kam-ar · H5C120171123ar · 2017-11-23 16:15:00 — Statsminister (S) återrapporterar från det sociala toppmötet i om rättvisa jobb och tillväxt. Återrapporteringen börjar efter voteringen, dock tidigast . Statsministern inleder, därefter får ledamöterna tillfälle att ställa frågor. Återrapportering från socialt toppmöte om rättvisa jobb och tillväxt genomfördes toppmötet för rättvisa jobb och tillväxt i . Det var ett svenskt initiativ där jag tillsammans med ordförande stod som värd för mötet. Efteråt hölls ett lunchmöte med diskussion om utbildnings- och kulturfrågor under ledning av Europeiska rådets ordförande . är det de sociala frågorna diskuterades senast på stats och regeringschefsnivå i EU, vid ett sysselsättningstoppmöte i . I var det därför många som framförde sin uppskattning av att dessa frågor nu fördes upp på den högsta politiska nivån i EU igen. Tillsammans med EU-institutionerna, arbetsmarknadens parter, företrädare för civilsamhället och studenter och många andra diskuterade EU:s stats- och regeringschefer hur EU:s sociala dimension kan stärkas som en viktig del av det framtidsarbete som genomförs i Europeiska unionen. Även företrädare för riksdagspartierna var på plats, varav några finns här i kammaren . Under mötet ordnades tre parallella och webbsända sessioner med följande teman: möjligheten att komma in på arbetsmarknaden, villkoren på marknaden och stöd i omställningen när man blir av med jobbet. Det öppna och dynamiska formatet i sessionerna gav bra och konkreta diskussioner där deltagarna fick möjlighet att lyfta upp olika erfarenheter och perspektiv. Vid mötet undertecknades också pelaren för sociala rättigheter av kommissionens ordförande , talman samt ordförandeskapet i Europeiska unionens råd genom premiärminister . Pelaren är ett viktigt steg för ett mer socialt . Den listar 20 principer och rättigheter som behövs för att arbetsmarknaden och välfärdssystemen ska vara rättvisa och välfungerande, till exempel jämställdhet, kompetensförsörjning och rättvisa arbetsvillkor. Pelaren fokuserar på medborgarnas intressen och innebär ett åtagande för alla medlemsländer att sörja för sina medborgare, men den innebär ingen maktöverföring till utan respekterar medlemsstaternas kompetens. Varje medlemsland får självt avgöra på vilket sätt pelarens principer ska genomföras. För mig är det självklart att svenska löntagare inte ska förlora jobbet eller få sämre villkor på grund av osjyst konkurrens från andra EU-länder. För mig är det självklart att våra ungdomar måste få rätt kompetens för att kunna komma in på arbetsmarknaden. För mig är det självklart att vi måste ge ett aktivt stöd till dem som behöver ställa om till framtidens jobb. EU har länge fokuserat på att ta bort handelshinder och underlätta rörlighet. Det är bra, men det räcker inte. Vi måste också bry oss om människors villkor. De som arbetar är faktiskt de som bygger samhället. är det ett bättre läge att fokusera mer på just dessa frågor. växer insikten hos allt fler att vi möter människors oro bäst genom att förbättra arbets- och levnadsvillkor, inte genom att försämra dem. Det är också så vi ökar folks tillit till EU och dess institutioner. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från socialt toppmöte om rättvisa jobb och tillväxt fick EU:s stats- och regeringschefer på mycket länge ägna just dessa frågor odelad uppmärksamhet. Jag är stolt över att det är just som var initiativtagare till en samling om detta. Resultatet av diskussionerna kommer att sammanfattas i en kort rapport som jag tillsammans med kommissionens ordförande ska presentera. Rapporten kommer att utgöra ett bidrag till Europeiska rådets diskussion om just den sociala dimensionen av framtidsfrågorna . kommer att driva dessa frågor vidare under sitt ordförandeskap , till exempel när det gäller genomförandet av den europeiska terminen. Där kan vi redan nu se att principerna inom den sociala pelaren får en central plats. Under lunchen summerade vi förmiddagens resonemang. Sedan