kam-fs · H4C120170119fs · 2017-01-19 14:00:00 — Vad gör vi för att få tillbaka dem just här och , och hur stoppar vi nu att fler flyr landstingen? Det är en jätteviktig säkerhetsfråga. Det är riktigt att man inte bara kan vänta på att alla nya resurser ger effekt. Det är också viktigt att varje landsting tar sitt fulla ansvar. Det landsting som ledamoten själv tar upp, , är ju ett landsting med relativt god ekonomi och goda förutsättningar. Trots det har man stora problem att behålla personalen. Det handlar om vilka prioriteringar man gör. Där har varje landsting ett ansvar att prioritera så att personalen vill stanna och utvecklas i yrket och att fler kan lockas att välja yrket. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag vill ställa min fråga till kultur- och demokratiminister . Hot, hat, trakasserier, förtal och spridning av integritetskänsliga bilder, som ibland förstör livet för många enskilda människor, börjar bli vardag. Utifrån detta undrar jag: Vilka initiativ tar regeringen och demokratiministern för att förebygga den mörka vågen av hot och hat som sveper fram över nätet? Ja, hatet och hoten är ett enormt problem. Det är ett problem som inte har uppkommit , utan det har sakta men säkert vuxit och blivit ett hot inte enbart mot de enskilda individer som drabbas, varav många är unga tjejer, bloggare, utan också mot kulturarbetare, konstnärer, som praktiserar sina friheter. Det är också ett hot mot journalister som ska granska makten och som arbetar i demokratins tjänst. Och politiker, inte minst lokalpolitiker, är utsatta - förtroendevalda som fått medborgares röster att driva deras frågor. kommer vi att lansera en handlingsplan, där vi har identifierat de mest utsatta grupperna och också åtgärder för att stävja hoten och hatet. Tack, demokratiministern! Falska nyheter sprids också på nätet. Vi har en mängd invånare som ibland inte kan skilja på vad som är riktiga och falska nyheter. Hur kan vi förebygga detta? Det finns förstås mycket som vi behöver göra. Min främsta uppgift när det handlar om att få oss människor att verkligen ta till oss de sanna nyheterna är att stärka journalistikens förutsättningar i vårt land. Därför var den första utredningen som jag tillsatte en medieutredning. Vi behöver ett nytt stöd till den fria, oberoende pressen så att den fortsatt kan vara där och granska makthavare, som jag, men också människors liv i det lokalsamhälle som vi lever i. Vi behöver journalistiken. Vi har inte råd med vita fläckar. befinner sig i ett läge där det i absoluta tal finns fler utlandsfödda än inrikes födda som är arbetslösa, trots att utlandsfödda utgör av arbetskraften. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går därför till arbetsmarknadsminister : Vad tänker ministern göra för att fler utlandsfödda ska komma i arbete? Det Boriana säger stämmer. Vi har en situation med en väldigt stark arbetsmarknad, och många som var arbetslösa har fått jobb. Men vi har fortfarande många arbetslösa inskrivna på Arbetsförmedlingen, särskilt många som är inskrivna. Det var många personer som kom till och sökte asyl . Allteftersom en del av dem får sitt uppehållstillstånd skrivs de in på Arbetsförmedlingen . Då blir det naturligtvis en väntad ökning av inskrivna arbetslösa utrikes födda. Det här är en av mina största utmaningar. De utrikes födda är minst lika olika som vi som är födda i landet. Det betyder att människor måste bemötas olika. Snabbspår fungerar för dem som har med sig yrkeserfarenhet. Vi gör stora satsningar på utbildning för dem som inte har fått chansen till utbildning, på riktade insatser för subventionerade anställningar för andra och på ett partnerskap ihop med arbetsgivarna. Jag tackar ministern för svaret. Utbildning är bra och snabbspår är bra, men det är kombinationen av generösa bidrag, höga ingångslöner och stelbenta anställningsregler som håller människor borta från arbetsmarknaden. Är regeringen beredd att radikalt ompröva sin politik på området och göra ändringar som verkligen påverkar