kam-fs · H4C120170302fs · 2017-03-02 14:00:00 — Det är viktigt att vi kan diskutera dessa frågor, för svenska folket ser stora problem med att pengar som vi tar in i skatt för att alla barn ska få en riktigt bra skola i stället går ned i fickorna på riskkapitalister, som gör stora vinster som de inte ens betalar skatt för i utan skickar iväg till skatteparadis. Det är inte ett okej sätt att bedriva verksamhet i . Det vill vi förändra, och vi har svenska folket med oss. Därför är det viktigt att vi kan föra en debatt på en rimlig nivå i dessa frågor också med det svenska näringslivet. Jag tackar finansministern för svaret. Jag har en uppföljande fråga. Kan det nya förslaget om höjd avgift till resolutionsreserven och fortsatt beredning av finanssektorns underbeskattning leda till ett ökat samförstånd i denna fråga? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tanken med en bankskatt är att minska den skattefördel som bankerna har som innebär att de inte behöver betala moms. som bankerna har en skattefördel i dagens system gör de otroligt stora vinster. var det 80 miljarder efter skatt. Här finns alltså möjlighet för bankerna att bidra mer till det gemensamma. Därför ska vi se över om vi kan vidareutveckla förslaget som finns så att det verkligen blir en skatt. Men det är också viktigt att bankerna bidrar till den finansiella stabiliteten - därav förslaget om resolutionsavgiften. Min fråga går till justitieministern. har slagit larm om att landets regering är på väg att politisera tillsättningen av domare. Den polska regeringen vill ändra i det oberoende juridiska råd som utsett domare. Politiker ska i stället få vetorätt. Senast jag mötte statsrådet i kammaren debatterade vi domstolarnas oberoende. Min fråga gäller den svenska ordningen för domartillsättningar. Genom inrättandet av , som kan sägas motsvara juridiska råd, har regeringen fått mindre att säga till om. Men man har fortfarande sista ordet och kan enkelt besluta i strid med nämndens förslag. Om till exempel statsministern vill utse en politisk vapendragare till hovrättspresident eller justitieråd är det fullt möjligt, precis som vi nu ser i . Mot denna bakgrund undrar jag om justitieministern är beredd att minska risken för politisering av domarutnämningar i . Jag tycker att nuvarande ordning är tillfredsställande. Den tillkom i en bred grundlagsuppgörelse mellan alla partier utom . Vi har ett stort antal utnämningsärenden , och det är ytterst sällan regeringen ändrar i förslag. Har vi gjort det har det handlat om att fylla en lucka som inte har fyllts på grund av att det har varit svårt att rekrytera. Det bästa sättet att upprätthålla grundläggande demokratiska principer i ett land är att skapa blocköverskridande uppgörelser för varje steg man ska ta med grundlagarna och att aldrig göra det till en partipolitisk stridsfråga. Det är här har gjort fel och vi har gjort rätt. Jag är fullt medveten om de breda uppgörelserna på grundlagsområdet, inte minst när det gäller förstärkningen av domstolsmakten i . Vi har en sådan överenskommelse, och jag högaktar den. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Men överenskommelsen kom till 2011, och det har gått . har vi en lite annorlunda värld nära inpå oss. Vi ser i både och tendenser som är klart oroväckande, och vi har en möjlighet att föregripa att något liknande händer i . Därför kvarstår min fråga. Både och hade den typ av judicial council som ofta förs fram av inte minst . Men det hjälpte inte. När mer auktoritära krafter får makten finns det en risk att de passar på att köra över tidigare regleringar. Därför är det viktigt att vi håller på detta att vara överens över blockgränsen när vi gör grundlagsförändringar. Också min fråga går till minister . kom Brottsförebyggande rådets rapport om brottsutvecklingen i , som också har nämnts tidigare under frågestunden. Några exempel på det som står i den är att andelen brottsutsatta har minskat, vilket givetvis är jättebra. Tyvärr har inte brott mot person minskat på samma sätt utan pendlat upp och ned. Det härleds till att en stor andel av dessa brott är hot och trakasserier, vilket har varierat mycket. En annan minskning gäller andelen hushåll som har utsatts för stöld. utsattes för stöldbrott, och det är en minskning . Något