kam-fs · H5C120171130fs · 2017-11-30 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Samordnings- och energiminister (S) Justitie- och inrikesminister (S) Civilminister (S) Migrationsminister och biträdande justitieminister (S) Samordnings- och energiminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. Jag vill ställa en fråga till justitie- och inrikesminister . Ny statistik från Brå visar att utsatthet för sexualbrott ökar kraftigt i . vet vi att antalet anmälda våldtäkter har ökat med på bara . Det behövs ett brett åtgärdspaket mot sexualbrotten, en bred kartläggning, bättre stöd till brottsoffren men också skärpta straff. har inte höjt minimistraffet för våldtäktsbrott . Det är hög tid . Jag vill därför fråga ministern: han beredd att skärpa minimistraffen för alla våldtäktsbrott - ja eller nej? Det finns två stora teman inom kriminalpolitiken under den här hösten. Det ena handlar om den organiserade kriminaliteten, som måste ryckas upp med rötterna. Det andra handlar om sexualbrotten. Vi såg att i sin nationella trygghetsundersökning pekade på precis det som tar upp, nämligen en ökad utsatthet för sexualbrott. Även metoo-kampanjen och metoo-rörelsen visar att detta är något som försiggår överallt, i alla samhällssektorer och i alla samhällsklasser. Det finns i förorten, och det finns kanske också ibland på advokatbyråerna på fina gatan. Det finns inga områden som inte berörs. Under kommande veckor kommer vi att lägga fram ett stort antal förslag som skärper synen på sexualbrott. Det gäller bland annat den stora reformeringen av sexualbrottslagstiftningen med en samtyckesreglering, ett oaktsamhetsbrott och också skärpta straff för sexualbrott generellt sett. Vi kommer med detta , herr talman. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Justitie- och inrikesministern vet mycket väl om att det finns ett brett stöd i riksdag för att säkerställa att vi får en bättre lagstiftning på plats. Men min fråga, herr talman, var huruvida ministern är beredd att höja minimistraffen för alla våldtäktsbrott. De har inte höjts . Vi moderater anser att våldtäktsmän borde sitta längre bakom lås och bom. Vad är svaret, ministern? Det är roligt att höra att det finns ett brett stöd för att göra en sådan reform. Det fanns det inte medan ni satt i regeringen. Tvärtom bromsade ni alla former av förändring och reformering på sexualbrottslagstiftningens område, som vi socialdemokrater gick fram med. levererar vi det som är den största straffrättsliga reformen , med bland annat skärpta straff, oaktsamhetsbrott och samtyckesreglering. Om det finns något ytterligare vi behöver göra är jag naturligtvis intresserad av att diskutera det vidare. Det är dock vi som levererar denna stora straffrättsreform. Min fråga riktar sig till migrationsminister . har det blivit alltmer uppenbart vilket värde den signalpolitik som har på migrationsområdet har haft för mottagandet i och personer som söker sig hit. har jag kunnat konstatera två saker. Regeringen har lanserat en överenskommelse som möjliggör - så lägger man fram det - för personer som vistas här illegalt efter att ha fått ett avslag att få stanna i trots att de saknar skyddsbehov. Det är endast dessa som omfattas. De kan i många fall ha fått sin ålder uppskriven, och har kanske därmed ljugit om sin ålder från första början, och är vuxna. fortgår utvisningar av högkompetent personal och nyckelpersoner som själva inte har begått något fel utan drabbas på grund av fel som deras arbetsgivare gjorde . Jag undrar hur migrationsministern ser på de signaler som skickar ut när det gäller migrationen. Mitt svar till blir att regeringen presenterade ett förslag som innehåller tre delar. Förslaget tar sikte på att svara på aktuella frågor inom migrationsområdet. På grund av väldigt långa handläggningstider vill vi ge en möjlighet till gymnasiestudier för dem som kom som ensamkommande barn och unga före . De får då ett tillfälligt uppehållstillstånd. I och med detta tar