kam-fs · H5C120171109fs · 2017-11-09 14:00:00 — Kan man lova att det inte ska skapas en social politik på europeisk nivå? Det finns redan vissa delar i socialpolitiken som är på gemensam EU-nivå. Det är sådana direktiv där det finns minimikrav på vad som är det minsta som alla EU-länder ska följa. Jag antar att frågan innebär att vill ha en folkomröstning varje gång det ska ske en förändring eller där något ska flyttas. Det är inte heller något som man kan lova eftersom det är som fattar beslut. Jag skulle vilja ställa en fråga till utbildningsminister på samma tema som min kollega från Liberalerna ställde tidigare. Den ordning, eller snarare oordning, som råder på svenska skolor är inte acceptabel. Jag finner egentligen inget korrekt ord. Skolan ska vara en plats där elever byggs upp och får en möjlighet att bilda sig och skapa sig en trygg framtid, inte där de bryts ned. Vi är överens om att skolor, skolledning och rektorer har det självklara ansvaret. Ministern nämnde själv några generella åtgärder på den punkten som är bra. Jag menar att vi politiker också har ansvaret att gräva där vi står med all den makt vi har. När kommer regeringen att återkomma med skarpa åtgärder för att garantera trygghet på våra skolor? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack, , för frågan! Ingen elev ska behöva utsättas för sexuella trakasserier eller andra trakasserier på sin skola. Det ska man inte behöva vara med om på någon arbetsplats alls. Men i skolan, där så mycket av våra relationer, förväntningar , självförtroende och självkänsla sätts, blir det ännu viktigare att säkra både jämställdhet och trygghet. De konkreta åtgärderna är att säkra att det finns fler vuxna på en skola där lärarna springer från den ena lektionen till den andra. Eftersom det är svårt att bygga de relationer som krävs för att skapa trygghet har ytterligare 20 000 anställts i skolan. Vi måste se till att bygga upp ett stort fortbildningsprogram i frågor som gäller hur man jobbar med ledarskap i klassrummet och trygghet mellan lektionerna. Vidare måste vi säkra att barn och elevombudet får mandat att jobba mot sexuella trakasserier, precis som mot andra kränkningar, och kan ta tag i de anmälningar som kommer in på området - vilket är en brist i den lagstiftning som den förra regeringen lämnade efter sig. Jag är positiv till de förslagen. Det är ett arbete som har pågått länge, och det är inget nytt som ministern nämner. Vi ser hur offer tvingas flytta. framkom nya uppgifter på TV4 att det är offren som flyttar från skolan snarare än förövarna. Rektorns ansvar behöver därför bli mer explicit än och verktygen fler och enklare. Är ministern villig att återkomma med skarpa förslag på den punkten? Jag kan rabbla ett antal andra åtgärder, alltifrån förstärkningar i förskolans läroplan för att stärka barns kunskap om kroppsintegritet till åtgärder som innebär att ge stöd till lärare som ska agera när de ser sexuella trakasserier, vart de ska vända sig och hur de anmäler. Jag går över till konkreta fråga. Vi är fullt beredda att föreslå lagskärpningar om behov finns, men det får inte finnas någon otrygghet eller osäkerhet hos rektorer om att dagens lag räcker till. Man kan både stänga av och flytta en elev om det krävs för att garantera andra elevers trygghet, och man ska använda den lagen när det behövs. Att läsa en riktigt bra bok och få drömma sig bort till nya världar är något som jag och många med mig älskar. var det läslov, och läslovet är en satsning som regeringen initierade 2016 och som innebär att vi vill att våra barn och unga ska återta makten över ordet. Språket och litteraturen ger oss den kunskap vi behöver för att påverka våra liv och drömmar. Jag är mycket glad över regeringens satsning på våra barn och unga och deras läsning. Men både politikern och gymnasieläraren i mig är orolig för att SCB pekar på att unga vuxna tillhör en generation där läsandet sjunker. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Därför är min fråga till gymnasie- och kunskapslyftsminister : Hur jobbar ministern med att även våra unga vuxna får en förståelse för litteraturens betydelse och därmed ökar sin läsning? Tack, , för frågan! Den väcker läslusten också i mig. Ingen av oss har väl glömt bort första gången vi verkligen drunknade i en bok. För mig var det på Grönkulla som fick mig att glömma tid och rum och tro att jag faktiskt var på . Jag unnar alla barn och unga den känslan. Jag unnar också alla unga vuxna den känslan. Jag vill där peka på den nästan bortglömda delen av den svenska utbildningspolitiken och kulturpolitiken som vi kallar folkbildning. finns oroväckande siffror om inte bara unga vuxnas läsande utan också oroväckande siffror som handlar om unga vuxnas syn på demokratin. Jag tror att den satsning som regeringen gör i budgetpropositionen , som verkligen är en folkbildningsbudget, är precis vad som behövs för att säkerställa att den infrastruktur som våra folkhögskolor och studieförbund kan utgöra kan tas i anspråk för bättre läsande. Tack, statsrådet, för svaret! Det är av oerhörd vikt att vi får denna generation att förstå att läsning är något som kan påverka deras liv. Extra viktigt är det också eftersom det handlar om personer som kanske ska bilda familj och därmed ska vara en förebild för sina barn. Jag uppmuntrar därför regeringen och statsrådet att fortsätta det viktiga arbetet samt utveckla nya vägar för att nå våra unga vuxna. Kanske kan statsrådet ge något konkret exempel på vilka förslag som ska läggas fram. Det är så roligt att få frågan. Vi har en tendens att se utbildning som något nyttigt - visst det är nyttigt. Utbildning är bra för att få jobb och för att läsa vidare. Men utbildning är också nyttigt för att kunna ta sitt ansvar i vårt demokratiska samhälle. Den satsning som till exempel görs i studieförbundens arbete handlar om att ge föräldrar god kunskap om barnens skolgång. Det är en typisk sådan satsning som skulle kunna leda till ett ökat ideellt engagemang också när det gäller läsning från föräldrarnas sida. Min fråga riktar sig till statsrådet . Min fråga berör samma ämne som tog upp, men jag skär min fråga på en annan ledd. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Som vi hörde berätta har vid statsvetenskapliga institutionen i en lektor tvingats se sin litteraturlista kompletterad med en kvinnlig queerfeminist trots att hans kurs om det moderna samhället och dess kritiker byggde på originaltexter av fascister . fanns det inga kvinnliga fascister som var författare, och det fanns alltså ingen möjlighet för honom att få med sådana på hans litteraturlista. Den queerfeminist som i stället fördes upp på hans litteraturlista hade ingenting med ämnet att göra. Lektorn vägrade helt sonika, och kursen ställdes in. Studenterna fick i stället söka sig någon annanstans om de ville läsa en sådan kurs. Jag säger inte att jämställdhetsintegrering är hokus pokus - verkligen inte. Jag vill fråga om det verkligen var forskningsministerns avsikt att Nationella sekretariatet för genusforskning ska jämställdhetsintegrera så radikalt att kurser ställs in. Tack, , för frågan! Vi har som sagt diskuterat sexuella trakasserier och andra jämställdhetsfrågor, och för mig är det oerhört viktigt att akademin är jämställd. Det är också det som framgår av högskolelagen - att kvinnor och män ska kunna bedriva både utbildning och forskning på lika villkor. Men i högskolelagen står det också att man ska hålla hög kvalitet i utbildningen och forskningen, och det är de uppdragen man nu har att se till att man klarar på ett gott sätt. Det är dock myndigheterna som självständigt ser till att både tolka och genomföra lagar och förordningar. Det ska jag som minister inte styra över. Dessutom ska innehållet i utbildningar liksom litteraturlistor bestämmas av högskolan och lärarna själva. Som jag sa har statsvetenskapliga institutionen vid själv svarat på det här, och jag måste rekommendera läsning av det svaret. Jag hade hoppats få slippa tillvitelsen att jag inte står bakom