som har ökat är dödligt skjutvapenvåld mot män medan dödligt våld i relationer har minskat. Jag förstår att justitieministern följer detta, och jag undrar vilka tankar han har kring rapporten. Mina tankar är just att det är en blandad bild, precis som säger. Det positiva är att den totala utsattheten för brott minskar, liksom stöldbrotten och ungdomsbrottsligheten. Dödligt våld per capita minskar också trendmässigt om man ser det . Det gäller särskilt dödligt våld riktat mot barn och kvinnor. När det gäller det negativa sticker en sak ut, nämligen män som skjuter mot andra män. är vi uppe på samma nivå som . Detta kan vi aldrig acceptera, och därför måste vi mobilisera polisresurser i de områden där dessa skjutningar görs, lagföra de mest brottsaktiva individerna och skärpa straffen för vapenbrott så att vi får bort dessa brottsaktiva individer från gatorna så effektivt som möjligt. Min följdfråga handlar just om vilka som begår brott. Vi vet att gruppen män löper mycket större risk att hemfalla åt kriminalitet än vad gruppen kvinnor gör. Detta är ett allvarligt jämställdhetsproblem där män har dragit det kortaste strået. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vad tror justitieministern att vi kan göra åt detta? Det handlar om att både bekämpa brotten och brottens orsaker. Det gäller att dels mobilisera polisen, dels se till att det blir högre straff för denna typ av brott. När det gäller gängkriminaliteten gäller det att ha attityden att staten alltid kommer att vara starkare än gängen. Vi kan aldrig acceptera att de organiserade ligorna får breda ut sig. Till syvende och sist handlar det om att förebygga bättre och att bryta nyrekryteringen till de kriminella gängen. I går släppte en rapport som visar att andelen läkare i har blivit högre. Det är väldigt glädjande. I samma rapport konstaterar myndigheten att utvecklingen för specialistsjuksköterskor går åt motsatt håll om man jämför andelen legitimerade inom vården med befolkningen. Specialistsjuksköterskornas andel har minskat med , vilket riskerar patientsäkerheten. Rapporten visar att den främsta anledningen till den negativa utvecklingen är att den ekonomiska vinningen av att vidareutbilda sig har varit liten. Min fråga till är: Tror finansministern att det blir fler eller färre som väljer att specialistutbilda sig när man med regeringens skattepolitik med stor sannolikhet kommer att drabbas av att få betala statlig inkomstskatt? Det återstår att se om vi kommer att få se en oerhört stor förändring av antalet ungdomar som söker till eller människor som söker till vidareutbildningar på grund av de skatteförändringar som regeringen har gjort. har vi inte sett något sådant, utan söktrycket till universitets- och högskoleutbildningar tycks vara fortsatt starkt. Jag tror kanske inte att den statliga inkomstskatten är det främsta som ungdomar tänker på när de funderar på att utbilda sig till läkare eller inte. Vad gäller specialistsjuksköterskor har regeringen öronmärkt 300 miljoner för att fler ska få möjlighet att bli specialistsjuksköterska. Regeringen försöker stötta landstingen i det viktiga arbetet med att vidareutbilda specialistsjuksköterskor. Här är det naturligtvis viktigt att landstingen tar sitt ansvar som arbetsgivare så att det är en bra arbetsmiljö för alla som jobbar i vården, också för specialistsjuksköterskor. Jag har absolut ingenting emot regeringens satsning på specialistutbildning, men säger myndigheten att man tror att det kommer att ta minst fem att vända spiralen. Då är det otroligt viktigt att befintliga specialistsjuksköterskor jobbar fler timmar. Tror ministern verkligen att detta kommer att ske nu när de förutom de historiskt höga kommunalskatterna dessutom ska betala statlig inkomstskatt? Jag har debatterat olika skattefrågor med under de senaste två och ett halvt åren, och varje gång har hon pekat på de katastrofala förändringar som kommer att ske i samhället på grund av regeringens skattepolitik. Det vi kan konstatera är att vi har den högsta sysselsättningsgrad som någonsin har uppmätt i EU, och att vi har den lägsta ungdomsarbetslösheten . Vi ser att arbetslösheten generellt sjunker, och vi ser att även långtidsarbetslösheten sjunker. Alla de förskräckliga saker som skulle hända har inte hänt , .