vi ansvar för de långa handläggningstiderna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi ger även ett besked om den tillfälliga lag som ger oss ett bra planeringsutrymme och bra läge i förhandlingarna på Europanivå. Avslutningsvis öppnar vi också för att reformera EBO. Detta är viktiga svar i migrationsdebatten. Jag noterar att ministern enbart talar om överenskommelsen och inte med ett ord nämner alla de utvisningar som sker av nyckelpersoner, som själva inte har begått något fel på arbetsplatserna. Det finns företag som flyttar från vårt land, och vi skickar väldigt tydliga signaler till omvärlden om att dessa personer inte är välkomna. Dem bryr sig om är de som får stanna trots avslag. Det här är personer som är vuxna, som saknar skyddsskäl och som därmed har missbrukat asyllagstiftningen. I dessa fall anstränger man sig för att hitta lösningar så att de ska få stanna och till och med studera på vår bekostnad. Detta ger mig en alldeles utmärkt möjlighet att svara på frågan om de uppehållstillstånd vi har för arbete. Även här har regeringen presenterat förslag. Vi har dessutom en pågående utredning som kommer att presenteras . Vi har fullt fokus på att den som utför ett arbete inte ska behöva straffas för att mindre felaktigheter har begåtts. Vi vill på alla sätt värna att man kan ha arbete i . Jag vänder mig till statsrådet . skrev i måndagens ledare att det är trotsigt, idiotiskt och dyrt att lägga ned flygledningen. Man skrev det med anledning av att Swedavia och offentliggjorde att flygledningen kommer att läggas ned på en rad regionala flygplatser och flygledarna flyttas till . Jag ställer frågan till statsrådet : Är statsrådet beredd att agera, och vilka åtgärder är statsrådet i så fall beredd att vidta för att denna centralisering av statliga jobb inte ska fullföljas? Vi vet att Åre Airport, som är min flygplats, växer, och det är mycket tack vare att chartertrafik kan landa där. Jag tror att vi alla är överens om att en flygledning på plats är bättre än fjärrstyrning från . Tack, Per Åsling, för frågan och engagemanget! De infrastrukturpolitiska frågor som berörs är inte under mitt ansvarsområde. Men vad gäller lokaliseringsbesluten råder det ingen tvekan om att regeringen nu agerar aktivt för att vända den centraliseringstrend som vi har haft inom svensk förvaltning. Vi har redan fattat beslut om omlokaliseringar av elva statliga myndigheter från till andra delar av landet, och fler omlokaliseringar kommer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vad gäller beslut som fattas av myndigheter som rör omlokalisering jobbar vi nu för att få en lagstiftning på plats. Det blir en styrning som innebär att myndigheterna också måste beakta statens gemensamma intresse av att finnas i hela landet. Då är det viktigt att vi har en ordning för detta. Just nu funkar det inte så, vilket gör att myndigheterna fattar beslut oberoende av varandra. Det kan få effekten att staten i sin helhet minskar sin närvaro i vissa regioner, och det är helt oacceptabelt. Svenska staten ska ta ansvar för sammanhållningen i vårt land. Tack för svaret! Det är oerhört angeläget att regeringen visar handlingskraft här och ser till att de statliga myndigheterna, som regeringen kan styra, inte fortsätter med den centralisering som sker i en rad olika fall. Därför vill jag direkt uppmana att se till att det nu blir stopp för den föreslagna centraliseringen av dessa 40 jobb. Jag vill återigen tacka Per Åsling. Jag är glad att det finns krafter också på den borgerliga sidan i den här som står upp för behovet att staten tar större ansvar för sammanhållningen och jobbar med omlokalisering. Vi hade en debatt här för inte så länge sedan där hårt attackerade regeringens omlokaliseringspolitik. Det är bra att det finns också borgerliga ledamöter som ser annorlunda på saken. Vi ska se till att svenska staten tar ansvar och finns i hela vårt land. Det kommer även fortsättningsvis att kräva aktiva beslut från regeringens