kam-fs · H4C120170216fs · 2017-02-16 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Närings- och innovationsminister (S) Försvarsminister (S) Infrastrukturminister (S) Finansmarknads- och konsumentminister (MP) Närings- och innovationsminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Jag vänder mig till minister . meddelades att Försvarsmakten återupptar kontakterna med på försvarsattachénivå i och och att detta sker på svenskt initiativ. Nyheten kom onekligen lägligt, i samband med att utrikesministern ska träffa sin ryska motpart i närtid och att det kommer signaler från regeringen om att man vill ha ökade kontakter med . Beslutet om återupptagna relationer sker trots att inte visat några tecken på minskad aggression, tvärtom. Det är fel om regeringen skulle normalisera relationen med i ett läge där tydligt måste ställa krav på . Inte minst gäller det inför mötet i med Lavrov. Ryska militären är intimt förknippad med , med , med östra och med . Min fråga är: Är beslutet om återupptagna kontakter en del i regeringens anpassning gentemot , och innebär beslutet i så fall någon form av motprestation från rysk sida? Kan försvarsministern svara på detta? Ja, försvarsministern kan svara på detta. Regeringens ståndpunkt när det gäller det oacceptabla i annekteringen av kvarstår. Regeringens ståndpunkt när det gäller aggressionen mot kvarstår. Regeringens analys av läget i vårt närområde kvarstår. Ingenting har, när det gäller regeringens politiska linje, förändrats. Allt detta kommer att framföras också av i samband med det besök som görs i . När det gäller attachéverksamheten har vi haft attachéer i . De har haft attachéer i . Det som sker är alltså att man deltar i det attachéprogram som de andra länderna också deltar i. Det är egentligen det som sker. Det här är militärdiplomatiska kontakter. Det innebär ingen normalisering av vår syn på , den ryska politiken och det de har gjort i olika internationella sammanhang. Vår linje kvarstår. Programmet upphörde i samband med den illegala annekteringen av . Därefter har vi sett aktiviteten i östra . Vi ser detta också i . Min fråga till försvarsministern är vad som har skett mellan 2014 och som motiverar att man återupptar programmet. Vilken normalisering är det som motiverar detta, och kommer det från rysk sida att genomföras någon form av motprestation? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det som sker är alltså att attachéerna bedriver den verksamhet de i så fall normalt sett bedriver. Man deltar i varandras attachéprogram. Det är väl i princip det som sker. Detta innebär ingen politisk acceptans över huvud taget av något av det som har ägnat sig åt. Jag kan bara konstatera att i stort sett alla andra länder har det här utbytet utifrån de attachéprogram som gäller. Någon förändring när det gäller synen på har icke skett. Min fråga går till . tog emot omkring 160 000 asylsökande, varav hälften beräknas få stanna i legalt. befinner sig flera av dem som har fått avslag på sin ansökan i illegalt. Man har gjort en beräkning som visar att uppemot 49 000 asylsökande kan komma att gå under jorden. Detta kommer som bekant att påverka samhällsekonomin, bland annat då de behöver någon form av försörjning. Det kan handla om svartarbete, vilket dumpar lönerna för de enklaste jobben, eller kriminalitet. De kan även komma att använda sig av vår välfärd och av de förmåner som illegala migranter erbjuds i . Min fråga är vad regeringen avser att göra för att säkerställa att de som har fått avslag på sin asylansökan också lämnar landet. Vi vet att antalet asylsökande som sökte sig till var rekordhögt. Därför vidtog regeringen åtgärder för att se till att det blev en hanterbar nivå men också för att se till att fler länder i skulle ta ett mer solidariskt ansvar för flyktingmottagandet. Vi har en lagstiftning i som innebär att varje enskilt fall prövas. Det betyder att det sker en individuell prövning. Om man har rätt att stanna i får man göra det. Då är