kam-fs · H4C120170615fs · 2017-06-15 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Samordnings- och energiminister (S) Infrastrukturminister (S) Finansmarknads- och konsumentminister (MP) Bostads- och digitaliseringsminister (MP) Samordnings- och energiminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Min fråga är till statsrådet . Regeringens energipolitik leder till stängning av reaktorer, vilket i sin tur till elbrist i . Jag kan konstatera att bland annat , som tillhör det så kallade energiområde 4, redan betalar ett högre pris än resten av landet för sin energi. Min fråga till statsrådet är om statsrådet anser att det är rimligt att vi skåningar ska tvingas betala ett högre elpris på grund av regeringens förda politik. Låt mig börja med en korrigering och lite fakta. har ett stort elöverskott, som vi exporterar framför allt till vår granne . Även med de fyra aviserade nedläggningarna av kärnkraftsreaktorer både i och i är prognosen från våra expertmyndigheter att vi kommer att ha ett fortsatt elöverskott. Vi kommer fortsatt att vara elexportörer. fråga är i allra högsta grad relevant när det gäller olika prisområden. Prisområdena infördes under den förra borgerliga regeringen med anledning av att klagade hos kommissionen. Är det rimligt? I grund och botten är min principiella hållning att vi ska ha ett elprisområde i . Men med tanke på de regler som finns är vi inte framme där. Jag skulle vilja att vi i längden har ett elprisområde. Det förutsätter att vi fortsätter att bygga ut kapaciteten så att det inte finns någon anledning för att ha synpunkter på hur många elprisområden vi har i vårt land. Ett elpris i landet är att föredra. Elbristen i är på riktigt. Kalla vinterdagar blir det uppenbart att vi hade behövt fler reaktorer igång som skulle kunna förse oss med fossilbränslefri energi. I stället importerar vi fossil energi. Alternativet är att vi får dra igång oljekraftverket i . Hur anser statsrådet att det går ihop med visionen om att minska användningen av fossil energi? Liberalerna står utanför den energipolitiska överenskommelsen från , som undan för undan blir verkstad och verklighet. kommer man att ha debatt om en del av den. Grunden för den är att vi ska kunna garantera alla våra medborgare el till konkurrenskraftiga priser. Det gör vi , och det kommer vi också att göra tack vare ett blocköverskridande samarbete här i . Jag beklagar att Liberalerna inte är med i detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga är till bostadsminister . Den gäller vad regeringen avser att göra för att förbättra situationen för de hyresgäster som riskerar att inte ha råd att bo kvar i sina lägenheter efter renovering. Vi politiker talar ofta om att ta människors oro på allvar. Inte minst efter Trumps framgångar i har det blivit ett återkommande slagord. När jag jobbade som jurist på i hade jag hand om dem som motsatte sig renovering. De gjorde det därför att de såg att de riskerade att inte ha råd att bo kvar, tvingas flytta och byta stadsdel. Det var en enorm oro, som jag tycker förtjänar att tas på allvar. Jag skulle gärna vilja ha svar på frågan. Det här är ett reellt problem. Det är ibland så att man renoverar för rätt stora pengar, och hyrorna höjs i stor utsträckning. Det innebär att alla inte upplever att de kan bo kvar längre. Det är ett av skälen till att vi har haft en utredning som behandlar just detta område. Den har lämnat fram sina förslag. Det är en rad olika förslag inom området. Jag tror att utredningen just nu är ute på remiss, och den kommer att beredas i . Först därefter kommer regeringen att ta ställning till om vi är beredda att göra förändringar på området. Jag tycker att man ska titta på till exempel möjligheterna att nivåskilja renoveringarna och ge hyresgästerna större möjlighet att vara med och påverka. Det vore kanske bra. Jag är lite nyfiken. Man talar om inflytande och att man kan ha olika nivåer. Men det fundamentala gäller ekonomin för hyresbostäder. Är regeringen