fortsatte vi med en diskussion om utbildningens och kulturens roll för jobb och tillväxt. Diskussionen kretsade främst kring de möjligheter som ligger i att utveckla, fördjupa och bredda det framgångsrika Erasmusprogrammet. Det är viktigt att vi kan fortsätta att utveckla rörligheten för våra studenter. En del i det handlade om hur vi kan öka samarbetet mellan olika universitet runt om i . Men som vanligt är det prioriteringar, då stötestenen är finansiering. Hur ett eventuellt utvecklat Erasmusprogram skulle kunna se ut kommer därför att kunna avgöras först i förhandlingarna om nästa långtidsbudget. Som bekant fattades inga beslut under detta möte, men jag förväntar mig att dessa frågor kommer att lyftas fram också i samband med nästa Europeiska råd. Detta var återrapporten från fredagens toppmöte för rättvisa jobb och tillväxt i . Jag vill börja med att tacka statsministern för återrapporten. Jag tänkte ta min utgångspunkt i lunchdiskussionerna, som hade fokus på kultur- och utbildningspolitiken. Det var en informell diskussion, och inga beslut togs. Detta är en ny form av möten som presenterade inför detta toppmöte. Då är det viktigt att se det i sitt perspektiv. Det skulle ha en informell status, och det skulle inte fattas några formella beslut. Men slutsatserna, eller det som man diskuterade, skulle kunna komma in i den europeiska politiken. Då är en viktig fråga kopplad till förankringen till i detta fall och . Jag skulle därför gärna vilja höra statsministerns syn på hur man framöver, om det ska vara fler sådana möten, ska se till att säkerställa förankringen i riksdag. Kopplat till det har jag läst i kommentarer att statsministern före toppmötet var kritisk till att man på dessa informella möten skulle lyfta frågor till högre ort när det handlar om just dessa delar. Jag undrar om statsministern står fast vid den ståndpunkten. Detta handlar också om frågor med tydlig nationell kompetens, där det är nationerna runt om i som i första och sista hand har hand om just utbildnings- och kulturpolitiken. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från socialt toppmöte om rättvisa jobb och tillväxt Det antogs inga slutsatser och togs inga beslut - precis som säger. Vi har den ordningen att när det ska fattas beslut, och när regeringen ska ge uttryck för om ett beslut är okej eller inte okej, ska det naturligtvis förankras i riksdag. Så måste det vara. Men när vi skulle ha mer lösa diskussioner - vi visste exempelvis inte vad som skulle tas upp när det gäller just utbildningsfrågorna - fattades det därför inga beslut. Det var till exempel en lös diskussion, som jag sa, om utvecklingen av Erasmusprogrammet. Det är ändå så att vi gärna vill ge våra studenter bra möjligheter genom Erasmusprogrammet. Många har fått möjligheter genom det. Om det ska bli någon förändring, någon utökning eller fördjupning av det kommer det att ske i samband med att vi antar nästa fleråriga budget. Den frågan kommer inte upp i skarpt läge . Jag tycker att det är bra att man också har möjlighet att sitta ned och diskutera lite mer informellt och kunna lyfta fram olika perspektiv utan att det för den skull måste fattas ett beslut. Dessa frågor finns med i fördrag och så vidare. Det är mycket tydligt i till exempel ingressen till den sociala pelaren att EU också har en uppgift när det gäller dessa frågor. Men det finns en mycket tydlig beslutskompetensfördelning när det gäller vad medlemsstaterna gör och vad som eventuellt kan falla på EU. I den meningen tycker jag att det är bra att det förs en informell diskussion. Det fattades inga beslut, och det är precis så det är. Jag tackar statsministern för svaret. Jag delar hans uppfattning om att det är oerhört viktigt att öka studenternas rörlighet i . Det råder det inga tvivel om. Detta var en ny form av möten och ledarskapsagenda som har presenterat. Inför mötet lyfte han fram att det inte skulle fattas några formella beslut, men att det skulle vara politiskt vägledande. När det är diskussioner