sida. Myndigheter ska flyttas från . Min fråga går till statsrådet . Vi kunde höra gå igenom den nya inriktningen på migrationsområdet som vi kunde ta del av , bland annat det som gäller de ensamkommande barnen och ungdomarna som kom före : att den tillfälliga lagstiftningen ska fortsätta gälla även ett tredje år. Det som jag framför allt vill fråga om är EBO, alltså asylsökandes möjlighet att bosätta sig på egen hand. Vi får otaliga kommentarer och frågor om detta. Det känns bra att höra att det kommer att göras om till ett värdigt eget boende - det är mycket efterlängtat. Vi får rapporter om missförhållanden såsom trångboddhet och falska kontrakt, om svårigheter för barn att till exempel läsa läxor och till och med sova i egen säng och om brist på möjligheter till bra etablering. frågar jag statsrådet: Hur kommer de här förändringarna att se ut, och när kommer de? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack, , för en viktig fråga! Regeringen fortsätter att vidta åtgärder för att stärka nyanländas etablering i samhället och på arbetsmarknaden. Som den så kallade EBO-lagen är utformad ska den ge möjlighet för människor att söka ett eget boende. Tanken bakom detta är att öka valfriheten men också att göra integrationen lättare. Vi har dock, precis som säger, fått många tecken på att det här inte riktigt fungerar. Därför har regeringen kommit överens om att reformera lagstiftningen så att det blir ett kriterium när man tittar på ett boende att också titta på om det är värdigt och om det gynnar integrationen på arbetsmarknaden och i vårt samhälle. Det pågår en utredning, och när den lägger fram sitt förslag kommer vi att remittera det i vanlig ordning och sedan lägga fram ett förslag för . Rapporterna och rösterna som vi hör kommer framför allt från kommuner som har tagit ett mycket stort ansvar på migrationsområdet. Det är ofta de som får sökande till eget boende eftersom där redan finns asylsökande. Jag tycker att det är viktigt att de här signalerna tydligt går ut till kommunerna. Jag skulle önska att det fanns ett förslag . Hur snabbt kan det komma? Har statsrådet några tankar om detta? Jag beundrar verkligen den iver som driver denna fråga med. Frågan är viktig även för oss. Svenska folket har ofta haft synpunkten att det är viktigt att de som kommer hits sprids över fler kommuner och fler boendeområden. Vi har redan tidigare infört en lag som innebär att vi har ett flyktingmottagande som tas solidariskt av alla kommuner. går vi också fram med det här förslaget. En utredning pågår, och den kommer att lägga fram sitt förslag. Så fort det förslaget kommer ska vi gå vidare. Vi har fortfarande stora problem när det gäller det hedersrelaterade våldet och förtrycket. Tusentals kvinnor och tjejer drabbas av det här problemet i vårt samhälle - även killar, för den delen. Vi har drivit den här frågan i riksdag och justitieutskottet med tillkännagivanden, alltså krav på uppföljning av statistik och krav på skärpta straff. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund fattade justitieutskottet beslut om att ställa sig bakom Liberalernas motionsyrkande om att införa en egen brottsrubricering när det gäller det hedersrelaterade våldet. Jag vill fråga justitieministern om regeringen är beredd att tillmötesgå oss på den här punkten, eftersom vi har ett stort mörkertal. avled åtminstone tio personer på grund av hedersrelaterade brott. Men mörkertalet är stort, och uppgifterna är knappa. Frågan är alltså om regeringen kommer att gå oss till mötes på den här punkten. Brott som begås med hedersmotiv ska straffas hårdare än andra brott. Om man blir nedslagen på stan av en okänd gärningsman är det illa nog. Blir man nedslagen av sin egen familj, av sina föräldrar medan resten av familjen hejar på, och det kanske dessutom har föregåtts av social utfrysning är det brottet naturligtvis värre. Det ska också straffas hårdare. Därför gav vi för lite drygt justitierådet i uppdrag att se över straffrätten