kam-ud · H4C120170215ud · 2017-02-15 09:15:00 — Jag tycker att den feministiska utrikespolitiken ska vara mycket tuffare mot världens värsta kvinnohatarstater, som och , och mot islamistiska terrororganisationer, alltifrån Boko Haram och alQaida till Daish. Denna kritik för jag fram i medierna och i debatter i denna kammare, där vi har ett demokratiskt meningsutbyte på olika sätt. Det känns ändå väldigt märkligt, olustigt och magstarkt att se en företrädare för som här på något sätt göra sig till en fanbärare för en feministisk utrikespolitik i sverigedemokratisk tappning. Ni sverigedemokrater vill här på hemmaplan försämra svenska kvinnors rätt till fri abort. Ni har ett kvinnoideal som ibland närmast liknar det hemmafrusamhälle som många av oss är tacksamma över att vi har lämnat för ett samhälle där kvinnor nu kan försörja sig själva på lika villkor. Ute i och i världen lierar ni er med partier som vill försämra flickors och kvinnors mänskliga rättigheter. Det som är mest intressant, och det jag egentligen hade tänkt att fråga om, är detta: Om ni nu värnar kvinnors rättigheter så starkt - varför vill ni då att ska gå ur Europeiska unionen, som är den starkaste kraften globalt när det gäller att stå upp för flickors och kvinnors rättigheter, oavsett om det handlar om att bekämpa könsstympning, att säkra flickors rätt till skolgång eller att se till att vi krossar dessa kompakt starka glastak? Varför lierar ni er i diskussionerna i med ett där man just har infört en lagstiftning där misshandel av kvinnor i nära relationer bagatelliseras? Varför lierar ni er i med olika populistiska, nationalistiska eller rasistiska partier i olika nyanser av brunt, som har kvinnors tillbakagång vad gäller rättigheter först på agendan? Jag kan försäkra att vi inte stöder några kvinnoförnedrande eller kvinnoförtryckande idéer i eller någon annanstans. Snarare tvärtom - vi står upp för kvinnors rättigheter mer än något annat parti i riksdag, om jag får säga det själv. Om man ser på vår tidigare budget visar det sig också att de som tjänar mest på den budget vi lägger fram här i riksdag är just kvinnor. är på riktigt ett parti för att stärka kvinnors roll i samhället, även här i . Nej, jag vill inte vara någon fanbärare för en feministisk utrikespolitik. Det här med feminism får de som kallar sig för feminister svara för. Men om regeringen nu går ut och försöker föra en politik som ska gynna kvinnor eller stärka utsatta kvinnor kan jag tycka att det är märkligt att man viker sig för förtryckarstater och deras islamistiska plagg, som dessutom har ett ganska starkt symbolvärde för utsatta kvinnor även här i . När det gäller EU vet jag inte hur det skulle vara ett bättre organ för detta än något annat internationellt forum. Det är dessutom överstatligt och riskerar att slita isär medlemsstaterna snarare än att knyta ihop dem. Vi har , som fungerar bra. Det är mellanstatligt. Vi kan även främja mänskliga rättigheter och kvinnors rättigheter genom FN, och vi har fler andra organ. EU är på intet sätt ett projekt som skulle stärka kvinnor i . Jag skulle vilja säga att det snarare är tvärtom. Jag tror att många kvinnor och män, oavsett politisk färg, i vårt häpnar när proklamerar att de är det parti som har den starkaste politiska agendan. Ni vill ju här i återinföra sambeskattningen, som övriga partier tar avstånd från, och för den delen försämra kvinnors rätt till fri abort. Det finns en global trend som resten av partierna i deltar i och för tillsammans: Vi måste vara en starkare och global röst när har blivit president i Vita huset och när nationalismen och populismen ser till att kvinnors och minoriteters rättigheter ryker allra först och främst. Det är intressant att aktivt vill att ska gå ur Europeiska unionen. EU är världens största biståndsorganisation, om vi nu ska tala med utrikespolitiska mått mätt. Det är också den organisation och union som har den skarpaste feministiska agendan. Vi skulle såklart från svensk sida, och jag som liberal feminist, önska att den vore ännu starkare. Men om man vill bekämpa islamistiska terrorister och de bakåtsträvare som finns är EU ett mycket bra sätt. Jag har full respekt för att man kan tro på vissa av de projekt som finns inom EU och att man kan glädja sig åt det bistånd som EU ger. Men kan vi inte hantera det själva i ? Kan vi inte själva bestämma hur vi ska fördela vårt bistånd? Kan vi inte arbeta tillsammans med andra länder men själva avgöra vart pengarna ska gå? Varför behöver vi en överstatlig union för att fördela de biståndspengar som vi vill ska gå till utsatta människor? Jag ser