arbetslöshetssiffrorna? kunde vi läsa i att kreditvärderingsinstitutet beskriver som en oas, där vi sticker ut med att göra precis rätt saker för att öka tillväxten. Nej, jag är inte beredd att vända riktning på . Vi är på väg åt rätt håll. Men mer behöver göras inom arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken och av parterna för att ge snabbare vägar in på arbetsmarknaden för de många utrikes födda som vi behöver på svensk arbetsmarknad. Civilsamhället gjorde en ovärderlig insats när den extraordinära situationen med ankommande flyktingar uppstod. I den akuta situationen fördelade regeringen ett extra stöd på till några utvalda organisationer. För en hel rad organisationer uppstod först behovet av deras insatser. När den akuta fasen var över behövdes extra mycket scouting, fotboll, körsång med mera för att ge alla nya barn och ungdomar gemenskap och fritidssysselsättning. För detta finns inget nytt stöd, utan samma kaka som har fördelats. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det har dessvärre utfallit så att en stor organisation, Scouterna, har fått 2 miljoner mindre i stöd trots att deras verksamhet inte har minskat. Hur ser statsrådet på detta? Vad tänker statsrådet om den signal detta sänder till Scouterna och till den ideella sektorn? Stödet till det civila samhället är förstås en helt central funktion i det svenska samhället. Vi har ett civilsamhälle vi ska vara stolta över. Vi har ett föreningsliv som gör mycket av det som kommun och stat inte kan och inte bör göra. Vi behöver ett föreningsliv som blommar. Därför har vi ett generöst bidragssystem - ett bidragssystem där Scouterna, som är en , faller under stöd till ungdomsorganisationer. Men det finns förstås också en rad projektbidrag. Vi är en regering som vill se ett ännu starkare civilsamhälle. Därför har vi ökat stödet till det civila samhället i stort. Men det finns säkert anledning att fortsätta att diskutera att stödet hamnar rätt och att vi inte binder in våra organisationer i ett sätt att räkna sitt medlemsantal för att också få detta stöd. Det är en diskussion som jag gärna för, och jag vet att , ansvarig för civilsamhällesstöd till ungdomsorganisationer, också gärna diskuterar detta. Det är en intressant situation eftersom vi nu har ovanligt många nya människor i landet som behöver detta civilsamhälle, som både statsrådet och jag tycker så bra om, dels för den demokratiska skolningen, dels för fritidsaktiviteterna. Statsrådet säger att det är viktigt att fortsätta diskussionen, men jag undrar ändå om man faktiskt avser att vidta några åtgärder för att stärka civilsamhället. Ja, självklart! Vi har stärkt civilsamhället som aldrig förr . Hundratals fler miljoner har gått till det civila samhället sedan vi tillträdde som regering jämfört med hur det var under den förra regeringen. Detta beror inte enbart på den situation vi är i och kommer att fortsätta att vara i där väldigt många människor behöver stöd, hjälp och extra ingångar, utan civilsamhällespolitiken är en viktig politik för dagens regering. Min fråga går till inrikesminister . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Fyrverkerier tycker vi nog alla är vackert och festligt, inte minst i samband med nyår, och påsk. Tyvärr byts det fantastiska och vackra numera ut mot fasa och skräck kring dessa högtider. I min hemkommun beskrivs situationen som helt ohållbar, trots lagstiftningens tydlighet om vad som får säljas och till vem och trots att vår kommun, liksom flera andra kommuner, har en mycket restriktiv lokal ordningsstadga för detta. Mot denna bakgrund är min fråga till inrikesministern: inrikesministern att nuvarande lagstiftning är till fyllest för att komma till rätta med missbruket? Jag tackar för frågan. Det enkla svaret är: Ja, det anser jag. Det finns långtgående möjligheter i den kommunala ordningsstadgan för kommuner att begränsa tidpunkt och geografisk omfattning av fyrverkerier. Det är dock möjligt att vi behöver skärpa tillsynen, både vad gäller när man använder