som är politiskt vägledande om frågor som kommer att tas upp igen undrar jag på vilket sätt statsministern anser att det finns behov av att involvera redan tidigare, med tanke på att just har presenterat att detta kommer att vara återkommande inom andra områden också, som jag har uppfattat det. Inför detta toppmöte, som föregick lunchdiskussionen, hade vi information till . Vi är överens om att det ska vara samråd med när det ska tas beslut och när det ska anges någon inriktning eller någon position. Då går regeringen till och samråder för att få stöd för sina ståndpunkter. Det gjorde den förra regeringen också. Men jag tycker ändå att det är en bra ordning att man ibland kan sätta sig ned och fundera på det som ligger en bit längre bort utan att behöva fatta beslut. Exempelvis tycker vi att Erasmusprogrammet har varit bra, och det kan bli fråga om att diskutera en utveckling av det. Men det kommer att ske först när nästa fleråriga budget ska antas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från socialt toppmöte om rättvisa jobb och tillväxt Jag lyssnade på president, , när hon talade i . Hon var mycket upprörd över att svenska arbetare kan arbeta på en arbetsplats där de har kollektivavtal, sjysta löner, sociala rättigheter, får pension och så vidare, medan litauiska arbetare står där och gör samma jobb men får en tredjedel av lönen och inte har några rättigheter. Hon frågade sig om det ska vara på det viset. Och så ska det inte vara. Men en social pelare, , löser väl inte denna problematik på arbetsmarknaden, att vi har en arbetsmarknad som är tudelad och att vi har social dumpning i ? Däremot skulle ett socialt protokoll kunna lösa det, nämligen att det ställs krav på att de som kommer hit och utför tjänster är välkomna men att samma lagar, samma regler och samma löner ska gälla för dem som är utstationerade här som för svenska arbetare. Jag vill veta om lyfte fram frågan om ett socialt protokoll. Jag skulle också vilja ta upp frågan om att det är någonting som skorrar lite falskt när man lyssnar på högtidstalen från det sociala toppmötet i . Å ena sidan ska de sociala rättigheterna stärkas, och arbetsrätten och kollektivavtalen ska förstärkas och gälla. Men å andra sidan har vi ett alltmer kluvet . Vi har till exempel i som har gått i strid mot fackföreningsrörelsen och urholkar de fackliga rättigheterna, gör det lättare att kringgå kollektivavtal och gör det lättare att sparka arbetare. Därför vill jag fråga : Hur går detta ihop, att man å ena sidan kan omhulda den sociala dimensionen och pelaren, och å andra sidan på hemmaplan kan riva upp samma rättigheter som man i säger sig värna om? Det är just frågan om lika lön för lika arbete som vi driver, och det är därför vi har tagit striden om utstationeringsdirektivet. Ett förändrat utstationeringsdirektiv gör det möjligt för svenska parter att här i stå upp för kollektivavtal så att även den som kommer hit, också på tillfälligt arbete, får samma lön och villkor. Det är alltså precis den frågan utstationeringsdirektivet adresserar. När det gäller den sociala pelaren och ett socialt protokoll är det så här: Ett socialt protokoll kommer inte upp på dagordningen förrän man ändrar fördraget. Jag har sagt tidigare att det just nu inte är det som är det viktigaste. Om en sådan diskussion hade kommit upp hade man naturligtvis kunnat diskutera det, men är det inte så. Det är inte aktuellt att förändra fördraget. För mig är det inte heller det viktigaste , utan för mig är det viktigaste att få ett fokus på de sociala frågorna. Om man läser igenom vad som står i pelaren ser man att det är ett åtagande medlemsländerna nu gör, såväl när det gäller tillträde till arbetsmarknaden så att fler ungdomar och fler kvinnor kommer in på arbetsmarknaden som när det gäller jämställdhet på arbetsmarknaden, utbildningsmöjligheter och social trygghet i övrigt. Medlemsländerna får dock själva avgöra hur de vill göra detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från socialt