det viktigt att man så snabbt som möjligt får möjlighet att etablera sig, validera sina kunskaper och jobba med tidig språkutbildning för att komma i jobb och komma in i det svenska samhället. Får man ett nej på sin ansökan innebär det att man ska återvända. Vi ser nu en ökning av antalet återvändande. Men mer måste göras så att de människor som får ett nej lämnar och återvänder till sina länder. Vad kommer då regeringen specifikt att göra för att de ska återvända? Det undrar jag med tanke på att man vet att väldigt många kommer att stanna. Många av dessa kommer, som sagt, att använda sig av vår välfärd och av de förmåner de har. Vi kan exempelvis nämna det läkar- och tandvårdsbidrag som erbjuds tillståndslösa. En tandbro eller rotfyllning kostar svenska medborgare mellan några tusenlappar och , men en illegal invandrare i betalar bara . Är det verkligen rimligt? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det första är att vi ser en ökning av antalet människor som återvänder frivilligt. Men gör de inte det finns det en möjlighet att verkställa återvändandet med tvång med hjälp av . Det är ett arbete som måste ske. Sedan är inte jag den som du bör ha den här debatten med i detalj. Jag tycker att det är bättre att du har den debatten med . Jag tycker att dina uppgifter verkar väl slängiga. Vi har tuffa regler i - vi ska ha det för alla. Men det är också så att människor ska behandlas med respekt så länge de är i och har rätt att vara här. Det riktades bombhot mot stationer i och . Många resenärer upplevde då att de inte fick någon information om vad som skedde. Det är ett återkommande problem vid störningar att tågoperatörerna inte samverkar och har någon samordnad informationsstrategi. Detta orsakar stora problem för resenärer. Funktionshindrade och äldre har drabbats särskilt mycket av det kaos som har uppstått vid stationerna i och och så vidare. Tyvärr är det ofta störningar i tågnätet, och det är många aktörer. När vi har en avreglerad tågmarknad är det ännu viktigare med samordning mellan aktörerna, eftersom tågnätet är en enhet som egentligen behöver en väldigt tät samordning. Även lokförare vittnar om att detta med informationen mellan tågbolagen orsakar förseningar i tågtrafiken. Jag vill därför fråga infrastrukturministern om det finns en ambition från ministerns sida att se till att samordningen av informationen mellan tågbolagen fungerar. Tack, , för frågan! Detta är ett område som är jätteviktigt. Vi ska naturligtvis göra allt vi kan - vi gör också väldigt mycket - för att säkerställa att vi får mindre störningar genom att tillföra mer medel till järnvägsunderhåll och organisera det arbetet på ett bättre och mer ändamålsenligt sätt. Där gör vi redan väldigt mycket. Men när det uppstår störningar är det också av väldigt stor vikt för resenärerna att de får korrekt information som gör att de kan anpassa sig efter den rådande situationen och vet vad som händer härnäst. Detta är ett område där tågoperatörerna i samverkan med och andra aktörer har arbetat väldigt intensivt med att säkerställa att information kommer fram snabbt och att den är korrekt. Det är som har samordningsansvaret när det gäller att leverera information om eventuella störningar. Respektive operatör har sedan ansvar för att direkt informera sina resenärer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det har skett många positiva förändringar på det här området, men det finns förstås ytterligare saker att göra. Jag ser ett behov av att se över detta ytterligare och försöka att hitta en bättre samordningsform. Jag vill fråga ministern om hon har en kontinuerlig dialog och följer upp den här frågan. Jag har själv varit med om tågstopp där det inte har kommit ersättningsbussar och där informationen mellan tågoperatören och dem som ska handha ersättningsbussarna har varit väldigt dålig. Det verkar finnas ett stort arbete som behöver göras på det här området. Ministern säger att det har skett förbättringar, men jag