och träffa nya allierade och skapa nya nätverk. Några av våra gamla allierade är och . har de ett möte då , och träffas. Varför är inte med på detta möte? Har mält sig ut på något sätt? Hur ser regeringens strategi ut? Vilket mål och vilken mening har man med arbetet inom unionen? Vilka är våra viktigaste samarbetspartner? Vi gör precis samma sak som flera av de andra länderna gör. Som ett exempel kan jag nämna att jag har dragit igång ett samarbete om de digitala frågorna med de nio mest digitaliserade länderna. Där upplever vi att vi nu behöver ett mycket starkare samarbete. Vi har också samarbeten med både nordiska och baltiska länder liksom med andra länder, till exempel och . Vi gör faktiskt precis vad ber om. Jag tror att vi är helt eniga om detta. Min fråga går till statsrådet . I och med all oro över EU:s framtid och vad som händer med det europeiska projektet och europeisk samverkan hör vi ibland en undran om vad EU egentligen är bra för. Tanken om folks förbrödring och fred i är självklart viktig liksom den gemensamma kampen för de centrala värdena om demokrati och mänskliga rättigheter. Men förutom detta: Vilket värde har vi i av medlemskapet, och vad har hänt sedan vi gick med? Tack för frågan! Jag tycker att frågan är oerhört viktig, för ofta handlar det bara om den medlemsavgift vi betalar. Faktum är att den inre marknaden med fri rörlighet för varor, tjänster, kapital och personer leder till väldigt många jobb och starkare global konkurrenskraft i . Detta är något som vi ofta tar för givet. Vi glömmer till exempel att av vår export går till den inre marknaden, och 1,4 miljoner har sitt jobb tack vare vår export. Dessutom har handeln inom EU ökat till . Vi har alltså en möjlighet att vara inne på denna marknad. Tack, statsrådet! Det är viktigt att vi talar om den betydelse som EU:s inre marknad har för våra jobb och för svensk ekonomi. Jag hoppas att statsrådet och regeringen kommer att fortsätta lyfta fram den fina betydelse som EU faktiskt har för och allt vi tjänar på att vara med. Det är just detta vi jobbar mycket med. Tyvärr finns det fortfarande kvar många hinder, trots att vi har en inre marknad. Just nu ser vi många hinder när det gäller möjligheten att exportera tjänster. Tjänsteexporten går ju uppåt, och därför jobbar vi med ett tjänstepaket. Senast var jag i och diskuterade dessa frågor. vill att hindren ska bli färre så att vi också får större möjligheter till en stor tjänsteexport, inte bara varuexport. Min fråga går till statsrådet . En av de första saker som gjordes när regeringen tillträdde var att tillsätta en utredning för att införa en kilometerskatt. Det saknades stöd i riksdag. En majoritet är emot kilometerskatten. Men det är värre än så. För ett litet exportberoende land i utkant är detta väldigt dålig politik. Utredningen lades sedan fram. Möjligen såg regeringen det som alla andra hade sett tidigare. En majoritet i , näringslivet, alla åkerier och de som kör lastbilarna förstod att detta inte var bra. Förslaget drogs tillbaka. Det ges lite olika svar från vänsterpartister, miljöpartister och socialdemokrater beroende på var man befinner sig. Min fråga till statsrådet är: Kommer ni att lägga fram det här förslaget innan mandatperioden är slut eller inte? Jag tackar för frågan. Jag vill börja med att korrigera lite grann. Det är nämligen inte så att alla andra tycker att det här är en dålig idé. Tvärtom har den här idén ett ganska stort stöd också inom den näring som hänvisar till. Däremot var regeringen inte helt nöjd med utformningen av det förslag som kom fram. Men det finns ett antal frågor som vi behöver hantera inom transportsektorn, framför allt inom den tunga trafiken. En sådan är att utländska fordon inte betalar någonting för det slitage de åsamkar. En annan är att vi behöver ställa om transportsektorn till att bli fossiloberoende. Ytterligare en är att vi behöver få bättre ordning och reda på den tunga trafiken avseende sociala villkor. På alla de tre punkterna hade vägslitageskatten kunnat hjälpa till. Därför är regeringens ambition att gå vidare med det här förslaget, men i något modifierad form. Jag tackar statsrådet för svaret. Vi hinner inte reda ut huruvida åkerinäringen tycker att det är bra eller inte om den får ytterligare skatter att hantera. Jag tror att de