toppmöte om rättvisa jobb och tillväxt När vi nu får in detta i terminen tar jag hellre det steget än väntar på en fördragsförändring som kommer . Då börjar vi marschen mot en bättre arbetsmarknad i stället för att sitta och vänta på en fördragsförändring som kanske tar jag vet inte hur . Någonstans måste man börja, och jag tänker inte stå här och säga att det väl var eländigt att vi bara fick till en social pelare. Det är det som är det möjliga , och då gör jag hellre det än ingenting. Jag tycker att vi ska ta hem det som en framgång. Hur varje land sedan vill göra detta och vilken väg man vill välja får man faktiskt själv ta ställning till. Macron har en övergripande syn där han vill stärka kollektivavtalets roll. I övrigt tänker jag inte gå in på den franska diskussionen. Jag tycker också att det är bra att EU:s ledare för en gångs skull talar om annat än konvergenskriterier, konkurrens, marknadsregler och så vidare. Vi i sa att detta var ett viktigt toppmöte; det är bra att de sociala frågorna diskuteras. Det måste dock vara lite mer än bara diskussioner. Statsministern säger att han kommer att vara beredd att stödja ett socialt protokoll den dagen ett sådant lyfts fram, men det kanske är just det som är roll i det hela - att lyfta fram frågan om att det inte bara är fri etableringsrätt som ska gälla utan att det också kommer vissa skyldigheter med det, nämligen att man ska respektera ländernas lagstiftning, deras avtal och självklart deras löner. Så fungerar det inte , . Vi har social dumpning i och även i , och det ändras tyvärr inte med den sociala pelaren. Man måste i stället kräva lite mer, och det hoppas jag att statsministern kommer att göra. Jag tycker att det är så vanligt att man å ena sidan säger att detta väl är bra men å andra sidan säger att det inte är bra. får man bestämma sig och ta ett kliv. är det detta vi kan göra - det är det som är möjligt - och då tycker vi att det är bättre att vi gör det. Sedan får vi se. När en diskussion om fördraget möjligtvis kommer har vi en helt annan spelplan. Att detta är en förbättring anser jag definitivt. Man kan inte både säga att det är bra och att det inte är bra. Jag tycker att det är ett steg i rätt riktning. När jag läste igenom pelaren och såg den första gången tyckte jag att detta är bra. Det är bra att vi tar det här steget. Längre fram är det andra steg som ska tas, men jag tycker att vi också måste säga att vi tar steg framåt. Man kan inte bara vara missnöjd med att man inte fick det perfekta; måste man också vara lite nöjd med att ta ett steg i rätt riktning. Den sociala pelaren är ett steg i rätt riktning. har vi fått upp dessa frågor högst upp på dagordningen, och de ska följas upp under terminen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från socialt toppmöte om rättvisa jobb och tillväxt Tack för rapporteringen, statsministern! Jag var också med på det sociala toppmötet, och det var intressant att lyssna på de olika stats- och regeringscheferna och deras syn på detta. Det gav en lite mer balanserad bild av att det inte är så enkelt att genomföra alla de 20 principerna och rättigheterna som finns med i den sociala pelaren. Man blir dock lite brydd över att statsministern ibland säger att det inte togs några beslut när han å andra sidan säger att detta är ett åtagande. I beslutet om pelaren står det om rätt till utbildning, rätt till stöd för att hitta sysselsättning, rätt till skälig arbetslöshetskassa och minimiinkomst och så vidare. ser vi frågan om vem som ska fatta besluten om vår socialpolitik framöver, och där känner jag trots allt en oro för en ökad överstatlighet. Jag skulle vilja referera till , vd på - . Han säger: De som eventuellt tror att den sociala pelarens principer och rättigheter bara är tom symbolpolitik som inte behöver tas på allvar begår två misstag. Det första är att självständiga roll historiskt har bevisat att man kan utveckla en praxis när det gäller rättighetsfrågor. Det andra misstaget är att man underskattar betydelsen