inte logiken. Det är inte heller försvarbart ur ett annat perspektiv med tanke på att EU är en enorm ekonomisk koloss av förslösade skattemedel. Jag ser alltså inte logiken i att vi skulle behöva EU för att på ett bättre sätt fördela bistånd. Herr talman, utrikesministern, representanter från den diplomatiska kåren, ärade riksdagsledamotskollegor och ni som ser debatten på tv eller lyssnar på radio där hemma! Tack för att ni lyssnar! Mycket har hänt sedan den förra utrikespolitiska debatten. Det är med stolthet jag står här . har tagit plats i , och vi har kraftfullt utökat vårt fredsdiplomatiska arbete. Vår feministiska utrikespolitik vinner genklang runt om i världen, och klimatarbetet har tagit en historisk fart framåt. Vi som sitter här i riksdag bor i ett land som kan räkna till av fred. Vi har haft av demokrati, välstånd och välfärd. Vi bor i ett av världens mest jämställda och hållbara samhällen, och vi har all anledning att vara stolta över vårt land och all anledning att känna framtidstro. Vi har fri utbildning och sjukvård, ett pålitligt rättsväsen, ett starkt civilsamhälle, en fri press, fackliga rättigheter, friskt dricksvatten och en ren miljö. Det är en utopi i många länder och vardag för oss här hemma. Just därför är det så viktigt att vi förstår den roll och betydelse vi har i världen just nu och att vi tar vara på den just . Vi är ingen stormakt, varken ekonomiskt eller militärt, men vi har andra och förmodligen mycket viktigare värden som spelar roll. Vårt bistånd spelar roll. Med har det en väsentlig betydelse vilka biståndssatsningar gör, vilka fonder vi investerar i och vilka strategier vi utformar. Därför är det så efterlängtat och viktigt att regeringen nu lägger fram ett nytt politiskt ramverk för det svenska utvecklingssamarbetet. När Trump drar in allt stöd till organisationer som verkar för kvinnors rätt till sin egen kropp tar tillsammans med likasinnade länder initiativ till en världsomspännande insamling för SRHR. När gör det lättare för män att misshandla sina fruar och barn stärker stödet till demokrati och mänskliga rättigheter. När en klick klimatskeptiker i Vita huset stänger ned nationella klimatdatabaser signerar en unik klimatlag och bjuder in till en internationell havskonferens med . Nej - kan inte göra allt, men ska göra allt vi kan. Vi ska stå rakryggade och fasta i våra värderingar när det blåser som allra hårdast från omvärlden. Vår diplomati spelar roll. Vår plats i ger oss möjlighet att föra in våra värden om feminism och klimat i säkerhetsrådsdiskussionerna. Våra fördjupade satsningar på fredsdiplomati ger oss en viktig roll i medling och fredsskapande världen över. Det är därför också så viktigt att nu utser ett särskilt sändebud till Palestina- och . Vi bär på vår grundmurade övertygelse om att globala utmaningar kräver globala svar. Vikten av väl fungerande multilaterala organ kan därför inte nog understrykas. Det är vårt fasta övertygelse att FN är fredsmäklarens nav, och även om organisationen behöver uppdateras och reformeras är det den enda plats i världen där alla nationer och människor kan mötas och komma till tals. Den feministiska utrikespolitiken är viktigare . Det finns ingen hållbar fred om inte kvinnor kan delta på lika villkor som män. Vi lever inte upp till konventionerna om de mänskliga rättigheterna om inte kvinnor och män har lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter. I som denna spelar det stor roll vilka vänskapsband vi förvaltar. Vårt nordiska samarbete måste prioriteras, och jag vill också säga att EU-samarbetet är viktigare än någonsin, inte minst ur säkerhetspolitisk synvinkel. När främmande stater driver påverkanskampanjer i syfte att splittra, göda misstro och ifrågasätta EU:s legitimitet måste vi stå tydliga och visa att vi har valt väg och riktning. När folkrättsvidrigt annekterat och för krig i östra måste EU stå starkt och enat som en kraftfull påminnelse om alternativet till Putins världsordning. Vi måste fortsätta att stå upp för det östliga partnerskapet. Bara med ett demokratiskt och starkt EU kan vi också sätta ordentlig press på att upphöra med sina förföljelser och fängslanden av journalister, politiker och människorättsaktivister. Vi får inte glömma att de värden som representerar nu utmanas från olika håll och kanter, från islamistiska terrorister till nationalister och nazister. Det är mot dessa krafter vi måste stå rustade , och lika stolt som jag är när jag representerar i internationella sammanhang, lika ödmjuk är jag inför de stora utmaningar vi står inför. En sak är dock säker, och det är att det