flesta som lyssnar ändå förstår att man i branschen inte vill ha mer bördor att bära. Man lever med väldigt små marginaler. Men har jag då tolkat statsrådet rätt, herr talman, om jag tolkar hennes svar som att hon vill lägga fram ett förslag innan den här mandatperioden är slut? Då kan vi ju sluta diskutera huruvida det kommer ett förslag eller inte. Är det statsrådets mening att det blir ett förslag? Det här är framför allt en fråga som bereds på , eftersom det är en fråga om skatter. Huruvida det kommer att finnas ett färdigt förslag att lägga fram den här mandatperioden är fortfarande något oklart, men ambitionen att gå vidare med det här förslaget har regeringen definitivt. Näringen efterfrågar också sjysta villkor och konkurrensneutralitet, vilket det här förslaget utformat på rätt sätt skulle bidra till. Vi har ambitionen att gå vidare, både för klimatets skull och för sunda konkurrensvillkor i näringen. Min fråga riktar sig till statsrådet . Vi vet alla att man släppte vårpropositionen och vårändringsbudgeten. När jag läste denna var det ett par saker som stack ut för mig gällande området migration och etablering och de kostnader som är relaterade till den invandringspolitik och migrationspolitik som har förts i vårt land. Ofta i debatten kan man höra från regeringens sida - det var fallet - att man tar krafttag och att man faktiskt har fått ordning och reda i finanserna och minskat onödiga utgifter. Men i vårpropositionen nämns inte med ett ord att den redan stora anhöriginvandringen kommer att behöva öka till följd av det stora mottagandet . Vidare talar man om minskade utgifter för etablering under utgiftsområde 13, som man flyttar de utgifterna till ett annat utgiftsområde. Vi har länge hört att man har genusbudgetering från exempelvis och regeringen. undrar om man är beredd att redovisa kostnaderna för invandring. Självklart redovisar regeringen kostnader för de olika utgiftsområdena, precis som alla tidigare regeringar har gjort och som jag hoppas att även kommande regeringar kommer att göra. Det framgår tydligt i budgeten vilka resurser vi avsätter till utgiftsområde 8 Migration och till andra utgiftsområden. Det är klart att det har inneburit en kostnad för att ta hand om de många människor som kom till under framför allt . Jag tycker däremot att man gör det för enkelt för sig om man tror att det här bara är en kostnad. Vi ser att det också kommer att ge möjligheter. Jag träffade bara en person som kommit till och som forskar om artificiell intelligens på . Det finns många liknande exempel på att människor kommer hit med en fantastisk kompetens som verkligen behöver. Jag tycker att man ska se det här mycket som en investering också. Det är därför vi nu lägger resurser på etablering för att skapa bästa möjliga förutsättningar för de människor som har kommit till vårt land att få ett fäste i , komma in på arbetsmarknaden och bidra till att stärka finansieringen av den svenska välfärden . Jag tackar för svaret. Problemet som jag vill lyfta fram är att man ofta inte tar ett helhetsgrepp. Med ett sådant helhetsgrepp räknas givetvis såväl intäkter som utgifter in. Men vi hör väldigt ofta från regeringens sida inte minst att man har tagit ansvar och att ekonomin är på väg åt rätt håll, som man gömmer undan utgifter genom att flytta dem till andra utgiftsområden. Man för fortsatt en politik som uppmuntrar personer att stanna i landet. Man ökar möjligheten till överklaganden, så att ytterligare juridiskt bistånd behövs. Vad avser man att göra i detta avseende? När det gäller ordning och reda i de offentliga finanserna kan vem som helst gå in och titta i regeringens budget på de prognoser som gäller. Vi vände underskott som var väldigt kraftiga under den förra regeringen till överskott redan första året. hade vi 40 miljarder i överskott. Uppenbarligen har vi alltså tagit ansvar för ekonomi. De svenska finanserna går väldigt bra. sticker ut när det gäller tillväxt, arbetsmarknadsutveckling, sysselsättning och många andra områden. Det ska vi vara glada och stolta över, men självklart kommer vi också att vidta åtgärder för en ordnad migrationspolitik och en ordnad utbildningspolitik. Jag har en fråga till statsrådet . Jag tycker mig se en trend från regeringen att man vill styra både konsumtionsmönster och agerande