av symboler och retoriska figurer. När dessa rättigheter har etablerats i det politiska språkbruket är utvecklingen svår att vända, och sannolikt är det också det som är syftet. När nu är på väg att lämna EU ser vi att många stater vill få gemensamma arbetslöshetsförsäkringar på EU-nivå, gemensamma arbetsförmedlingar och en gemensam arbetsmarknadspolitik. finns också ett förslag om en arbetsmarknadsmyndighet. Är detta rätt väg? Hur ska statsministern agera gentemot det tryck för ökad överstatlighet som kommer? Det är helt korrekt att detta inte är särskilt enkelt att genomföra. Det är komplext, så det kommer att ta sin tid. Men varje tusenmilafärd börjar med ett steg, så någonstans ska man börja. De sociala frågorna har ju funnits med i fördraget . Det refereras till dem exempelvis i fördraget om Europeiska unionen och i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Där finns frågorna redan med - det ska göras sociala framsteg, vi ska undvika social utslagning, vi ska bekämpa social utestängning och så vidare. Det är alltså ett uppdrag som EU redan har. Min poäng är att pelaren inte förändrar någon beslutskompetens. Det finns det som redan finns på EU-nivå, och sedan har medlemsstaterna sin kompetens. Tvärtom är det så att man i pelarens inledning tar upp hänsyn till skillnader i nationella system. Subsidiaritetsprincipen gäller, pelaren ska komplettera den nationella politiken och så vidare. Det är själva ingressen till pelaren, och det är tydliga skrivningar om hur vi ser på de sakerna. Under toppmötet i fattades inga beslut. Pelaren hade sin egen process, och den var klar före mötet. Den undertecknades under toppmötet, men processen var redan klar. Där står det som sagt väldigt tydligt vilka som ska fatta beslut. När det gäller att pelaren inte skulle ha någon betydelse är det ju ingen som tar fram detta och jobbar med det för att det inte ska ha någon betydelse. Det är klart att det ska ha betydelse. Det är hela min utgångspunkt. EU har ägnat all tid åt marknaden, kapitalmarknaden, fri rörlighet och så vidare - som jag i grunden tycker är bra. Men den sociala dimensionen saknas, och det finns ingen tillit till ett europeiskt projekt om det inte också väldigt tydligt faktiskt är människornas väl och ve det är till för. Då ska de sociala frågorna upp på dagordningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från socialt toppmöte om rättvisa jobb och tillväxt Jag vet faktiskt fortfarande inte vart regeringen och statsministern är på väg när det gäller sociala frågor och vem som ska fatta besluten. Ska de fattas i eller i EU? har skickat mejl till oss politiker här, och där skriver man att man ser en oro för en utveckling som riskerar att beskära det nationella självbestämmandet och de sociala parternas autonomi och att det hotar den svenska partsmodellen. Ser inte statsministern att det finns en oro att vi kommer att tvingas ha en annan när det nu står om minimilöner och annat? Man skriver också att den sociala pelaren inte är rättsligt bindande men att den redan genererar flera lagstiftningsförslag. Därför är det väl ändå dimridåer statsministern står här och lägger ut? Han säger: Den har ingen betydelse, men den kommer att ha betydelse. Vi kommer att få förslag, men vi kommer att fatta alla beslut själva. Det är totalt omöjligt att förstå vart regeringen är på väg i den här frågan. Vill ni ha mer överstatlighet eller inte, statsministern? Jag ska försöka igen. Jag vill att löntagare på den europeiska arbetsmarknaden ska ha sjysta villkor. Jag tycker att det är viktigt. Svenska jobb ska inte försvinna på grund av osund konkurrens. Svenska villkor ska inte behöva försämras på grund av osund konkurrens. Jag tycker att kvinnor ska ha större delaktighet på arbetsmarknaden och att fler ska komma i arbete. Jag tycker att ungdomar behöver komma i arbete. Jag tycker att vi behöver hjälpa dem som blir utan arbete att komma tillbaka i arbete. De flesta kanske inte ens får en utbildning, utan det förutsätts att man