beredd att också titta på hur marknaden fungerar i det stora hela? Små avvikelser i standard kan få oerhörd betydelse för hyressättningen. Är det rimligt? I grunden är det fastighetsägarna som äger fastigheterna som har rätt att göra investeringar i dem. blir det högre och ibland blir det lägre kostnader för det. Till syvende och sist kommer det att landa på hyresgästerna. Vi har som sagt en utredning som ser om man kan stärka hyresgästernas ställning på marknaden och möjligheten att påverka utfallet. Vi ska ta ställning när den dagen kommer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag vill rikta min fråga till , som besvarar allmänpolitiska frågor. Sedan regeringen tillträdde har och svenska företag fått se en rad skattehöjningar och nya skatter vid sidan av ett antal nya regleringar. släpptes också en enkätundersökning där svenska företag svarade på frågan: Vilket sammanfattande omdöme vill du ge företagsklimatet i ? Resultatet var tämligen nedslående. Det var det sämsta sedan mätningarna började göras. Det borde rimligen vara besvärande i ett läge när vi behöver många nya jobb för många arbetslösa som ska ut på arbetsmarknaden. Därav min fråga. Vad avser regeringen att vidta för åtgärder för att vända trenden med det allt sämre företagsklimatet så att fler arbetslösa kan gå från bidrag till arbete? Tack, , för en väldigt adekvat och viktig fråga. Verklighet och statistik kan ibland vara samma sak men . Verkligheten, , är att vi under de senaste två och ett halvt åren har 200 000 fler människor som går i arbete. Verkligheten är den att det går väldigt bra för de svenska företagen och det svenska näringslivet. Det speglas inte minst av att vi nu månad för månad har en allt högre värdering av det svenska näringslivet inte minst på börsen. Det är så till den milda grad att man kanske till och med har anledning att vara orolig. Regeringen kommer att fortsätta fokusera på att bekämpa arbetslösheten. Vi kommer att göra det därför att det är vår grundläggande uppfattning att det är vägen till frihet, såväl för den enskilde som för vårt samhälle. Visst, man kan alltid hänvisa till statistik av olika slag. Vi kommer naturligtvis att fortsätta jobba för att förbättra klimatet i vårt land. Men man måste också se att det går väldigt bra för det svenska näringslivet. Det måste man ta med sig - även om ogärna vill se positiva tendenser. Ja, det är väl inte helt obekant att vi befinner oss i en högkonjunktur, och att fler har kommit i arbete är väl en ganska naturlig följd av att vi har blivit väldigt många fler invånare i det här landet. Jag hoppas att det hänger med, annars vore det väldigt illa. Men kommer det också, i alla fall om regeringen får bestämma, en ny kilometerskatt på skötsamma svenska åkare när de ska transportera ut varor på världsmarknaden. Det kommer en ny skatt på elektronik som gör att folk kommer att börja beställa från utlandet i stället för att handla i . Hur förbättrar det här klimat? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund frågar om arbete med klimatet. är på många sätt en förebild, och vi är det därför att vi har vidtagit åtgärder. Åtgärderna tas inte alltid emot med öppna armar, men när de väl är genomförda och det svenska näringslivet jobbar för att bli effektivare har det ofta stark påverkan på vår konkurrenskraft och vår förmåga att hävda oss internationellt. Det kommer det att ha också med de här åtgärderna. Jag ska ställa en fråga till bostadsministern. Vi kan konstatera att vi har bostadsbrist i 255 av 290 kommuner. Det är en ökning med 14 . Vi har utanförskapsområden där färre än hälften av de boende går till jobbet. Vi kommer att få ännu fler nyanlända som har fått uppehållstillstånd, en grupp där väldigt många inte går till jobbet. Vi har alltså väldigt många människor med låg betalningsförmåga. Till det kommer att kommunerna har svårt att finna bra bostäder. Vi vet att EBO ökar och därmed även trångboddheten för många familjer. Som lök på laxen har vi fått