på det här området. Det hon tittar på är en möjlig straffskärpningsgrund. Oavsett vilket brott det är - om det är misshandel, mord, människorov eller ett annat brott av den här typen - ska det straffas hårdare om det sker med hedersmotiv. Hon kommer med sina förslag om detta , och då kommer jag att gå vidare till med detta. Det är viktigt att vi skärper synen på den här typen av brott. När Liberalerna och allianskamraterna lade fram det förslag om höjda straff och förstärkt straffskärpningsgrund när det gäller det hedersrelaterade våldet som behandlades i justitieutskottet reserverade sig S, MP och V mot yrkandet. Vi välkomnar att regeringen nu lyssnar på de krav vi förde fram i utskottet . Men handlar frågan om en egen brottsrubricering för hedersbrott. Kommer regeringen att bifalla vårt yrkande även här? Jag har redan svarat på den frågan. Vi kommer att skärpa straffen för de brott som begås med hedersmotiv. Sedan finns det olika tekniker att använda sig av. Där inväntar vi helt enkelt den utredare som jobbar med detta. Det är kul att ni nu är överens om det här i Alliansen. Det var ni inte när ni regerade. Då gjorde ni ingenting i den här riktningen. Vi däremot drev det här i opposition. Vi levererar nu också den här typen av straffskärpningar. Min fråga går till statsrådet . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Regeringen presenterade överenskommelsen som ska låta en del av de unga ensamkommande med utvisningsbeslut få tillfälliga uppehållstillstånd och stanna kvar på grund av studier. Men lagen ska träda i kraft först . Om regeringen inte gör något för att stoppa utvisningarna av dem som kan komma att beröras kommer två saker att hända: En del unga kommer i desperation att känna sig tvingade att gömma sig - utan tak över huvudet och utan försörjning - för att kunna söka när lagen är på plats. Det kommer att leda till misär och utsatthet. Andra unga kommer att utvisas utan att få ta del av den lagstiftning som har just dem i åtanke. En regering som talar om ordning och reda borde förstå hur viktigt det är att inget av detta händer, både för ungdomarna och för samhället i stort. Vad gör ni i regeringen för att förhindra det? Beskedet från påverkar inte asylrätten. Den ligger fast. Den lagstiftning vi har ligger naturligtvis fast. Förslaget innehåller inget stopp för avvisningar. Den lagstiftning vi har ska naturligtvis följas. Det tror jag att också vill som riksdagsledamot. Jag tror också att vill att vi har ordning och reda. Det är ju så att svensk lag, stiftad av riksdag, gäller tills vi säger någonting annat. Det förslag som regeringen har lagt fram innebär att vi föreslår en tillfällig reglering som, om den vinner gehör, kan träda i kraft tidigast . Jag är självklart medveten om att lag gäller. Frågan är om regeringen förstår vilka konsekvenser det förslag de lade fram har. Just sitter 50 unga ensamkommande, som har hunnit fylla 18 eller blivit åldersuppskrivna, i förvar runt omkring i . De kommer att deporteras. En massa beslut kommer att trilla ut . Alla dessa unga kommer att drabbas. Vad tänker regeringen göra? De konsekvenser som beskriver är två. Det ena är att vi ger ett tydligt besked till dem som kom och har väntat väldigt . Det andra, vilket är ett problem, är att vi har - och redan innan detta förslag lades fram hade - alldeles för många som väljer att inte åka tillbaka när de har fått ett nej och alltså finns kvar i . För detta krävs en mängd olika åtgärder; tiden medger inte att jag presenterar dem. Jag vill rikta min fråga till samordningsminister ; det gäller skolan. Det är glädjande att PISA-resultaten vänt uppåt något, om än från en väldigt låg nivå. Vad som däremot är oroväckande är att likvärdigheten har försämrats. Elever i utanförskapsområden lever i social och ekonomisk utsatthet och är i särskilt behov av skolans kompensatoriska roll. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi kristdemokrater har därför föreslagit extra resurser och fler vuxna i skolan, genom extra skolpeng till utsatta områden. Resurserna ska gå till utbyggd elevhälsa, fler speciallärare och lärare i svenska som andraspråk och fler förstelärare. De bästa lärarna ska uppmanas att undervisa de barn som bäst behöver hjälp och stöttning. har alltså liksom regeringen en satsning på ökad likvärdighet i skolan, men jag är nyfiken på samordningsministerns konkreta förslag för en mer likvärdig skola och för att hjälpa barn i utanförskapsområden. Tack, , för en viktig fråga! Jag har varit väldigt engagerad i skolfrågor, och detta är en av mina stora hjärtefrågor. Jag tycker att en av de finaste sakerna med vårt samhälle är ambitionen att se till att alla barn, oavsett vilka deras föräldrar är, om de är rika eller fattiga, utbildade eller outbildade, får en bra start i livet. Då blir skolan oerhört central. Tyvärr är det inte så . Vi ser ökade skillnader; det har vi gjort . Detta behöver vi ta itu med på en rad olika sätt. Den budget regeringen har föreslagit för innehåller en mycket kraftfull satsning på 6 miljarder just för att öka likvärdigheten. Hur dessa medel ska användas måste rektorer och lärare ute i skolorna kunna avgöra. Det är elevernas behov som ska komma främst. Vi har också en rad problem med hela vårt valfrihetssystem, som också behöver reformeras, så att vi kan öka jämlikheten även den vägen. Tack, samordningsministern, för svaret! avsätter lika mycket pengar som regeringen just för detta ändamål. Men om man i budgeten avsätter 6 miljarder för en likvärdig skola tror jag att medborgarna förväntar sig att man vet var pengarna gör mest nytta. finns det skolor som får dubbelt så hög skolpeng som andra. När vi avsätter så här stora resurser måste vi veta att de ger maximal nytta. Jag saknar konkretion från regeringen när det gäller vart dessa resurser ska riktas. Förslaget bygger på det mycket goda arbete som har gjort. Utgångspunkten måste vara elevernas och skolornas behov. Det är de skolor som har de tuffaste förutsättningarna som kommer att komma i fråga för denna satsning. Vad är det då som gäller? Enligt forskningen är det lärarnas kompetens - att man möter engagerade och kunniga lärare. Denna mycket kraftfulla historiska satsning kommer att räcka till att anställa många kunniga lärare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till statsrådet . För sedan ordnade jag och några andra socialdemokratiska riksdagsledamöter från ett rundabordssamtal med företagare som jobbar med hållbara innovationer i vår region. Vi ville ha deras åsikter om hur vår region men också i stort kan bli ännu bättre på att främja just hållbara innovationer, så att vi tillsammans kan öka vår konkurrenskraft och skapa fler arbetstillfällen och en bättre miljö. Företagarna hade många viktiga synpunkter; en gällde offentliga upphandlingar. De upplever att dessa ofta är utformade på ett sätt som gynnar gammal teknik, låser fast utvecklingen i gammal, beprövad teknik och därmed hämmar nya lösningar. Jag vill därför fråga statsrådet: Vad ämnar regeringen göra för att fler offentliga upphandlingar ska bli teknikneutrala, så att de bättre främjar innovativa och hållbara lösningar? Detta är vad vi har varit bra på i och något som gjorde starkt . Man jobbade i samverkan med näringslivet just med att utveckla innovationer med hjälp av offentliga upphandlingar. Vi har blivit sämre på detta under , och det har att göra med juridifieringen. Regelverket har fått ett sådant inflytande att vi har blivit mer fokuserade på att inte göra fel än på att göra rätt och använda oss av upphandlingar som ett verktyg för innovation. Därför jobbar vi nu - och det har vi gjort sedan maktskiftet 2014 - med att förstärka innovationsinslagen i samband med offentliga upphandlingar. Vi har tagit fram ett stöd för alla upphandlande myndigheter och leverantörer. Det handlar om att ha en tidig dialog inför upphandlingarna, så att vi identifierar de hinder som står i vägen för innovationsvänliga upphandlingar och om