hos svenska folket via politisk påverkan från statliga myndigheter, någonting som jag tog upp i konsumentdebatten . Jag tänker bland annat på det uppdrag som fått om att arbeta för en mer miljösmart konsumtion. Ett modeord som konsumentministern använder är "nudging". Det är ett ord som de allra flesta svenskar utanför säkert aldrig hört. Jag tycker att vi som konsumenter själva ska få styra våra liv utan att få pekpinnar om än det ena, än det andra. Att upplysa är en sak, herr talman. Att försöka påverka är en annan. Jag vill fråga statsrådet om han verkligen tycker att det är lämpligt att använda statliga skattemedel för att påverka svenska folket i önskvärd politisk riktning. Det låter som att den här frågeställningen bygger lite grann på en missuppfattning - att vi skulle använda oss av pekpinnar och bestämma vad människor ska konsumera. Självklart är det väldigt långt ifrån sanningen. Det är inte alls det som den här frågeställningen handlar om. Tvärtom handlar den om att vi ska möjliggöra för svenska folket, som har visat ett väldigt stort engagemang när det gäller hållbar konsumtion, att helt enkelt få det lättare att göra rätt. Försäljningen av ekologiska produkter ökar kraftigt i , liksom försäljningen av Fairtrade-produkter. Svenska konsumenter svarar i enkäter att de vill göra större skillnad för miljön när de agerar som konsumenter. Men man säger också att man upptäcker att det är svårt. Man vill ha bättre verktyg och bättre möjligheter att agera som konsument. Det är precis det som det handlar om - att helt enkelt hitta verktyg för att göra det lätt för oss konsumenter att agera på ett sätt som gör att vi kan ta det miljöansvar som vi uppenbarligen vill ta, att döma av vad vi svarar när vi blir tillfrågade. Vi upplever att det här är någonting som behöver resurser för och där det finns en väldigt stark efterfrågan från konsumenterna på svar från till exempel . Detta är någonting som jag upplever att de flesta konsumenter uppskattar. Jag tackar för svaret, Per . Jag tycker att regeringen verkligen ska fundera över om det är lämpligt att statliga myndigheter genom politiska beslut ges i uppdrag att påverka medborgare. Den sortens politik för i alla fall min tanke till andra statsskick i andra delar av världen. Jag tror att man ska vara varsam, även om jag förstår att syftet är gott. I en annan tid kan det slå helt fel. Det är också värt att gå tillbaka och titta på utvecklingen över världen. Det visar sig att det inte alls är som ligger först i detta. Det är många länder som har använt den här typen av beteendevetenskapliga metoder tidigare. är ett sådant exempel. satte under en konservativ regering igång en arbetsgrupp för att jobba med nudging. Det är ett effektivt sätt att använda resurser på ett smart sätt som ger god utveckling för varje skattekrona. Det är ett sätt att effektivisera användningen av våra gemensamma medel och se till att vi uppnår mål på bästa möjliga sätt och behåller valfriheten för konsumenten. Jag vill ställa en fråga till Per . Den finansiella stabiliteten i är god. Vi har egentligen två problem: den höga skuldsättningen för hushållen och vårt stora och sammanlänkade banksystem. När det gäller hushållens skuldsättning har vi gjort en hel del, och det kommer att ske ännu mer saker. Men det jag vill fråga om är den finansiella stabiliteten i EU, i synnerhet i EMU-området, där vi vet att det finns en oro på den finansiella marknaden. Det finns mindre kreditinstitut som är på obestånd eller är på väg att hamna på obestånd. Min fråga till statsrådet är: Uppfattar statsrådet att man har tillräckligt mycket skyddsvallar inom EU och EMU-området, framför allt i de länder som det här berör? Tack, , för en väldigt viktig fråga! En av de viktigaste lärdomarna från den förra finanskrisen är just att inget lands finansiella system står isolerat, utan vi påverkas i allra högsta grad av vad som händer i vår omvärld. Vid det tillfället var det framför allt de amerikanska finansiella instituten som hamnade i problem, vilket sedan fick svallvågor att välla över hela det finansiella systemet i världen. Det påverkade i väldigt hög grad och i något mindre grad eftersom vi just hade byggt upp skyddsvallar. Det fortsätter vi nu att göra. Vi bygger upp skydd som gör att vi har starka möjligheter att kunna