rapporten om att unga i bor kvar hemma allt . Utifrån detta skulle jag vilja höra vad bostadsministern funderar på för lösningar, framför allt för dem med liten plånbok. Tack för frågan! Min bedömning är att vi har en stor bostadsbrist i - den har byggts upp - och att det bästa man kan göra är att bygga nya bostäder. Man finner inte bostäder; man bygger bostäder. Faktum är att bygger vi som vi inte har byggt på många decennier. Inte sedan miljonprogrammets dagar har vi byggt så mycket. Den här förändringen har skett . påbörjades byggandet av över 21 000 lägenheter. var det en bara en tredjedel så många. Det är alltså det viktigaste vi kan göra i - att bygga fler bostäder. Den andra stora saken är de stora investeringsstöd som regeringen satsar på för att få fram bostäder till rimliga kostnader. Det vore väldigt bra om vi fick stöd för det från oppositionen. Tack för svaret, bostadsministern! Jag kan konstatera att visst byggs det mycket. Men vi kan väl vara överens om att det som byggs inte kan efterfrågas av dem med väldigt liten plånbok som inte har någon inkomst. Kommunerna jobbar med många temporära lösningar som både är dyra och som kanske inte är de bästa bostäderna. Ministern har en tendens att lyfta fram subventionerna, som vi ju vet används i otroligt låg utsträckning - i inte alls. Där finns inte lösningen, så vad är ministerns lösning? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Man kan också ställa frågan om oppositionen har någon lösning annat än att försöka ta bort de satsningar som regeringen gör. Vi gör nu en stor satsning på såväl studentbostäder och äldrebostäder som hyresbostäder i övrigt. Det påbörjas 2 800 studentbostäder i , och det är flera mer än under den förra mandatperioden. Vi bygger äldrebostäder i stor utsträckning men också hyresbostäder över hela landet. Det här går att göra också i , men än så länge har man inte valt den politiken. Jag har en fråga till energiminister . var det stormöte i min hembygd, i Folkets hus i , om byggandet av en 400 kilovolts kraftledning. Jag vet att statsrådet är väl insatt i problematiken kring denna. har rapporterat om Svenska kraftnäts verksamhet, en rapport som regeringen har svarat på, med många kritiska synpunkter på hur verksamheten fungerar. I näringsutskottet har man behandlat denna rapport, och man kommer att ge ett tillkännagivande till regeringen på punkten - eller kravet - oberoende samhällsekonomisk granskning av de objekt och projekt som avser att genomföra. Min fråga till statsrådet är: På vilket sätt kommer statsrådet mycket skyndsamt att se till att detta tillkännagivande omsätts i en instruktion till ? Jag tror att det är av utomordentlig betydelse för att vi ska få ökad förståelse för det behov av ett utökat nät som statsrådet tidigare talat om. Tack, , för en relevant fråga! Den berör en viktig del av vår infrastruktur, nämligen den som för över den elektricitet som hela vårt samhälle är beroende av. Det är mycket riktigt så som påpekar att har kommit med denna kritik och att regeringen har svarat med en skrivelse. I detta har vi haft inställningen att det här bör göras. Därför kommer vi - inte minst då vi är överens i om detta; vi är ganska eniga i betänkandet - att gå fram med det här förslaget, och vi kommer att göra det i närtid. Det innebär att vi kommer att få ytterligare fokus på samhällsekonomiska bedömningar när det ska byggas ut. Det bör man vara medveten om. Det är en viktig aspekt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är bra att vi är överens, statsrådet och jag, om behovet av fristående samhällsekonomisk analys av de projekt som har att genomföra. Men min fråga var: Kommer statsrådet skyndsamt att omsätta detta tillkännagivande i nya instruktioner till ? Då Miljö och redan har jobbat med frågan är svaret absolut ja. Det kommer att komma snabbare än man skulle kunna misstänka, och det är av den enkla anledningen att vi har haft som plan att göra just detta. Det är viktigt att alla kan resa i , oavsett