undrar om hon följer upp detta kontinuerligt. Det är, som sagt, ganska stort fokus på denna fråga. Det finns någonting som heter exekutiva järnvägsgruppen, som består av olika aktörer på järnvägsmarknaden och i järnvägsbranschen, som träffas med jämna mellanrum. Jag är självklart med i denna grupp, och frågan om information är stående på dagordningen. Jag skulle, som sagt, vilja säga att det har skett stora förbättringar. Man har bättre system för hur information ska överföras. Det finns dock fortfarande arbete kvar att göra, och det tror jag att alla aktörer är väl medvetna om. Min fråga går till näringsministern. Jag vill lyfta fram frågan om Postnords aktuella situation. presenterade ju företaget sin bokslutskommuniké inför årsbokslutet . Den visar på ett negativt resultat för framför allt den danska verksamheten på . Som vi vet slogs bolagen i och samman 2009. Vad som framgår i redovisningen är att den danska utvecklingen drabbar Postnord som helhet, trots att den svenska verksamheten går betydligt starkare. Även om jag gärna ser gränsöverskridande samarbete i många sammanhang är jag nog inte ensam om att ifrågasätta om samgåendet mellan svenska Posten och Post var en bra idé för . Kanske underskattades också den digitala utvecklingen och de särliga villkoren. Jag vill fråga varför avtalet ser ut som det gör. Vilka prognoser gjorde man när avtalet ingicks? Jag tackar för frågan. Resultatet för den danska verksamheten i Postnord är allvarligt. Det är ett rejält underskott, både vad gäller den löpande verksamheten och nedskrivningar av värden i , på grund av denna negativa utveckling. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är egentligen ingen nyhet att brevvolymerna har fallit i . Man har haft problem med negativa resultat - om än inte i denna omfattning - och Postnord står inför stora utmaningar. Jag tycker att detta är en relevant fråga. Jag har begärt att få akten för att kunna gå igenom den och se vad som låg bakom sammanslagningen och på vilka premisser sammanslagningen gjordes. Jag hoppas att kunna redovisa detta när jag kommer till näringsutskottet . Än så länge verkar det som att man visste om att det fanns särliga villkor för de postanställda i , i stor omfattning. Man verkar inte ha gjort några särskilda krisscenarier eller långtgående prognoser. Detta sätter den svenska postverksamheten i ett lite tuffare läge än vad som annars hade varit fallet. Detta rör sig om ett av äldsta företag och sammanhängande statlig verksamhet, men handlar det kanske inte om historia utan om att blicka framåt. Omsättningen är väl 40 miljarder. Det är 35 000 anställda i fyra nordiska länder som berörs. Ett starkt förtroende är basen, som jag ser det. Näringsministerns konstruktiva fokus är välkommet. Jag ser fram emot fortsatt uppföljning av frågan om beredskap för ytterligare åtgärder, vilket jag hoppas att näringsministern har. har valt att göra en omställning av den danska verksamheten, vilket kommer att innebära att 1 000 människor får gå . Det är en kraftig omställning av den danska verksamheten. Problemet med denna omställning är att den är väldigt kostsam och kommer att ta . Därför har jag begärt in både finansiella och legala rådgivare för att titta på den här affären och det här upplägget och se vilka handlingsalternativ vi har. Min prioritet är att försvara den svenska postverksamheten . Min fråga går till konsumentminister . av svenskarna vill inte bli uppringda av telefonförsäljare från företag som man inte redan är kund hos. Siffran är visserligen , men jag känner jag att jag också ingår i denna grupp. En annan siffra från denna undersökning är att var sjätte anmälan hos rör telefonförsäljning. Jag tycker att detta är anmärkningsvärt. Det har också framkommit att väldigt många äldre känner sig lurade av telefonförsäljare. Jag skulle vilja fråga ministern om han har uppmärksammats på den oro som finns hos den äldre delen av befolkningen. Jag skulle också vilja fråga vad ministern anser att vi behöver göra. av befolkning vill alltså inte bli uppringda av telefonförsäljare från företag som man inte redan är kund hos. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Från regeringens sida tycker vi att det är helt oacceptabelt att så många människor utsätts för telefonförsäljning som de sedan inte är nöjda med. Man upplever att det är en aggressiv situation och att man inte får information om vilken produkt eller tjänst man egentligen köper. Ett exempel är det som står i tidningen som jag nu visar upp. fick en räkning på efter att ha blivit uppringd av en aggressiv telefonförsäljare. Jag tycker att det är helt oacceptabelt att det går till på det här sättet inom telefonförsäljning i . Här behöver regeringen göra insatser för att se till att denna marknad fungerar. Vi behöver större trygghet som konsumenter, och vi behöver för eftertanke. Därför vill jag se ett skriftlighetskrav på telefonförsäljning, vilket skulle ge möjlighet att tänka över erbjudandet. Det skulle också ge oss större trygghet som konsumenter. Denna fråga bereds just nu på , och jag hoppas att snart kunna lägga ett sådant förslag på bord. Det är glädjande att höra att jag och ministern ser samma problem. Jag har också lyft fram tidigare, både medialt och i debatten, att vi bör införa ett skriftlighetskrav. Ministern talar om att göra detta skyndsamt, och jag hoppas att det sker . Betänkandet landade på regeringens bord för en utredning . Jag undrar därför: Hur snabbt är snabbt? Det är många där ute som väntar på att kunna få möjlighet att läsa igenom det avtal som man ska ingå innan man ingår det över telefon. Det här är ett angeläget område. Det är klart att en marknad där en så stor andel av kunderna är missnöjda inte heller är någon stabil marknad för dem som säljer dessa tjänster. Vi har en stor samsyn i regeringen om att vi måste gå fram med ett förslag. Dock finns det, som så ofta, stora frågor som behöver redas ut. har vi kommit långt med denna beredning, och därför tror jag att vi kommer att kunna lägga fram ett förslag för . Jag vill vända mig till finansmarknadsminister . Vi behöver en fungerande, effektiv och säker kontanthanteringskejda som inkluderar hela landet. Alla måste ha möjlighet att använda betalningsmedlen sedlar och mynt. Tyvärr har vi en negativ utveckling. Jag vill fråga när regeringen räknar med att det finns ett konkret förslag som tillgodoser behovet att kunna transportera, sätta in och ta ut pengar i hela landet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund byter sedlar och mynt och har gjort det . Sedlar och mynt är lagliga betalningsmedel, och vi riskerar nu att få se en utveckling där landet klyvs på grund av att alla människor inte har tillgång till sedlar och mynt. Jag tackar Per Åsling för en väldigt viktig fråga. Detta är en utmaning för samhället. Digitaliseringen av vår ekonomi medför många möjligheter. Vi är många som kan sköta våra bankärenden när som helst och därmed slipper att åka långa sträckor för att gå till banken. Men det är också uppenbart att det finns människor som hamnar i svårigheter. Regeringens syn är tydlig: Alla ska kunna sköta sin ekonomi med de metoder som man själv väljer och vill ha. Därför är vi också aktiva när det gäller att se till att vi har en fungerande kontantförsörjning i hela landet. Vi har ett system där länsstyrelserna sammanställer hur utvecklingen ser ut inom deras områden, och detta hamnar som en rapport på regeringens bord. Det finns pengar avsatt till för att komplettera de privata marknadsaktörerna och se till att det finns betaltjänstombud runt om i landet. Vi har också en stadigt pågående dialog med bankerna, där vi kräver av bankerna att de ska vara mer lyhörda för kundernas behov och komma med förslag på åtgärder. Det finns nu också en utredning som kommer att titta på ansvar för kontantförsörjningen. Regeringen agerar kraftfullt i denna fråga. Tack för svaret, ministern! Jag är medveten om att frågan utreds och har utretts. Det har