stå emot när det uppstår problem. Vi vet också att det har pågått arbete inom EU. Man har byggt upp en ny resolutionsmekanism. Det byggs nu upp resolutionsreserver i eurozonen men också i andra medlemsländer. Det är ett viktigt arbete för att bevara den finansiella stabiliteten i EU. Vi anser dock att man kan göra mera och skulle uppmuntra andra EU-länder att kanske ta i lite mer när det gäller att bygga upp reserver för att kunna hantera risker i de finansiella systemen. sticker ut här och har tagit höjd för att ha större säkerhet i vårt finansiella system än många andra länder. Det är sant att resolutionsmekanismen finns. Men den är trots allt relativt ny och har inte funnits så . I vårt land infördes den . Man riktar ibland kritik mot att man inte har tillräckligt med medel i resolutionsmekanismen. Min fråga är: Finns det det i så att skyddsvallarna finns i respektive land eller för all del inom hela EMU-området? Självklart står vi bättre rustade nu än vad vi gjorde när den finansiella krisen träffade . Man har kommit överens inom EU att man ska bygga upp ett skydd på av garanterade insättningar inom resolutionsmekanismen, vilket ger ett bättre skydd. Däremot vet vi att konsekvenserna av den förra finanskrisen var rejält mycket större än så. Det kommer inte att räcka. Vi måste också vidta andra åtgärder för att säkerställa att bankerna står väl rustade och har de mekanismer de behöver för att kunna bibehålla stabiliteten. Min fråga går till infrastrukturministern. som är ett exportberoende land behöver en väl fungerande infrastruktur inte bara här på hemmaplan utan också i vår omvärld. Särskilt viktigt är det när det kommer till två av våra största handelspartner, nämligen och . Där har vi en infrastruktur som går genom två nordiska länder, respektive , som vi är starkt beroende av. Denna infrastruktur är viktig inte bara för gränspendlingen, även om det också är en stor fråga, utan framför allt för näringslivet och dess möjligheter att få ut sina varor i . ser jag att det nordiska perspektivet framkommer i den infrastrukturproposition som antogs och i direktivet till om åtgärdsplanerna, och jag tycker att det är glädjande. Jag skulle vilja fråga ministern om hon kan utveckla hur det nordiska perspektivet och den nordiska samplaneringen tas till vara. Tack, , för frågan! Det är en viktig fråga, som säger, både för att vår exportindustri ska kunna få ut sina varor men också för att vi ska få in varor. Vi är varandras viktigaste handelspartner men också väldigt viktiga arbetsmarknader. Jag skulle vilja lägga till ett ytterligare perspektiv. Det är , där vi har ett stort utbyte i de norra delarna av . Jag tog initiativ till ett möte med de nordiska transportministrarna . Det fanns i varje fall då en ganska bred samsyn kring behovet av att se just den nordiska dimensionen i infrastrukturplaneringen. Vi har gett uppdraget att beakta det när man tar fram nästa förslag till åtgärdsplan. Men jag tror att det finns ytterligare saker att göra. Jag kommer tillbaka under min nästa halvminut och försöker redogöra för ett par av de sakerna. Eftersom frågestunden är ett tillfälle att kanske tänka lite friare skulle jag vilja ta ett kort exempel. kör plåt till . Medelhastigheten genom är , säger . Detta beror på att järnvägen bromsas upp av gränsövergångar och olika system. Jag har en fråga utifrån Single European Sky, där vi har ett gemensamt samarbete mellan och . Skulle man kunna ha något liknande inom järnvägen? Järnvägspaketet syftar till att skapa en gemensam europeisk järnvägsmarknad. Om man lyckades fullt ut med det i det som blev resultatet är väl tveksamt. Men det är en viktig fråga att fortsätta att arbeta vidare med. Det är också viktigt att vi fortsätter arbetet med och motsvarigheten i de andra nordiska länderna och gör gemensamma behovsanalyser. Det är grunden för hur man sedan prioriterar och planerar. Det finns flera sådana exempel. Jag tror att vi behöver fler sådana gemensamma sätt att beräkna behov. Min fråga går till infrastrukturminister . Jag kom precis från vid . Det är drygt en kilometer härifrån rakt fram. Det är samma gata och samma väg som en kapad lastbil löpte amok . Fram till dess stressade människor på som vanligt. lämnar ingen oberörd. För egen del börjar hjärtat att klappa. Det liksom trycker