om man har en funktionsnedsättning eller inte. Jag har ställt en skriftlig fråga till statsrådet om hur man ska kunna resa med nattåg till om man använder rullstol och fått ett svar som tyvärr är fake news. Statsrådet har svarat mig att operatören ska ha rullstolslyft på nattågen. Det stämmer tyvärr inte. Frågan är hur svaret till mig kan vara så fel. Jag vet att svaret är fel eftersom jag reste med nattåg med en medresenär som använder rullstol. Det var därför jag ställde den skriftliga frågan. Verkligheten stämmer alltså inte överens med svaret. Då är frågan: Vem brister i kontrollen av att operatören följer avtalet? I svaret till mig från statsrådet står det att svarat att det finns ett avtal om att det ska finnas rullstolslyftar på tågen, men eftersom det inte finns är min fråga till statsrådet: Hur kontrollerar ni att avtalen följs, och har regeringen koll på verkligheten? Det här är en jätteviktig fråga, för den handlar ytterst om de transportpolitiska målen att tillgodose behovet av god tillgänglighet för alla människor och för svenskt näringsliv i hela landet. Det gäller naturligtvis också och i allra högsta grad människor med olika funktionsnedsättningar. Det som stod i svaret till riksdagsledamoten var att det är operatörerna som i detta avtal tar på sig ansvaret för att säkerställa att det finns rullstolslyft. Därmed är svaret ganska givet: Det är operatören som har det fulla ansvaret. Om det inte fungerar - det kan också finnas andra saker som man upplever inte fungerar - är det bra att anmäla det. Då får , som är den andra avtalsparten, säkerställa att operatörerna lever upp till det ansvar som de har tagit på sig. Verkligheten är att det inte finns rullstolslyft på alla nattåg till ; man bryter alltså mot avtalet. Enligt personal som jag pratade med på det tåg jag åkte med är detta ett återkommande problem. Hade statsrådet och hennes tjänstemän googlat hade man sett att detta är ett stort och återkommande problem. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är regeringen som styr och ger uppdrag till , och det är naturligtvis djupt olyckligt att inte granskar att avtalen följs. Som sagt var: Finns det ett avtal som säger att man ska kunna resa med rullstol ska man självklart också kunna göra det. När detta har brustit behöver man se till att operatören, med hjälp av rullstolslyft eller på något annat sätt, ser till att även den som har en funktionsnedsättning kan medfölja de tåg där det framgår av avtalet att detta ska vara möjligt; det är ju det som är viktigt här. Det kan handla om att man installerar rullstolslyftar eller om andra åtgärder. Men självklart är det viktigt att säkerställa att de avtal som finns också efterlevs av operatörerna. Detta ingår ju i deras åtagande. Min fråga är riktad till bostadsminister . Vi hade tidigare en fråga om den utredning om renovering av hyresrätter som regeringen fick . Det som utredningen missar är den nya teknik som några av hyresvärdarna använder, nämligen att man går in och renoverar när någon flyttar ut, det vill säga i tomställda lägenheter. På det sättet går man runt den dialog man ska ha med hyresgästerna. Det stora problem som jag vill lyfta fram för bostadsministern är att det som händer när man bara renoverar lägenheter är att man inte byter ut stammarna. Den tekniska livslängden är alltså fortfarande lika kort som den var; det enda som händer är att man har ändrat vissa saker inuti lägenheten. Detta är ett enormt resursslöseri, för när du sedan måste byta stammarna måste du ändå riva ut kök och badrum. Hur ser bostadsministern på det här sättet att renovera, som jag menar är ett enormt resursslöseri? Jag tror inte att vi ska gå in och bestämma hur enskilda fastighetsägare ska renovera sina lägenheter. Däremot är det naturligtvis viktigt att vi ser till att man i allmännyttan, som är kommunalt ägd, sköter renoveringarna av fastigheterna. Ägarna av privata fastigheter har ju själva ett ansvar för att sköta och underhålla dem så att de