kam-ar · H4C120170214ar · 2017-02-14 13:00:00 — Avslutningsvis vill jag också konstatera att nu återigen har återupptagit omfördelningsmekanismen, vilket vi beklagar, och att man från sida tillsammans med trycker på för att få ett permanent system på området. Det är någonting som är djupt beklagligt. Det var inte någon sådan diskussion om vi skulle anta något sådant förslag eller inte anta något sådant förslag, som återges här av . Det fanns helt enkelt inte någon sådan diskussion. Om de nämnt att de tycker att det är bra ska jag låta vara osagt. Men det var inte ett konkret förslag uppe som diskuterades och behandlades på det sättet. Det som vi har behandlat, diskuterat och varit överens om är det som står i deklarationen. Också jag vill tacka statsministern för återrapporteringen från . Som vid många Europeiska råd dominerades mötet av migration. Det är inte så konstigt så som det ser ut. I den bästa av världar hade vi inte behövt diskutera det. Men världen är inte så god. Jag är glad att statsministern betonar att man måste se till ursprungsorsaken till att människor flyr. Det handlar om fattigdomsbekämpning, utvecklingspolitik, att lösa krig, och så vidare. står vi inför en situation just nu med väldigt många flyktingar. Dessutom börjar vädret att bli bättre, vilket får många människosmugglare att sätta igång sin verksamhet. Det är klart att man då måste göra någonting från Europeiska unionens sida och också i de samtal man har med . Det är väldigt viktigt som statsministern framhåller att det måste vara i enlighet med internationell rätt och att det måste vara samarbete med UNHCR och IOM. måste vi fortsätta diskussionerna i Europeiska unionen om ett solidariskt flyktingmottagande. Det skulle lösa upp väldigt många knutar. Jag skulle vilja att statsministern, även om jag vet att det inte var huvudpunkten på mötet, kanske ändå kunde säga någonting om läget med det solidariska flyktingmottagandet inom EU. Det är en skam att det inte finns en bra fördelning inom Europeiska unionen. är det väldigt bra, eftersom asylrätt är någonting väldigt viktigt, att man enas om en återvändarpolitik. De som inte är flyktingar ska självklart återvända. Annars kan vi aldrig få en acceptans och aldrig värna asylrätten. Jag delar först helt uppfattningen att angripa anledningarna till att människor behöver fly. Det vi nu gör ska ske i enlighet med internationell rätt. Det är hela utgångspunkten och själva grundförutsättningarna. När det gäller vårt gemensamma flyktingmottagande och EU:s system diskuterades inte det just här. Men det är klart att det också nämndes att det är viktigt att vi kommer till rätta med ett sådant. Det maltesiska ordförandeskapet gör ett väldigt bra jobb, enligt min uppfattning, för att få till en kompromiss. Alla förstår att vi på något vis måste försöka nå varandra. Just nu är det en bit bort. Det låter så i varje fall. Det jobbet måste fortsätta. Om vi inte klarar detta - och det har jag sagt till de länder som är mest motsträviga - försvagar vi alla EU. Det kan inte vara meningen här. De sju rättsakter som finns som förslag som vi själva diskuterar här hemma ligger där. Jag skulle tro att det maltesiska ordförandeskapet arbetar på någon typ av kompromiss. Jag har ingen information om hur den skulle kunna se ut. Vi vet att de länder som är mest motsträviga talar om den flexibla solidariteten, som de säger. De ska själva få välja vad de vill göra i detta sammanhang i det perspektivet. Vi menar att själva mottagandet ska vara ett delat ansvar för alla länder. Det är vi överens om inte minst med . bekräftade det när hon var här . Det är också vad flera andra länder har gett uttryck för. Vi får helt enkelt själva vara aktiva och ligga på för att det ska bli något tillsammans med like-minded-länder och stötta det maltesiska ordförandeskapet, som har en mycket svår uppgift. Det gör också ett väldigt bra jobb med det. Jag vill tacka för svaret. Den andra delen av mötet i handlar om EU:s framtid. Jag tycker som socialdemokrat att det är väldigt bra att statsministern också lyfter upp de sociala frågorna. Klyftorna har ökat drastiskt i sedan finanskrisen. Om människor känner att de inte är med, att de inte får del av samhällets resurser, skapar det stor osäkerhet, och det kan vi se i många länder. Att lyfta fram de sociala frågorna handlar självklart inte om att man ska börja besluta om dem på den europeiska nivån, utan det handlar om att det - till exempel när det gäller frihandeln, som kan slå ut en hel del jobb - finns olika sätt att fånga upp människor så att de inte känner att de blir förbisprungna. Jag skulle därför vilja fråga statsministern