sig av dessa pjäser och hur de säljs. Jag välkomnar den åtgärdsplan som branschen har tagit fram för att ytterligare begränsa de pjäser som ska säljas. Då krävs det att vi från samhällets sida också kan skärpa tillsynen så att det är de seriösa, ansvarstagande försäljarna av fyrverkeripjäserna som står för försäljningen i . Flera kommuner har likt försökt att gå längre än vad man har gjort vad gäller att vara tuff i den lokala ordningsstadgan. Bland annat har flera kommuner hos sina länsstyrelser och andra myndigheter begärt att få denna verksamhet tillståndspliktig, det vill säga att man skulle få begära tillstånd av polisen. Men länsstyrelser och kammarrätter har varit ganska avvisande. Därför frågar jag: Kan regeringen göra något mer för att stötta kommunerna i detta arbete? Det återstår att se. Det finns en gräns för när denna typ av verksamhet blir tillståndspliktig, nämligen när det rör sig om större och arrangerade tillfällen. Däremot har vi inte den typen av begränsningar för myndiga privatpersoner som använder sig av de pjäser som finns i handeln. Vi ska givetvis se om vi kan göra något ytterligare för att främja en positiv och restriktiv användning och för att stärka de ansvarstagande delarna av branschen. Kulturministern känner sig apostroferad bara jag går fram till talarstolen, och min fråga går till kulturministern. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Ett förslag till en ny kulturarvspolitik ligger just nu på Lagrådets bord och är ännu inte framlagt av regeringen. För att förebygga att det debacle uppstår igen som uppstod när vi hade filmpolitiken uppe i och vi skickade tillbaka en massa frågor till regeringen vill jag fråga om regeringen tänker införliva om immunitet för statligt ägda föremål i svensk lagstiftning i den kommande propositionen. Jag tackar för frågan. Vi har lagt fram en lagrådsremiss, och där beskrivs vad som kommer att omfattas. Jag ska villigt erkänna att jag inte med säkerhet kan säga att detta omfattas i förslaget. Jag får återkomma med tydligare besked. Jag tackar kulturministern för svaret. Detta är oerhört viktigt om svenska museibesökare ska få möjlighet att se utländska utställningar på svensk mark. Till exempel kom en inte upp, och det finns flera sådana frågor. Därför är det viktigt med en beredd fråga som regeringen bara kan lägga in i sin kulturarvsproposition. Kommer detta i propositionen? Det som finns i lagrådsremissen finns där, och det är det som vi har att förhålla oss till och som sedan kommer att behandlas i . Det som är viktigt är att vi får förslag om en levande, kraftfull och aktiv kulturarvspolitik. Det är något som vårt land har saknat men som denna regering nu vill sätta på plats. Min fråga går till arbetsmarknadsminister . Förorten lyfts ofta upp som no go-zoner. Mediernas bild och vissa partiers debatt om utsatta områden är skrämmande. Detta synsätt är både felaktigt och farligt. Det finns en struktur hos de berörda samhällsaktörerna som baseras på ett reaktivt förhållningssätt och inte på ett proaktivt. Man reagerar på problemen när det uppstår i stället för att försöka förebygga dem i förväg. Regeringen genomför redan insatser för att öka tryggheten, men vi måste bekämpa kriminalitetens grogrund. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet: Hur ser regeringen långsiktigt på att förändra den ekonomiska utsattheten i dessa områden? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är en extremt viktig fråga som Arhe Hamednaca tar upp, och den står högt upp på regeringens agenda. Stora delar av går åt rätt håll; det är en positiv utveckling. Men det gäller inte för alla i . En politik som minskar klyftorna och ökar livschanserna för alla är högsta prioritet för denna regering. Jobben har en nyckelfunktion i detta. Möjligheten att försörja sig själv och sin familj genom eget arbete är inte den enda men den enskilt viktigaste byggstenen för både stärkt självkänsla och att kunna göra sin röst hörd i samhället. Därför gör vi riktade insatser för att