inte tappar i värde eller blir omöjliga att använda som bostäder på . Jag tror att bostadsministern underskattar det stora problem som uppstår. Ofta kommer det värdar som köper upp fastigheterna och vill ha ganska snabba pengar. De gör enskilda renoveringar i de tomställda lägenheterna och får den värdehöjning och det kassainflöde detta innebär. Sedan lämnar de fastigheten och säljer den till någon annan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi håller på med ett samhällsbygge, så att bara säga att vi inte ska lägga oss i detta tror jag är en väldigt farlig väg att gå. Jag tror att det är viktigt att vi garanterar livslängden på dessa fastigheter. Jag kan dela oron när det gäller snabba klipp på fastighetsmarknaden. Det kan finnas ett problem med att man blåser upp värdena och att detta leder till kraftigt ökade hyresnivåer, som fler inte klarar av. Detta förvärrar segregeringen och gör att många människor hamnar utanför bostadsmarknaden. Men jag är tveksam till att vi ska gå in och reglera exakt vad man ska göra och när och på vilket sätt renoveringar ska göras. Min fråga är riktad till statsrådet . Regeringen har ju presenterat en storsatsning för att stärka vården och omsorgen. Det handlar om totalt minst 5 nya miljarder som kommer att tillföras kommuner och landsting från och med nästa års budget. De tidigare välfärdsmiljarderna hade ju fokus på kommunsektorn, men den här gången är det, om jag förstått saken rätt, landstingen och sjukvården som står i centrum. Av de 5 nya miljarderna ska 3 gå till sjukvård, och 2 miljarder ska speciellt gå till goda arbetsvillkor och utvecklade arbetssätt för vårdens personal. Det är jätteglädjande att höra detta, men jag skulle vilja veta lite mer. Kan statsrådet utveckla hur det är tänkt att dessa 2 miljarder ska användas? Tack, , för frågan! Sjukvården är ju en väldigt central fråga för oss och en central del av vår välfärd. Jag tror att alla förstår hur viktig hälsan är för alla människor i vårt land. Vi har en sjukvård som klarar av att bota allt fler sjukdomar, men det gör också att det kommer att finnas ett ständigt behov av att bygga ut den och stärka den med resurser. när vi har kunnat vända underskott till överskott prioriterar vi därför investeringar i vår välfärd. Vi har 10 välfärdsmiljarder till kommuner och landsting; vi följer nu upp med ytterligare 5. De 3 miljarder som talar om, som riktas till landstingen, går både till att korta ned vårdköerna och öka tillgängligheten och till att se till att stärka sjukvården lokalt, beroende på vad man behöver. Är det att stärka personalsituationen och bemanningen och förbättra villkoren för personalen ska man kunna göra det med dessa resurser. För denna regering är förstärkning av och investeringar i det gemensamma - vår välfärd och vår sjukvård - alltid att föredra framför skattesänkningar. Tack, statsrådet, för svaret! En av mina hjärtefrågor har alltid varit detta med klyftor i samhället, och hälsoklyftan är en del. Det handlar om många saker, inte bara sjukvård. Det kan till exempel också vara vilka uppväxtvillkor man har, att det finns jobb och allt annat som hör ihop med detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag vet att statsrådet är djupt involverad i detta arbete, och jag skulle vilja att statsrådet berättar något mer om hur det går. Blir man sjuk måste man självklart ha sjukvård så att man kommer på benen igen och får ett gott liv. Men är det såklart viktigt att vi fortsätter med förebyggande arbete. Det ska ske i skolan genom mer rörelse; regeringen har precis presenterat nya förslag om att få fart på skolungdomarna. I många av våra idrottsföreningar måste vi se till att man vänder sig brett. På det viset kan människor få ett hälsosamt liv och kanske undvika sjukvården. Även om den är bra måste man ju förhoppningsvis inte dit. Min fråga går till bostadsminister . Just nu byggs det fler bostäder än på väldigt . färdigställdes 42 000 nya bostäder, och hela 62 000 påbörjades. Prognosen