om han upplever att det i EU-kretsen finns en acceptans för att diskutera de sociala frågorna. Ja, det gör jag, och jag är glad att detta också verkar tydligt över partigruppsgränserna i parlamentet. Det gör mig glad. Det är flera som ser behovet av detta, och egentligen är jag inte så förvånad. Det är nämligen allt fler även runt om i världen som talar om att det vill till att det finns en social dimension som bygger på sjysta villkor om vi ska ha en riktigt uthållig tillväxt och utveckling. Det är det som är det uthålliga, och jag tror att flera ser det. Det finns alltså. Det är inte så att alla ställer sig upp och säger "Precis detta ska vi ha! ", men jag skulle säga att de flesta nog ser att det behövs någon typ av social dimension - utan att vi utvidgar EU:s beslutskompetens ytterligare, vilket aldrig har varit tanken. Mycket av detta är nationella beslut, men vi ska ha en gemensam ambition att det också på europeisk arbetsmarknad ska vara ordning och reda samt sjysta villkor. Jag tackar statsministern för återrapporteringen från . Att jobba med denna typ av åtgärder i - enligt internationell rätt, vilket inkluderar internationell asylrätt - är, precis som statsministern sa, naturligtvis en utmaning. Jag tror att alla vi här i salen kan förstå och tydligt se problemställningarna i detta. Eftersom var bland de starkaste i att trycka på för att EU nu betonar vikten av samverkan mellan det internationella flyktingorganet och skulle jag vilja fråga statsministern om den möjlighet som ska finnas att genom deras försorg säkerställa att flyktingar på ett säkert sätt kan få skydd i europeiska länder. Jag vill veta om statsministern förde diskussioner också med EU-kollegor om att EU-länderna nu måste vara beredda på och förbereda sig för att ta emot flyktingar på ett säkrare sätt än att de sätter sig i sjöovärdiga båtar och reser över . Jag börjar i slutet: Vi hade ingen sådan genomgripande diskussion om vad respektive land ska göra, utan det ingår så att säga i detta paket. Man har en skyldighet. Vi ska följa internationell rätt och internationell lag, och i det ligger rätten att söka asyl. Däremot är vi överens om att vi måste få stopp på detta med att människor tvingas fly på detta sätt och dö på . Det handlar om tusentals människor, och det är någonting vi måste få stopp på. Där är samarbetet med viktigt. Det samtal jag hade med UNHCR:s chef och det samtal har haft med IOM-chefen, liksom de samtal haft med båda två, ägde rum just i syfte att stärka detta. Vi ville höra direkt med organisationerna hur de bedömer situationen och om det går att genomföra detta på ett bra sätt. De säger ja. Saker behöver naturligtvis förbättras och förstärkas - ingenting är perfekt - men de gör bedömningen att detta kan ske på ett bra sätt. Jag tycker att det är viktigt att vi har den dialogen. Det är viktigt både att EU har den och att vi som medlemsstater har en direktkontakt med dem och får höra deras bedömning. Detta är jättesvåra frågor. Det är naturligtvis mycket komplext, och det är mycket som ska falla på plats. Vi måste dock börja med detta för att få stopp på detta elände - denna fasansfulla situation. Då är det vi har gjort nu rätt steg att ta. Jag tackar statsministern för svaret. Jag tror att vi alla håller med om att människor som flyr mot i sjöovärdiga båtar över kommer från en situation som är mycket, mycket allvarlig och svår. är det uppenbart att flera länder i EU är inne i en process där man, åtminstone från delar av ledarskapet, är tydlig med att alla typer av åtgärder handlar om att hindra migration och flyktingar från att komma till över huvud taget. Detta menar jag är problematiskt för den framtidsbild och det framtidssamarbete vi vill se i . Det finns starka drivkrafter för migration i hela världen, och EU:s grundfundament har varit öppenhet för både handel och migration - såväl när det gäller flyktingar som när det gäller annan typ av migration. Detta är därför en del att ta upp. Även om det är en svår diskussion att föra i EU nu hoppas jag att statsministern bär det budskapet med sig i framtidsdiskussionerna. Så är det absolut. Vi står upp för asylrätten; det är en internationell rätt. Men när miljoner människor är i den här situationen måste vi förhindra katastrofen. Det är nämligen en katastrof för många av dessa människor. Det är därför jag vill att vi ska se bredden i detta. Vi gör också en rejäl ansats vad gäller utvecklingsarbete på den afrikanska kontinenten. Vi har exempelvis ett bra samarbete med , som ofta ett transitland. Där får människor relevant information om möjligheten att åka tillbaka i stället för att utsätta sig för