metoo-upprop och sådana saker. Jag hade trott att jag skulle slippa det, men okej. Vi säger så här, då: I har man uppmärksammat jämställdhetsintegreringen vid statsvetenskapliga institutionen på . Man har uppmärksammat det på ett negativt sätt. Jag tror att det kan vara skadligt för ryktet för den svenska akademiska friheten. Jag skulle gärna vilja höra statsrådets kommentar till detta. Det var just det som var mitt svar och min kommentar i den första delen, och det har också statsvetenskapliga institutionen vid svarat på. Man säger att argument och kvalitet trumfar andra kriterier. Då gäller det att det är på det sättet hela vägen. Det är också det viktigaste målet för mig - att man kan klara utbildning och forskning av högsta kvalitet men att man också upprätthåller jämställdheten mellan män och kvinnor. Det är ett jämställdhetspolitiskt mål, och jämställdhetsintegrering är det verktyg vi har för det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Också jag vill ställa en fråga till högskoleminister . Bristen på utbildade lärare är ju fortfarande stor i . Det väntar även stora pensionsavgångar framöver, vilket gör att bristen blir ännu mer akut. En viktig faktor för att få fler lärare och stärka läraryrket är att göra lärarutbildningen mer attraktiv och höja kvaliteten. presenterade sin pilotutvärdering av grundlärarutbildningen och förskollärarutbildningen. Två av åtta utbildningar underkändes. När det gäller lärarutbildningen har det även tidigare lyfts fram problem med stora avhopp men också låga antagningskrav för dem som söker. skrev tidningen att på vissa ämneslärarutbildningar är det så många som två av tre studenter som påbörjar utbildningen som inte fortsätter. Min fråga till statsrådet är därför om hon är nöjd med den utveckling vi ser när det gäller lärarutbildningen. Om hon inte är det, vilka åtgärder är hon beredd att vidta när det gäller lärarutbildningen? Tack, , för denna angelägna fråga! Vi är som sagt mitt uppe i en stor lärarbrist. Senast stod det i Dagens Samhälle att en av tio skolor har svårt att rekrytera. Därför är det viktigt att vi får fram fler lärare, men vi ska också se till att lärarutbildningen håller högsta kvalitet. Det är därför den första stora nationella kvalitetsutvärderingen av den nya lärarutbildningen nu görs så att vi verkligen får se vad det är som behöver åtgärdas. Men vi har också vidtagit åtgärder för att stärka kvaliteten . Det handlar om kvalitetspengar, , för mer lärarledd tid. Det handlar också om att vi nu tillsätter pengar för forskarskolor till lärarutbildningen för att få fler som är forskarutbildade och en starkare forskningsanknytning i lärarutbildningen. Detta är några av alla de åtgärder som vi behöver vidta. Sedan behöver vi också se till att genomströmningen på vissa utbildningar ökar. Tack så mycket för detta! Men min fråga handlade mer om huruvida ministern och regeringen är beredda att se över lärarutbildningen så som den ser ut. När det gäller regeringens satsningar har det varit stort fokus på fler platser. Men om två av tre som påbörjar utbildningen hoppar av behövs det ju inte fler platser, utan det gäller att stärka kvaliteten så att utbildningen är tillräckligt attraktiv och man får en genomströmning. Det handlar också om att hitta alternativa sätt att komma in i läraryrket, till exempel genom att stärka KPU. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är precis det vi gör - vi öppnar upp fler vägar in till lärarutbildningen, bland annat genom KPU. Vi har ett stort paket för det i den kommande budgeten. Vi prövar också nya antagningsformer, bland annat lämplighetsprovet. Sedan vill jag göra en rättelse. Det är faktiskt så att den utbildning där vi haft störst problem med avhopp är ämneslärare 7-9, och den håller vi redan nu på att ändra. Däremot har till exempel förskollärarutbildningen högre genomströmning än snittet i högskolan. Min fråga är till utbildningsminister och är på samma tema som och tog upp, dock från en annan sida. Den handlar om lärarna. Den