ska ta morgondagens jobb med gårdagens utbildning. Det håller inte. Vi måste få en väldigt tydlig social dimension i detta, men den här pelaren förändrar inte beslutskompetensen. Det är mitt budskap. Där har det inte skett någonting. Det som EU har att göra kan EU göra, och det som medlemsstaterna har att göra är oförändrat. Men jag vill ha en mycket tydligare social dimension. Tack, statsministern, för redogörelsen! Vi moderater är inte emot sociala frågor, men vi är emot överstatlighet i sociala frågor. Vi anser att EU måste vara relevant och fokusera på sina huvudsakliga uppgifter, och dit hör inte en EU-gemensam föräldraförsäkring eller harmoniserade socialbidrag. Vi har från upprepade gånger varnat för de långtgående konsekvenser som en social pelare får inom ett område som vi moderater anser ligger inom den nationella kompetensen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från socialt toppmöte om rättvisa jobb och tillväxt Statsministern har inte visat någon som helst oro för vad en pelare kan leda till. Han har gång på gång sagt att han inte vill se överstatlighet utan att det är upp till varje medlemsstat hur man uppfyller pelarens målsättningar. I kontrast till detta sa kommissionens ordförande på toppmötet i att den sociala pelaren inte är någon diktsamling utan ett program för handling. Han var tydlig med att kommissionen kommer att göra allvar av pelarens målsättningar genom att föra fram EU-lagstiftning inom detta område. Vid statsministerns och kommissionens ordförandes gemensamma presskonferens nämnde Juncker särskilt uppdateringen av föräldraledighetsdirektivet med fyra månaders kvoterad föräldraförsäkring. Han nämnde också vikten av en särskild budget för sociala frågor inom EU. Dessa två beskrivningar av den sociala pelaren skiljer sig åt markant, så jag undrar vems beskrivning som är korrekt - statsministerns eller kommissionens ordförandes? Det kan vara både och. Det är klart att detta är ett program för handling. Det ska inte vara någon diktsamling, utan hela poängen är att vi ska höja ambitionen vad gäller de sociala frågorna. Jag hör från några ledamöter här inne att de inte är emot de sociala frågorna och att de tycker att det är intressant, men jag hör aldrig några förslag på hur det ska gå till. Aldrig hör jag det, utan jag hör bara en massa tekniska och formella invändningar om det ena eller det andra. Jag ber er än en gång att läsa ingressen till den sociala pelaren. Det står fyra eller fem gånger att det inte handlar om något övertagande av mer makt. Det står om subsidiaritetsprincipen och att det rör sig om komplement till de nationella reglerna. Detta kan man diskutera hur länge som helst, men jag ber er att läsa det. Jag vill också fråga var i denna pelare , i detta fall, ser att det står att mer beslutskompetens ska tas över. Var står detta? Varifrån kommer dessa farhågor? Jag säger att det inte kommer att bli någon förändrad beslutsordning mellan EU och medlemsstaterna. Jag tycker att det är bra - EU har redan en viss beslutskompetens på området. Det så kallade upplysningsdirektivet, som ska ge arbetstagarna bra skriftlig information om det anställningsförhållande de går in i, är en regel som har funnits . Det är alltså inget nytt att EU har beslutskompetens i dessa frågor, men ingen ytterligare beslutskompetens ska flyttas till EU och till . Det är det som jag försöker att säga, och där är jag och Juncker helt överens. Jag vill dock att det ska bli ett program för handling. Det är därför jag vill att det ska in i terminen, så att vi följer upp dessa frågor likaväl som vi följer upp den ekonomiska utvecklingen. Jag tycker att det är nog så viktigt med den sociala delen och att människor kan känna någorlunda social trygghet och se ljust i stället för att vara rädda för framtiden, för det skulle vara det sämsta vi kan åstadkomma. Det råder uppenbarligen delade meningar om hur toppmötet och den sociala pelaren ska tolkas, vilka konsekvenserna ska bli och hur det hela ska följas upp.