varit ett antal utredningar , då det blev akut med transporterna på grund av en konkurs i ett bolag. Men problemet är att frågan utreds av den ena utredningen efter den andra och att problemet ändå kvarstår att det är en negativ utveckling när det gäller människors och företags tillgång till kontanter. Vi är medvetna om att det är många bankkontor som slutar att använda kontanter och ge möjlighet för kunder att använda kontanter. Det är också många bankkontor som läggs ned i . Vi behöver helt enkelt se till att bankerna tar ett större ansvar. Som regeringen ser det är det de privata aktörerna som har ett ansvar för att tillgodose att de här funktionerna fungerar. De måste vara lyhörda för sina kunders behov. Vi har ställt krav på att bankerna ska komma med åtgärder, och de har sagt att de ska återkomma till regeringen med förslag på hur man kan samverka för en god kontantförsörjning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har en fråga till infrastrukturminister . fattade regeringen beslut om att möjliggöra för tyngre lastbilar på våra vägar. kan vi konstatera att av en viktig reform blev det inte mycket kvar. införde på sina vägar . har släpat efter. Det har vi varit överens om på båda sidor av mittgränsen i politiken. Ändå ser vi nu att regeringens förslag i praktiken innebär att det bara är på av det statliga vägnätet som man kommer att kunna använda de tunga lastbilarna - lastbilar som är extremt viktiga för att den svenska skogsnäringen och flera andra viktiga näringar ska kunna transportera sitt gods effektivt. Därför frågar jag infrastrukturministern: detta bara en eftergift till ? Varför vill ni inte ge industrin de villkor som man så länge har påpekat att man behöver? Tack, , för frågan! Det är en angelägen reform som regeringen har fattat beslut om . Den möjliggör effektivare transporter med lastbil och därmed både miljövinster och en förbättrad konkurrenskraft för svenska åkerier och svensk exportindustri, så jag känner mig oerhört nöjd med att vi nu har fattat detta beslut. Det vägnät som pekas ut kommer inte att vara färdigt förrän , säger . Det har funnits ett förslag på tänkbara vägsträckor som har tittat på. Premisserna är för det första att vägarna ska ha den bärighet som krävs för att klara de tunga lastbilarna och för det andra att det ska vara vägsträckor som inte riskerar att det blir en överflyttning av gods från järnväg och sjöfart till lastbil. kommer som sagt att från dagens datum presentera ett slutligt beslut om vilka vägar som ska omfattas. Jag tackar för svaret. Direktivet som gavs till var ganska styrande, så att säga, med de begränsningar som ministern nu redogjorde för. Men det är intressant att höra att man möjligen ser en öppning där, för förslaget som kom från , baserat på regeringens direktiv, var att det skulle bli möjligt på bara några få vägar i , i strid med vad skogsindustrin och andra har uttryckt behov av och önskemål om. Vad jag har sett föreslår regeringen inte heller några pengar för att förstärka vägnätet, vilket gör. Hur ser ministern på detta? Som sagt är det en efterlängtad och viktig reform. Utgångspunkten är att vi behöver använda alla transportslag i på ett så effektivt sätt som möjligt. Det innebär bland annat att vi står fast vid att vi vill se en större mängd gods som transporteras så klimatsmart och miljövänligt som möjligt. Där är både järnväg och sjöfart att föredra, men det finns också stora behov av välfungerande, effektiva lastbilstransporter i . Där landar förslaget väldigt väl. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund kommer att återkomma med ett väl avvägt beslut . Min fråga går till Per . Jag ser en oro för att många människor i vårt land har låga pensioner, inte minst ensamstående kvinnor som i känner att pengarna inte räcker till. Från Liberalernas sida har vi därför föreslagit att bostadstillägget för pensionärer ska höjas, I det budgetförslag som regeringen röstar nej till lägger vi 1,3 miljarder på att höja levnadsstandarden för de pensionärer som har lägst ekonomisk standard . Vi ska ha ett pensionssystem som genererar trygghet och som man kan lita på. Vi har kunnat se hur en rad olika företag i PPM-systemet inte agerar seriöst och ansvarsfullt. Det senaste som har uppmärksammats är att en ledamot i en AP-fond också är ordförande i ett bolag som inte tycks agera korrekt. Är det rimligt att man ska kunna sitta i en statlig AP-fond som man sitter i ett privat bolag i PPM-systemet? Tack, , för ytterligare en viktig fråga! Det är enormt angeläget för regeringen, men också för hela pensionsgruppen, att det finns ett stort förtroende för pensionssystemet. Då måste vi kunna känna oss trygga med att alla representanter som sitter i styrelser agerar för pensionssystemets och AP-fondernas bästa. Vi rekryterar för att det ska finnas den kompetens som behövs. Man ska kunna fatta välgrundade beslut och se till att avkastningen blir optimal för alla oss som har pensionspengar i AP-fonderna. Men man måste som styrelseledamot agera på ett sådant sätt att förtroendet ökar. Där kan det finnas bekymmer. pågår en granskning av företaget i fråga, och vad granskningen kommer att landa i vet vi inte. Men jag kan konstatera att ledamoten har lämnat styrelsen för Allra. Vi kommer att ha en dialog med ledamoten för att höra hennes sida av saken. Det görs dessutom en utvärdering av alla ledamöter . Tack för svaret! Jag är dock inte nöjd med innehållet i svaret. Jag hade önskat att ministern här tydligt hade sagt till svenska folket att man inte ska kunna sitta i en AP-fond som man sitter i en styrelse för ett privat bolag inom ramen för PPM-systemet. Det är klart att om man agerar oansvarigt i det privata PPM-systemet får det också påverkan på förtroendet för det statliga systemet. Min förhoppning är att regeringen tänker om och tydliggör att regelverket ska innebära att man inte kan sitta på dubbla stolar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det här är en angelägen fråga, och regeringen är beredd att agera resolut. är pensionssystemet en fråga som vi styr över i bred gemenskap i riksdag. Sex partier står bakom pensionsöverenskommelsen, och vi utformar tillsammans reglerna för pensionssystemet och även för AP-fonderna. En princip i svenskt rättsväsen är att man inte döms i förväg. Det är först när granskningen är genomförd som vi kan veta hur detta bolag har agerat. Jag kan ändå konstatera att ledamoten har avgått från styrelsen för bolaget. Vi kommer att gå vidare med att utvärdera hennes verksamhet. Jag har en fråga till försvarsministern. Den gäller det beslut som fattades av om att låna ut delar av hamnen till Nord . Vid presskonferensen betonade utrikesministern den stora ryska betydelsen för hamn. Det sas att av de 1 100 fartygen som kommer in till hamn är 700 ryska. Har försvarsministern och regeringen någon aning om hur många det är i själva verket? Jag har en annan fråga. Den gäller avtalet som var på väg att slutas på . Om någon skulle ställa frågor om projektet skulle Region förbinda sig tala om för Nord Stream vem det var. Är det förenligt med offentlighetsprincipen, och har möjligtvis samma typ av avtal slutits med ? Frågor om vilka avtal som enskilda kommuner och bolag sluter får nog riktas till dem. Det är ingenting som regeringen eller staten reglerar, så ledamoten får väl ta upp det i ett annat sammanhang. Sedan har sifferunderlag och annat redovisats i den offentliga debatten. Dessa siffror har inte varit avgörande för de beslut som gäller , utan den analys som har gjorts utifrån aktuella diskussioner är att vi kan få insyn i projektet och på olika sätt hantera situationen genom att tullen, , Försvarsmakten, polisen och Säkerhetspolisen bedriver ett arbete i området som detta pågår. På presskonferensen var försvarsministern tydlig med att tala om att detta var något dåligt för svensk säkerhet både . Vad jag vet har bedömningen inte ändrats. Det var inte 700 ryskregistrerade fartyg, utan det var 42.