över bröstet, inte av rädsla utan av sorg och ilska. Det är sorg över dem som mist livet och skadats och ilska över hur detta kunde hända. I medier har vi läst att infrastrukturministern träffade branschen, lastbilstillverkare och fackförbund. Jag undrar därför hur infrastrukturministern ser på hur man kan försvåra kapning av fordon för att användas i terrorsyfte i likhet med det vi har sett i men också runt om i . Tack för frågan, ! Jag tror att alla i denna sal och väldigt många andra, egentligen hela svenska folket, delar den känslan av nästan overklighet men också den värme som har präglat arbetet efter dådet. Jag vill börja med att framhålla att transportsektorn inte har ett särskilt ansvar för att förhindra terrordåd, utan det har framför allt de rättsvårdande myndigheterna. Men det är också viktigt att försöka identifiera saker som kan försvåra att använda fredliga saker, som exempelvis lastbilar, i den här typen av attacker. Vid det möte jag hade med branschen i bred mening framkom det ett antal olika förslag som handlar om att påverka stadsmiljöns utformning så att man skapar säkrare miljöer, teknisk utrustning i lastbilar, rutiner vid av- och pålastning i befolkade miljöer etcetera. Jag hoppas att vi kommer att få in ytterligare förslag . Jag vill tacka ministern för svaret. Jag vill också understryka att kampen mot hat och terror alltid måste vara gemensam. Den måste vara allas vårt ansvar. Jag vill också lyfta fram det mänskliga ansvaret som jag tycker att stockholmarna har visat inte minst med den kärleksmanifestation som ordnades i men också den värdighet och respekt som stockholmarna har visat varandra i den här frågan. Det är just så, med kärlek och förebyggande trygghetsarbete, som hatet kan bekämpas. Jag instämmer till fullo i det som säger. Det finns också anledning att på EU-nivå titta på om det finns saker som behöver förändras i regelverk när det gäller till exempel teknisk utrustning i tunga fordon. Det är naturligtvis viktigt att man har gemensamma regler. Jag har därför tagit initiativ till att lyfta den frågan på det ministerrådsmöte som äger rum , och jag har också haft kontakt med kommissionären i de frågorna. Det finns säkert fler områden där man behöver vidta åtgärder. Min fråga går till statsrådet . har presenterat sitt slutbetänkande. Den vill bland annat stärka den statliga finansieringen inte minst för skolor som har lite tuffare förutsättningar. Den föreslår att man ska stärka finansieringen till utsatta skolor med . Kommissionen skriver att pengarna kan komma både från omfördelning av befintliga statsbidrag och från att nya medel tillförs. Därför har jag en fråga till statsrådet om regeringen avser att stärka skolans finansiering eller endast omfördela inom befintlig ram. Tack, , för frågan! Vi har fått ett rykande färskt slutbetänkande från , och det ska nu skickas ut på remiss. Att besvara detaljerade frågor om hur olika förslag ska finansieras är lite väl . Vi har en fungerande budgetprocess där man tar fram olika former av förslag som kräver en finansiering. Jag kan inte föregripa den budgetprocessen genom att ge några besked av den typ som efterfrågar. Däremot kan jag säga att det är väldigt välkommet att få ett förslag från som är underbyggt med en ganska ordentlig analys och ger uttryck för ett samlat önskemål från de professioner och forskare som ingår i . Vi ska naturligtvis ta kommissionens förslag på stort allvar. Svenska skolan behöver också resurser i form av fler och bra lärare. Det är en stor brist i svensk skola att det saknas många behöriga lärare. Vi i vill att undervisningstiden på lärarutbildningen ska öka för att höja kvaliteten och öka möjligheterna för fler att ta sig igenom. Jag undrar om regeringen avser att komma med några förslag för högre kvalitet i lärarutbildningen innan den här mandatperioden är slut. Också på det här området lägger kommissionen fram förslag som är väldigt intressanta. Det är förslag som handlar om hur man kan stärka rekryteringen till lärarutbildningen och hur man kan bredda så att fler kan söka sig till olika former av kompletterande pedagogiska utbildningar. Men det är också förslag som handlar om en professionsutveckling för de lärare vi redan har, liksom förslag om att bygga ut excellenta undervisningsmiljöer på lärarhögskolorna.