bästa sättet att bemöta dessa utmaningar är att göra gemensam sak med demokratiska partier här i och med likasinnade, progressiva krafter i världen. En grundläggande del av traditionella utrikespolitik har varit idén om en öppen och fri handel. har inte minst i EU tillsammans med arbetat hårt och verkat för att EU, förutom den inre marknaden, också ska ha så många bra frihandelsavtal med andra länder som möjligt. Här hemma säger sig regeringen fortfarande stå enig bakom en frihandelsvänlig agenda. Just ska dock rösta om EU:s frihandelsavtal med , och jag är väldigt nyfiken på att höra hur det egentligen står till. Vad tycker egentligen ? Vi har ett läge nu efter brexit och med president där måste vara väldigt tydligt och pådrivande när det gäller frihandel. Hur kommer företrädare i att rösta när det gäller detta frihandelsavtal? Det är faktiskt en myt att inte skulle stå för frihandel. Vi tycker att det är viktigt att nationer handlar med varandra och att det också gynnar utvecklingsländerna, när det är rätt utformat. Till kan jag säga att vi har varit kritiska till vissa delar av innehållet i CETA, men det har främst handlat om miljö- och klimataspekter. Vi har velat få in vissa frågor i själva avtalet, men vi står bakom detta avtal och kommer att rösta ja till det. Innebär det då att hela hållning också kommer att reflekteras i de röster som avges i dagens omröstning om frihandelsavtalet mellan och , det som kallas CETA? Har jag då förstått att Europaparlamentariker kommer att rösta ja till detta avtal? Hur man agerar på olika platser skiljer sig bevisligen åt ibland, men jag vill säga att står bakom . Det som kommer att ske i och hur de gröna kommer att rösta där är inte någonting som jag kan stå för. har som bekant haft lite svårigheter tidigare med avgångna ministrar och kontakter mellan ministrar och turkiska organisationer. Jag vet att , precis som undertecknad, är en varm anhängare av internationellt bistånd. Problemet är väl att vi kanske har lite olika syn på vart pengarna ska gå. Därför har jag en ganska enkel fråga till : Hur ser på att bistånd går till organisationer som exempelvis Islamic Relief eller andra som är kopplade till Muslimska ? Vad är egentligen förhållningssätt till sådana organisationer? Jag vet inte riktigt om jag uppfattade vilka organisationer talade om. Vi är tydliga med att vi ger stöd till moderata krafter men inte till de organisationer som står för islamistiska värden. Det har vi aldrig gjort, så jag vet inte vad egentligen far efter. Jag vet dock att har kritiserat stödet till Unrwa, som är ett oerhört viktigt stöd i . Man gör ett fantastiskt arbete i de olika läger där flyktingar har bott så enormt . Det viktigaste man kan göra är att ge ett värdigt liv, att låta det gå över till ett långsiktigt utvecklingssamarbete och att man tillhandahåller utbildning. Detta gör Unrwa. stöder flera olika projekt som hjälper flyktingar, inte minst barn, bland annat vårt utökade stöd till och andra FN-organ. Låt oss återgå till i mina ögon tvivelaktiga syn på vissa organisationer. Regeringen har tidigare gett stöd till och Islamic Relief. Det är organisationer som har haft tydliga kopplingar till islamistiska organisationer. Med tanke på tidigare historia med antydda kopplingar till Muslimska kan det vara intressant att höra vad egentligen tycker om sådana stöd . Återigen säger jag att vi inte ger stöd till organisationer som stöder en islamistisk agenda. Det är mitt korta svar till . Jag har två frågor till talesperson. Jag hörde nämna att man ska sätta press på . Här blir jag naturligtvis mycket nyfiken. På vilket sätt sätter regeringen press på i det läge vi kan se i , med så många fängslanden, så många avskedanden och så mycket tryck mot allt som inte är stöd för herr president himself? Jag är nyfiken på att få en djupare bild av hur regeringen gör. Jag kan förstå att den militära alliansfriheten tjänar och väl. Men hur tjänar den , , och EU? Jag har svårt att förstå att , som jag vet håller sig uppdaterad om allt, inte ser att vi i samtal med lyfter upp frågorna. Vi har i fördömt fängslandet av HDP:s företrädare. Vi är egentligen eniga om att man måste fortsätta att arbeta för ett närmande till EU. Även om det är långt bort måste man fortsätta att arbeta för att kunna ha en pågående dialog. ställer två stora frågor, så jag får fatta mig kort. Min syn sammanfaller med väl. Varför skulle öka på spänningarna i närområdet genom att gå med i Nato? Varför skulle vi ens våga göra det i en situation när spänningarna är större än någonsin, ? Varför hade vi inte valt ett annat tillfälle? Varför