förbättra skolresultaten, som har en direkt koppling till ungdomars möjlighet att få arbete. Jag har också hög prioritering på att ingen ung människa ska gå arbetslös mer än max innan hon får en vettig insats, ett arbete eller en utbildning. Här har vi kommit långt. Jag tackar för svaret. Det är ibland lättare att prata om ungdomar som hamnat snett. Ungdomarna hamnar i ett ingenmansland när det inte funkar i hemmet och samhället kapitulerar. Det är jätteviktigt att man gör långsiktiga satsningar, framför allt i det förebyggande arbetet. Det är lättare att prata om ungdomarna. Problemet är att man inte ser arbetslösheten, de långtidssjukskrivna föräldrarna, hur hemmet mår och hur samhället tar hand om de här ungdomarna. Jag är glad att regeringen gör långsiktiga satsningar. Det är mycket viktigt att se sambandet. Barns och ungdomars möjligheter att se ljust hänger mycket ihop med hur man ser på föräldrarnas och andra nära vuxnas situation. När mamma går till jobbet händer det fler saker än att mamma kan försörja sig, göra sin röst hörd och få egna pengar. Det påverkar hela familjen att föräldrarna kommer i arbete. Vi har just nu dessbättre en mycket stark arbetsmarknad. kommer det också an på en aktiv arbetsmarknadspolitik, och en sådan lovar jag Arhe Hamednaca att jag ska leverera. har en lång tradition av yttrandefrihet och tryckfrihet. Rätten att uttrycka sig fritt och sprida information är en grundpelare i den svenska demokratin och en förutsättning för ett demokratiskt styrelseskick. Det pågår en debatt om att åtgärder bör vidtas för att förhindra spridning av så kallade falska nyheter. Enligt vissa debattörer bär sociala nätverkstjänster på internet ett ansvar för att falska nyheter sprids i en allt större omfattning. De sociala nätverkens plattformar möjliggör att plattformens medlemmar kan sprida information till ett stort antal människor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Demokratiministern uttryckte i en intervju i att Facebook har ett stort ansvar för det som publiceras på plattformen och således även för spridningen av falska nyheter. Vidare uttryckte ministern att om inte Facebook börjar ta ansvar för sin produkt och slutar vara en arena för hot, hat och falska nyheter kan det bli aktuellt med tvingande åtgärder. Min fråga till ministern är därför: Vad tror ministern är skälet till att grundlagen inte har några tvingande åtgärder mot spridning av falska nyheter? Vår yttrandefrihet, som skyddas i vår grundlag, hör till det absolut viktigaste som vi har att försvara och bevara i tider som dessa. Detta är också något som jag framhöll i när vi debatterade till exempel AV-direktivet, som är högst aktuellt och som vi diskuterar inom vår union. nämner falska nyheter. Det är självklart så att alla företag har ansvar för att på olika sätt bidra till att de produkter de levererar är bra produkter. Ofta har företagen uppförandekoder. Svaret på fråga, som egentligen handlar om varför jag tror att vår grundlag ser ut som den gör, är helt enkelt att den behövs och behöver försvaras och bevaras. Det som jag syftade på i den intervju som hänvisade till var att förslag som handlar om att inkludera även transpersoner i hatbrottslagstiftningen just nu bereds på under justitieministern. Det är väl ingen som är nöjd med en brist på källkritik och objektivitet i det mediala samhället. Men det är oerhört allvarligt att likställa eller jämställa till exempel falska nyheter och vad det kan tänkas vara med exempelvis hets mot folkgrupp, barnpornografibrott och liknande. Där finns ett skydd i grundlagen. Min följdfråga måste bli: Vilka förändringar i tryckfriheten och yttrandefriheten tänker sig ministern, och hur avser ministern att falska nyheter ska kunna granskas och bedömas? Jag tackar för frågan. Här är det viktigt att inte blanda äpplen med päron. Jag föreslår inga förändringar i våra grundlagar, och regeringen tänker inte göra några sådana. Den diskussionen är inte ens aktuell. Däremot förs det en aktuell diskussion om att stärka