handlar om möjligheterna för lärarna att ge eleverna studiero och fokusera på kunskapsutveckling. Det finns en ökande trend som har tagit upp i en undersökning: stök, sena ankomster och höga ljudnivåer men även hot och våld mot lärare. av anmälningarna rör just våld, och det begås av elever mot lärare och annan skolpersonal. I flera anmälningar nämns att liknande våld skett tidigare, till och med på regelbunden basis. Det är ju verkligen en oroande utveckling. Därför vill jag höra vad ministern har att säga om den här situationen, som är alarmerande, och vilka verktyg han anser att man kan använda. Tack, , för frågan och för att du belyser detta! Våra skolor måste vara trygga arbetsplatser för lärare och all annan personal som jobbar där, på samma sätt som de ska vara trygga för eleverna. När man hamnar i en situation där en lärare har blivit utsatt för ett hot eller, ännu värre, blivit utsatt för direkt våld måste man som lärare kunna vara trygg i att ens rektor ställer upp för en, att ett brott blir utrett av polis, att den elev som utfört brottet tas om hand och att det görs en polisanmälan som kan leda till åtgärder mot eleven och att en elev som är straffmyndig blir dömd. Det här kräver såklart starka rektorer som i varje läge ställer upp för sina lärare. Vi vet att vi har det, men vi vet också att vi kan rigga systemen bättre för att rektorer ska kunna ha den styrkan, ha tiden till det och säkra att de ställer upp för lärare i varje steg. Jag delar den åsikten men känner att det är långt dit, även om det finns rektorer som riggar detta väldigt väl. Det finns verktyg . Ministern har talat om en kedja och hur det ska gå till. Men det finns lärare som berättar att de inte får respons på det de anmäler. Det finns lärare som hör av sig och säger att de gråter och har ont i magen inför att bli kallade könsord och allt möjligt . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi kan inte fortsätta så här. Det behövs någonting verkligt radikalt här och för att stoppa detta. Vad tänker ministern göra? Det är självklart att det inte ska se ut så för någon lärare eller någon annan på en arbetsplats i något människonära yrke. Jag tror dock att en hel del lärare skulle vilja att jag i svaret också säger att svensk skola trots allt står ut som ett av de tryggaste skolsystemen i världen så att det också finns sagt. Men det är ju ingen ursäkt och ingen tröst för de lärare som blir utsatta eller för den delen de elever som blir utsatta. Upplever lärare inte att de har det stöd de behöver från sin rektor måste varje huvudman säkra att man kan ta emot den typen av information från sina lärare och agera - också mot rektorn om det krävs. Min fråga går till handelsminister . Handel är ju centralt för svensk ekonomi, och självklart kan handel också på olika sätt vara en positiv kraft för utvecklings- och samarbetsländer. Så min fråga är kort och gott: Hur kan vi se till att handel också främjar jämställdhet och utifrån den feministiska utrikespolitik som vi bedriver se till att handel fullt ut tjänar även kvinnor? Tack så mycket för en fråga som jag gärna besvarar, för detta ligger mig varmt om hjärtat. En feministisk handelspolitik är en självklarhet, men det har inte setts som så enkelt att åstadkomma. Därför har satsat pengar för att , FN:s handels- och utvecklingsorganisation, ska ta fram ett verktyg för att analysera handelsavtal ur ett jämställdhetsperspektiv. Detta presenterade vi i , och det går helt enkelt ut på att undersöka på vilka olika sätt handelsavtalen kommer att slå för män och kvinnor och, om man ser att de slår på ett negativt sätt för kvinnor, se hur man kan göra det bättre. Dessutom försöker vi få in jämställdhetsfrågorna när det gäller både och handelsagenda. Tack så mycket, ministern, för svaret! Att vi har rimliga handelsvillkor är en förutsättning för att vi ska kunna bidra till utveckling i andra länder. Om vi nu ser till att vi har en jämställd handel tänker jag att detta kommer att leda till att fler kvinnor ges möjlighet till arbete och egen försörjning och därigenom till att kvinnors situation stärks. Vad kan göra ytterligare, förutom att jobba i de här internationella sammanhangen? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund En sak som vi kan göra är att se till att jämställdhet kommer mycket högre upp på agenda. ska ha sitt möte i , och har drivit att vi ska ha en så kallad Gender Champions Agenda för att se till att få in frågorna om jämställdhet i slutdokumentet. Fler och fler stöder detta. Uppe på läktaren har jag med mig och , som går tredje året på samhällsprogrammet på i , två mycket unga och brighta damer som liksom jag bekymrar sig över den lärarbrist vi ser , när 100 000 lärare behöver rekryteras. Varannan lärare som nyanställdes under det föregående läsåret saknade pedagogisk högskoleexamen, visar nu statistik från . Mest drabbade av detta är elever inom och sfi, men även på gymnasienivå. Värderade kollegan lyfte detta ur ett perspektiv. Jag ska be utbildningsminister att också fundera över detta område. Hur ska vi lösa de akuta problem med lärarbrist som vi ser, inte bara när det gäller rekryteringar in i utbildningsväsendet utan också när det gäller att få dem som är inne i systemet att stanna kvar? Ja, lärarbristen är stor; i flera ämnen är den akut. Detta märker varje rektor av i rekryteringsskedet, och tyvärr också elever. Förutom att se till att fler utbildar sig till lärare, vilket tydligt har redogjort för, måste vi också säkra att lärare vill stanna och utvecklas i yrket och att lärare är beredda att komma tillbaka till yrket när de har gjort andra saker. Här ser vi nu ett par riktigt bra underliggande trender: Lärare tycks stanna i större utsträckning än tidigare, delvis såklart för att vi gör stora investeringar i höjda löner och en god löneutveckling för lärare. Vi ser också att antalet lärare som återvänder i ett annat yrke har ökat . Detta är väldigt positiva siffror när vi har lärarbrist. En sak till som är viktig är såklart att anställa annan personal. Alla som följt en lärares arbetsvardag vet att lärarna gör mycket som man inte behöver vara legitimerad lärare för att göra. Att då anställa andra som avlastar lärare så att de får fokusera på det som skapar kvalitet i undervisningen är en viktig åtgärd. När det gäller det där sista har vi kanske lite olika bilder. Framför allt träffar självklart utbildningsministern i sitt ämbete fler lärare än jag kanske gör i min vardag. Men jag har koncentrerat mig på att träffa 100 lärare, framför allt förstelärare men även lärare i alla stadier, i , och jag får en lite annan bild. Jag är väldigt bekymrad över själva skolsituationen men också över att man tappar sugen för det som var ett kall. Hur ska vi göra läraryrket mer attraktivt? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det finns två saker som avgör ett yrkes attraktivitet. Det är lönen - där gör vi nu stora investeringar. Vår värdering av läraryrket får inte bara uttryckas i ord; det måste också vara en tydlig löneutveckling inom yrket. Men det är såklart också arbetsmiljön: att man får möjlighet att göra det som skapar kreativitet och kvalitet i ens yrke och får möjlighet att jobba med eleverna. Då är det viktigt att anställa andra, som kan avlasta lärarna med olika uppgifter, och även specialister, som man kan jobba med till exempel inom elevhälsan. På så sätt får man det stöd som behövs från andra professioner än läraryrket i skolan. Min fråga är ställd till utbildningsminister . Som vi har hört här har det i medierna rapporterats om hur elever, främst flickor, utsätts för våld av skolkamrater. Vi har också hört ministern säga att verktyg för att lösa detta finns, men problemet är att skollagens nuvarande verktyg är ytterst begränsade och inte tillräckliga för att komma till rätta med problemen. tvingas den utsatta eleven också byta skola medan förövaren får gå kvar. Det behövs med andra ord handlingskraft. har därför föreslagit införandet av en pliktskola - en egen skolenhet med specialutbildad