att förändra förfrågningsunderlagen. läggs på upphandlingar. Kan vi använda pengarna bättre kan vi få fler innovationer. Tack för svaret, statsrådet! Jag skulle gärna vilja höra lite mer om intresset från kommunernas och de statliga myndigheternas sida för att jobba på det här sättet. När det handlar om att ställa regelmässiga krav, till exempel miljökrav, hur upplever du att man följer utvecklingen så att man verkligen kan ligga i framkant och så att företag som har innovativa lösningar på gång vet att det lönar sig att investera i dem eftersom samhället kommer att efterfråga den nya tekniken? Intresset är väldigt stort, och ett antal upphandlande myndigheter ligger i framkant och utvecklar metoder. Jag skulle vilja lyfta fram , som jobbar aktivt med innovationsvänliga upphandlingar och också börjar se effekt av dessa upphandlingar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Mycket återstår dock fortfarande att göra. Det handlar om att förändra synen på offentliga upphandlingar och se till att vi får fler aktörer i denna bransch som är fokuserade på innovationer. Detta kommer att kräva förändringar. Jag har en fråga till statsrådet . Det gäller lagen om eget boende för asylsökande, en lagstiftning som har funnits i . När den kom var tanken att den skulle ge en snabbare etablering av nyanlända i när de fick bosätta sig var de ville. vet vi att lagen har fått många negativa och oönskade konsekvenser, både för samhället och för enskilda människor: trångboddhet, segregation och utanförskap i många svenska städer, inte minst i den del av landet som jag kommer från. Vi vet att en dålig och osäker boendesituation påverkar enskilda och familjens kraft att aktivt ta del av och orka med sin framtidsplanering i samhället - kraft som behövs till språkundervisning, utbildning och självförsörjning. Dagens EBO-lagstiftning fungerar helt enkelt inte, och därför vill jag fråga statsrådet : Hur avser regeringen att reagera på EBO:s negativa konsekvenser? Tack för frågan, ! Den beskrivning du ger av EBO är en betraktelse från verkligheten. Vi kommer båda från södra delen av , från , och detta har förts fram i flera av kommunerna, inte minst i . Intentionerna med EBO var goda; det skulle gynna integrationen. har vi snarare hamnat i ett läge där vi möts av trångboddhet och segregation. Mot den bakgrunden har regeringen föreslagit en reformering av EBO. Vi ser fram emot betänkandet från , som kommer att innehålla delar av detta, och därefter avser regeringen att återkomma i frågan. Jag är glad för det svaret. Precis som statsrådet har jag en bakgrund som kommunpolitiker. Vi har båda sett den direkta påverkan denna lagstiftning har fått på våra samhällen. Vi vet också att det över partigränserna runt om i finns en bred uppfattning att EBO-lagstiftningen har negativa konsekvenser. Vi får väl hoppas, när regeringen återkommer med skarpa förslag, att den uppfattningen också samlar en bred majoritet i riksdag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag instämmer i att det finns många vittnesmål från kommunerna. Sedan vi lade fram förslaget har vi också märkt att det välkomnas av kommunsektorn. Beskrivningarna handlar om trångboddhet. Det är mer än en familj i en lägenhet, ofta med många barn, försämrad möjlighet till skolgång, försämrad hälsa och så vidare. Detta sätter verkligen spår i barn och unga när de ska gå vidare och möta framtiden. Jag ser verkligen fram emot diskussioner om ett reformerat EBO, ett mer värdigt eget boende. Min fråga går till . Vardagskvällar och nätter finns det en polisbil i hela södra - en yta nästan lika stor som . Där bor 30 000 människor som var och en betalar lika mycket skatt som alla vi andra. En kvinna som blir misshandlad av sin sambo kan få vänta innan polisen är på plats, om hon vågar ringa. Detta är vardag i södra . Frågan är om vi tycker att det är rimligt. Min fråga till justitieminister är: Vad blir ditt svar till kvinnan? Anser ministern att detta är rättssäkert?