detta. Många tror att det blir en resa till paradiset, men för många har det blivit en resa rakt in i döden. Vi måste verka mot detta, helt enkelt. Sedan har vi en viktig flyktingdiskussion globalt, som UNHCR nu leder. Hur ska framtida globala standarder se ut? Hur ska vi ha det i ? Där ingår naturligtvis rätten att söka asyl. Jag tackar statsministern för återrapporten. Under den andra delen av mötet diskuterades de globala utmaningarna, och statsministern beskrev kort inte minst innehållet i brevet och de geopolitiska utmaningarna. Statsministern lyfte också fram de sociala frågorna. Jag skulle ändå vilja att statsministern utvecklade detta något. Det är en oerhört angelägen diskussion, för vi står som sagt inför både yttre påfrestningar och inre påfrestningar. EU och dess framtid står om inte vid ett vägskäl så under väldigt högt tryck. Vad var statsministerns bidrag i diskussionen, förutom den sociala dimensionen? Vad var de svenska utgångspunkterna i att nagla fast inte bara vad utmaningarna är utan även hur EU-länderna tillsammans ska ta sig an dem för att komma vidare? Detta är en viktig diskussion som det har tagits initiativ till. Vi kan inte bara titta bakåt i , utan vi måste titta framåt och visa vad EU nu ska göra - och stå för. En sådan fråga är trygghet. Vi tror att samarbete vad gäller att motarbeta och bekämpa terrorismen är en sådan fråga där vi kan bli mycket bättre och skapa mer trygghet för människor. En annan fråga är försvarssamarbete, vilket jag själv tog upp som en möjlighet. Inte heller där ska vi flytta över beslutsmakten - den är nationell - men vi vill gärna bidra i ett förstärkt försvarssamarbete. Det behövs i . Ytterligare en fråga är klimatfrågan, där vi definitivt kan se att EU kan spela en mycket viktig roll i att vi lever upp till - att det implementeras och att vi har en bra kontakt med , och andra stora spelare. Vi ska fortsätta påverka . Detta har betydelse för oss alla. Det är bra för , och det är bra för EU. När det gäller jobbfrågan har jag haft den bestämda uppfattningen att samarbetet i EU är helt nödvändigt om vi ska skapa tillräckligt bra förutsättningar, även här i . EU är en helt annan marknad där det kan utvecklas standarder och där man kan satsa på investeringar, utbildningar och allt det vi behöver göra. Det ska fortsätta. Det gäller framför allt ungdomsarbetslösheten. Vi måste visa ungdomarna att de också ska ha ett arbete , och där kan vi göra mer tillsammans. Avslutningsvis har vi de sociala villkoren. Jag menar att det hänger ihop: Ska du få en bra utveckling för arbetsmarknad och sysselsättning måste de sociala villkoren hänga med. Då känner människor trygghet också i en omställning, och det blir omställning. Framtiden kommer att vara annorlunda. Framtiden ska dock inte innebära oro och rädsla, utan framtiden ska också den innebära trygghet. Det är några exempel på vad som har diskuterats och vad vi själva har fört fram. Denna diskussion upphör ju inte i och med att detta behandlades i , utan den kommer att fortsätta. Jag vill därför haka på det statsministern sa kopplat till . Det var också något statsministern sa diskuterades på mötet: Man konstaterade att EU behöver men att också behöver EU. Det är oerhört viktigt nu att den transatlantiska länken - både den ekonomiska aspekten och den säkerhetspolitiska aspekten - kan upprätthållas. Kan statsministern säga någonting mer om vad det finns för konkreta åtgärder som diskuterades, utan att avslöja något slags förhandlingstaktik? Det handlar om hur EU, såväl gemensamt som varje medlemsstat för sig, närmar sig för att vi ska försäkra oss om att den transatlantiska länken kan fortsätta att vara stark. Vi tjänar nämligen på det både i och i EU. Den höga representanten, , har varit i och diskuterat och redogjort för EU:s ståndpunkt, precis i enlighet med det talar om och vad vi står för. är det den amerikanska administrationen som har att utveckla sin policy. Vi vet ännu inte riktigt vad som händer på de olika områdena. Vi kan se några riktningar, men exempelvis vad gäller frihandeln vet vi ännu inte riktigt. Vi vet att TTIP-förhandlingen inte kommer att återupptas. Den är med all sannolikhet dessvärre död för ett bra tag. Men i andra frågor vet vi ännu inte. När var där betonade hon faktiskt också betydelsen av ett starkt EU för . Den amerikanska administrationen hör alltså från , som är på väg att lämna EU, att ett starkt EU är viktigt också för . Jag sa i mitt inlägg att det nu är viktigt för oss att vi är enade men också att vi, när vi möter bilateralt, ska göra det på ett sådant sätt som stärker vår samhörighet. Överläggningen var härmed avslutad.