journalistiken i vårt land och lära unga människor medie- och informationskunnighet, så att vi kan sortera falska nyheter från sanna nyheter. Då är det viktigt med journalistik och ansvariga utgivare. Det är alltså två helt skilda diskussioner, varav den ena inte ens är aktuell. Jag är glad att jag fick tydliggöra det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund demonstrerade över 1 000 personer i mot våldet i allmänhet och mordet på 16-årige , som ville bli läkare, i synnerhet. mördades , nyutexaminerad tandläkare. Ingen av dem hade med organiserad brottslighet att göra, enligt polis och anhöriga. Det är svårt att föreställa sig den sorg som föräldrar upplever när de får begrava sina barn. kan och ska inte tolerera mord på oskyldiga barn och unga. Tryggheten måste garanteras även i invandrarrika områden. Vad avser inrikesministern att göra mer i frågor som rör tryggheten för våra barn och unga? Jag tackar för frågan. Jag instämmer naturligtvis i detta. Vi måste göra vårt yttersta för att både förebygga den här typen av händelser och se till att gärningsmännen hamnar bakom lås och bom. Det är bakgrunden till att vi har valt att satsa över 2 miljarder extra på polisen , så att vi har fler polisanställda i än vad vi haft. Vi satsar mer pengar på polisen än vi har gjort. Men det krävs också att vi omfördelar polisresurser, så att de socialt utsatta områdena får fler poliser, för det är där problemen är som störst. Medborgarna i våra förorter och socialt utsatta områden har exakt samma rätt till trygghet som alla andra i samhället. Därför är det glädjande att vi nu har börjat öka polisantalet och den synliga polisnärvaron i de här områdena. Det är en utveckling som måste fortsätta. Jag tackar inrikesministern. Våldet måste stoppas. Förövare måste gripas. Fängelsestraffen måste skärpas. Vapen måste bort från gatorna. Det behövs fler poliser och fler övervakningskameror i utsatta områden. Framför allt behövs mer resurser. Det är några av de krav som ställdes vid manifestationen i . Ställer inrikesministern upp på dessa krav? Svaret är ja. I flera avseenden har vi redan aviserat de åtgärderna. Vi dubblar minimistraffet för grova vapenbrott till . Vi inför häktningspresumtion och obligatorisk häktning efter straff, så att de som går ut på stan med skarpladdat vapen kan se framför sig att de inte kommer att komma hem . Vi går vidare med först en dubbling och sedan ett fyrfaldigande av straffen för handgranater för att trycka bort detta. Vi skärper också samarbetet med länderna på . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tänkte hålla igång . I storstäder finns det väldigt många problem med ensamkommande ungdomar som lever på gatan. De har inte uppehållstillstånd i . De lever utanför samhället. I i har det gått så långt att man var tvungen att stänga köpcentret tidigare än beräknat . Enligt polisen är det stora gäng av ensamkommande som drar omkring på köpcentret och begår olika våldsbrott, rån, hot, droghandel, stölder, trakasserier mot flickor med mera. Många människor är rädda för att vistas där. var det en jättestor grupp på drygt 100 personer som omringade en polispatrull. Det var ett så allvarligt läge att polisen var tvungen att kalla på förstärkning. Det här är helt oacceptabelt. Tryggheten måste återupprättas. Jag undrar vad inrikesministern tänker vidta för åtgärder för att få tillbaka och trygga säkerheten i och på alla andra ställen. Jag tackar för frågan, även om det var lite av spridda skurar och svåra glidningar i frågeställningen. Låt mig börja med problemen i . Där har polisen agerat. Vi ser faktiskt hur det steg för steg håller på att bli bättre i . Jag vill passa på att tacka Göteborgspolisen för att den både sett problemen och agerat kraftfullt. Vi ska naturligtvis se till att det finns resurser, poliser och lagstiftning för kraftfullt agerande. När det gäller de ensamkommande som har fått avslag på sin ansökan och ska utvisas men där det är svårt att få utvisningen verkställd på grund av samarbetsproblem