från visar att siffran bara kommer att öka . Jag tycker att ett kraftigt ökat bostadsbyggande är bra; det betyder att fler kommer att få en bostad. Däremot växer oron lite när det går så här fort. Min oro och den fråga jag skulle vilja ställa till handlar om hur vi ska se till att allt det som byggs också efterfrågas - att hyrorna blir rimliga så att människor faktiskt har råd att bo där vi bygger. Annars kan vi snart stå med ett bestånd som människor inte kan efterfråga. Detta ligger väldigt nära den fråga vi diskuterade : Bygger vi rätt bostäder, och bygger vi till rimliga priser? Jag tycker att det är riktigt att ha den farhågan . Jag tror att vi skulle behöva bygga fler bostäder till rimliga kostnader. Det går att bygga till lägre kostnader. En rad kommuner har gjort det, och en rad företag satsar nu på att bygga lite mer industrialiserat men också på att använda de statliga investeringsstöden för att få ned hyresnivåerna. Detta pressar också kostnaderna; det är alldeles uppenbart. För dem som har fått ta del av investeringsstöden då de funnits ser vi att de leder till lägre kostnader eftersom motprestationen är att hyran ska ned på en viss nivå. Jag vill gärna uppmana kommuner och allmännyttiga och privata företag att utnyttja denna möjlighet ännu mer. Tack för svaret, statsrådet! Jag tror att detta är en problematik vi behöver tala mer om och lyfta. Vi kan inte stå med ett bestånd som människor inte har råd att bo i. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund En annan sak som lätt får stryka på foten när det går så här fort är kvaliteten; det gäller hållbarhetsaspekten, människors boendemiljö och omgivningen. Därför skulle jag också vilja passa på att fråga hur han ser till att allt det som byggs blir bra och hållbart även , både husen vi bygger och miljöerna runt omkring. Det är naturligtvis också en viktig fråga. Det finns en risk när man bygger snabbt. Vi ser också att det är stor kompetensbrist inom stora delar av byggindustrin. Man missar viktiga saker och slarvar eller bygger på ett sätt som gör att det blir problem . Jag brukar försöka uppmärksamma industrin på detta. Men vi tittar också på möjligheten att skärpa lagstiftningen på det här området. Jag vill fråga bostadsministern om de misslyckade bostadssubventionerna. rapporterar att byggsubventionerna har gett ett klent tillskott av bostäder. De stora byggbolagen ratar alla byggsubventionerna. I princip är det bara kommunala bostadsbolag i sossestyrda kommuner som tar emot stödet. I är det inte en enda lägenhet som ska byggas med detta stöd. Förut menade och regeringen att byggsubventionerna skulle ge 15 000 fler bostäder. Det vågar ni inte ens hävda själva längre. , när floppen är ett faktum, menar dock att det kommer att ge lägre hyror för lägenheter som ändå skulle byggas. Detta kände till , när man skrev en rapport om en långsiktigt hållbar politik för att hantera bostadsbristen. I den skriver att bostadssubventionerna är "mycket kostsamma, efterfrågas inte av dem som bygger och riskerar att få kostnadsdrivande och snedvridande effekter på marknaden." hade rätt 2012 och fel . Min fråga är därför: Varför subventionerar ni rika byggherrar i stället för högre bostadstillägg för pensionärer och ensamstående föräldrar? Jag tycker att det är riktigt som står i rapporten, att det finns en risk för att den här typen av subventioner kan vara kostnadsdrivande. Just därför har vi konstruerat de investeringsstöd vi har på ett annat sätt . Upplägget innebär att man får en press nedåt på kostnaderna i stället för uppåt. Det är en väldigt viktig skillnad. Det är bra att tar upp den här frågan, för jag skulle vilja att många fler allmännyttiga bolag och privata företag tittar på den här konstruktionen. Den medger att man kan bygga bra bostäder till rimliga hyror och få ned kostnaderna. Det är en motprestation - lägre hyra - men det innebär också en fördel för alla de människor som inte har så stor plånbok och vill komma in på bostadsmarknaden.