och kompetent personal, dit icke straffmyndiga elever som befinns skyldiga och som är en fara för andra elever flyttas. Min fråga till utbildningsministern är följande: Vilka lösningar på problemet har regeringen? Kan regeringen tänka sig att ställa sig bakom förslaget om en pliktskola? Fru talman och ! Dagens system innebär att en rektor har möjlighet att med omedelbar verkan stänga av en elev. Man kan också välja att under avstängningen säkra att den avstängda eleven får fortsätta i vissa ämnen som eleven har det särskilt tufft i eller får viss typ av undervisning under avstängningen. Man kan under avstängningen göra den utredning som krävs för att avgöra om eleven ska flyttas till en annan skolenhet - den möjligheten finns. Kommuner kan också organisera detta med skolenheter på olika sätt, men man har ansvar att göra det på det sätt som krävs för att upprätthålla alla elevers trygghet i skolan. Dessa möjligheter finns , och det är viktigt för mig att inte skapa en otrygghet och en osäkerhet bland dem som är ansvariga för varje enskild skola när det gäller möjligheten att fatta dessa beslut. Vi har sett hur Skolinspektionen fått ge kommuner vite för att man inte använt verktygen trots att lagen ger möjlighet till det. Då måste jag såklart gång på gång och tydligt understryka: Verktygen finns och måste användas när så krävs. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag får tacka ministern för svaret, men ministern måste också vara medveten om att alternativet att stänga av elever är ytterst tidsbegränsat. Att flytta någon till en annan skolenhet innebär i praktiken att man flyttas inom samma kommun. Problemen är kvar och löses inte, och därför ser vi också att de ökar. Det är beklagansvärt, tycker jag, att ministern inte kommer med mer konkreta exempel på vad man tänker göra. är således det parti som skyddar de skötsamma eleverna. Vi är deras enda garant. Nej, , deras garant är de kunniga, kompetenta och engagerade lärare vi har i svensk skola och de ansvarstagande rektorerna i svensk skola - inte något enskilt parti. Det jag beskriver är den lagstiftning vi har, som ger dem verktyg att uppfylla det ansvar de har för att varje elev ska få utbildning och att alla elever ska garanteras trygghet. Verktygen finns på plats. Möjligheten att använda verktygen behöver stärkas, bland annat genom informationsinsatser. Min fråga riktar sig till statsrådet . Frågan handlar om forskning, närmare bestämt om utvecklandet av nya läkemedel för att bekämpa de multiresistenta bakterierna. är forskare, medicinskt verksamma läkare och veterinärer överens om att de multiresistenta bakterierna är här. Det är ett problem inte bara i utan internationellt. Att ta fram nya läkemedel är väldigt kostsamt. Det tar tid och kräver också samarbete över länder och världsdelar. Därför undrar jag vad regeringen gör för att bidra till att forskningen för att bekämpa de multiresistenta bakterierna faktiskt kommer till stånd i betydligt större omfattning än vad som är fallet . Tack, , för en otroligt angelägen fråga! Detta är en av vår tids stora globala hälsoutmaningar. Det är, precis som riksdagsledamoten säger, väldigt angeläget att fort få fram ny antibiotika som kan användas mot detta och att också stödja forskning och tillämpning för att få ned användandet av befintlig antibiotika. Det vi gör genom den forskningspolitiska proposition som röstades igenom av är att vi satsar på ett tioårigt nationellt forskningsprogram, som är just mot antibiotikaresistens. Detta är något som våra forskningsråd, och Forte, gemensamt ansvarar för. Vid sidan av att få fram nya läkemedel handlar det också om användandet inom till exempel hälso- och sjukvården. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är alldeles riktigt att användandet måste förändras. Hygienen måste förändras. Men detta räcker inte. Multiresistensen är här . Det är ett faktum. Det är utmärkt med ett nationellt program, men det måste till mer. Det måste till ett internationellt samarbete.