med mottagarlandet har vi skapat ett antal nya platser för att kunna hålla dem inlåsta, så att de inte ska kunna driva runt på stan. Tack för svaret! Det här är ett väldigt stort problem. Dessa ungdomar är väldigt provocerande mot poliserna. De går medvetet nära, de skrattar hånfullt, de snuddar vid uniformer och sådant. Jag har själv varit polis , och jag vet att det inte var så . Det har blivit mycket värre. Vilka åtgärder, utöver de ministern nämnde, kommer att vidtas för att säkerställa att man kan skicka hem dessa ungdomar, till exempel dra in bistånd som tydligen gör? Vi har inte någon sämre situation i möjligheten att skicka hem dem än vad eller något annat europeiskt land har. De ansträngningar som regeringen har gjort har tvärtom gjort att vi nu har en bra dialog med de flesta av dessa länder. Vi har återvänt människor till , vi har återvänt människor till och vi har även återvänt människor till . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack för att vi får ställa våra frågor, även om jag inte får ställa min lysande följdfråga till EU-minister . Sammanhållningspolitiken är EU:s viktigaste investeringsverktyg för att skapa tillväxt och sysselsättning lokalt och regionalt i . Den genomförs genom olika struktur- och investeringsfonder. Just nu pågår diskussionerna om hur den framtida sammanhållningspolitiken ska se ut . Senast ska kommissionen lägga fram förslag på budgetram. Men det är inte bara hur stor ramen blir utan även hur politiken utformas som är enormt viktigt för kommuner och regioner. Därför frågar jag statsrådet hur regeringen agerar i frågan och vilka som är regeringens främsta prioriteringar i diskussionerna om den framtida sammanhållningspolitiken. Tack, , för frågan! Det är en mycket viktig fråga. Sammanhållningspolitiken utgör cirka en tredjedel av EU:s budget. Möjligheten att fortsätta med insatserna kommer att påverkas av hela budgetens storlek och den påverkan som brexit kommer att ha på budgeten. har påbörjat ett arbete med vilka prioriteringar som ska ligga till grund för den svenska synen på den framtida sammanhållningspolitiken. har vi främst dragit slutsatser om hur verksamheten fungerar under innevarande period och sett på vilka slutsatser vi kan dra från utvärderingen av den förra perioden. Det handlar i första hand om vilka områden och typer av insatser som fungerar väl. I har insatserna bland annat bidragit till bättre innovativa miljöer som skapar förutsättningar för ett konkurrenskraftigt näringsliv i alla regioner. När det gäller processen förväntas kommissionen presentera ett förslag till inriktning efter 2020 . Då kommer de långsiktiga prioriteringarna. Min fråga går till kulturminister . Det handlar om barns läsning. Jag vet att regeringen satsar på barns läsning, och vi är alla ense om att det är oerhört viktigt. Det är viktigt när barnen är små, eftersom det är då som språk och den kulturella identiteten utvecklas. Min fråga till kulturministern handlar om nationella minoriteter och de barn som finns där. Vi har en lag som ger finska barn och barn som talar meänkieli eller samiska rätt till förskola helt eller delvis på deras modersmål. Dessa rättigheter är starkare inom förvaltningsområdena. Min fråga är: Vad tänker ministern göra för att barn med nämnda minoritetsspråk får reell möjlighet till undervisning i kommuner som inte ingår i ett förvaltningsområde? har förbundit sig där. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack för frågan, och jag förstod fortsättningen. Vi har förvaltningsområden i där det råder extra rättigheter, och det ska finnas möjligheter. Just nu utreder vi förvaltningsområdena. Det har visat sig att det råder för stor olikhet mellan dem, och det är inte acceptabelt i vårt land. Däremot finns ett grundskydd. Det ska gälla överallt, och för alla. Men där har vi att göra. har fått kritik i och olika FN-organ, och vi behöver skärpa oss. Därför har brutit muren mellan och på i varje fall . Under den borgerliga regeringen talade de knappt med varandra.