har ni inte drivit frågan tidigare i alliansregeringen? Varför vågar ni säga detta nu när vi inte ens vet om Nato, med anledning av Trumps politik, står för några garantier över huvud taget? Jag ställer frågan tillbaka till : Hur har du uppdaterat din syn på Nato sedan Trump kom till makten? När det gäller och att hantera situationen i uppfattar jag inte att det finns något nytt från regeringen. Jag hörde en beskrivning av historien. Det lät lite annorlunda när jag hörde inledning. Jag hörde inte något svar på hur det tjänar väl med alliansfrihet i dagens säkerhetspolitiska miljö. Jag hörde däremot nämna att man inte vågar överge alliansfriheten därför att läget är så bekymmersamt. Men har varit en alliansfri stat så här långt. Ändå befinner vi oss i denna miljö. Hur går det ihop? Osäkerheten är ett faktum. Där har och regeringen valt en tydlig väg. Vi tror på ett fördjupat samarbete med de nordiska länderna, särskilt med . Vi tror på ett fördjupat samarbete inom EU. Vi tror på fördjupade bilaterala avtal med enskilda länder. Vi tror inte på en allians där vi låser in oss - som man gör i Nato. Vi vet att alliansfriheten har tjänat oss väl under . Vi kan säga att det vore dumt att ändra den svenska säkerhetspolitiska doktrinen nu när säkerhetssituationen är som den är. och Liberalerna tycker inte alltid lika i utrikespolitiken, men på ett fält har vi verkligen varit pionjärer tillsammans. Jag syftar på att bör få en anständig vapenexport. och Liberalerna var de enda partierna som tog tydlig ställning för att införa ett demokratikriterium i vapenexporten. Det är något som vi alla längtar efter att få se på plats. Jag instämmer i den kritik som har förts fram av flera partier tidigare under debatten. sitter parti i regeringen. Var är den nya vapenexportlagen? Den ska komma , sägs det. Kan garantera att det blir ett skarpt demokratikriterium? Det är ingen hemlighet att vi ville gå långt i begränsningen av vapenexporten. Där fanns beredningen inom KEX. Där kom man fram till vissa tydliga saker. Man kunde ha gått längre. Det kan jag säga som miljöpartist. Men när alla partier skulle samsas kom man inte längre. Mycket riktigt, , stod Liberalerna och samman. En av de saker som beredningen har lagt fram är att det ska finnas ett demokratikriterium för svensk vapenexport. Man jobbar i med att ta fram propositionen och med lagrådsremissen. Beredningens slutsatser håller på att översättas till lag. Där finns kriteriet med. Vi vill att det till ska lämnas ett förslag till en skarpare vapenexportlag, som innefattar ett demokratikriterium. Jag refererade framför allt till den så kallade , som startade och blev klar , om jag inte missminner mig. Det gröna partiet och det liberala partiet hade samma agenda. är det som är aktuell. Där står det tydligt att kravet ska göra det möjligt att stoppa export till länder där det förekommer allvarliga och omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter eller grava brister i den demokratiska statusen. Vi kan lätt inkludera många länder dit har en stor vapenexport . Jag tror inte att jag är ensam om att vara orolig utan att även biståndsorganisationer, människorättsorganisationer och ett par partier i denna kammare är oroliga för att det inte kommer att bli en lika tydlig politik som vi alla har önskat. Därför hoppas jag att få ett än tydligare svar, inte bara att hoppas utan att vi kan förvänta oss ett skarpt demokratikriterium. Ja, det är det som komma skall. Vår intention är att implementera KEX-beredningens slutsatser, och där ingår ett demokratikriterium. Det är mitt svar. Propositionen kommer att läggas fram för senare i vår. Jag vill ta vid där slutade, för det finns en del i tidigare arbete inom utvecklingspolitiken som vi kristdemokrater har tyckt varit mycket klok och där vi har haft mycket stor samsyn. Men det är svårt att se vad egentligen står upp för på det utvecklingspolitiska området. Ett exempel är det som togs upp om vapenexport till diktaturer. Jag skulle vilja ha lite mer information om varför ett nytt lagförslag har dröjt så pass länge som det har gjort. Med i regeringen fanns det ju en förhoppning att denna process skulle skyndas på och inte försenas. Den förhoppningen har grusats. Jag tycker att vi i övriga partier som har jobbat hårt i bör få reda på varför. Kommer inte ett förslag att läggas fram som på allvar skärper vapenexportkontrollen? Ja, vi har haft samsyn här. Vapenexportregleringen måste skärpas ordentligt. Vad gäller att det försenats skulle jag vilja säga att vi gör ett väldigt grundligt arbete. Det var många som kom in i remissrundan. Tyvärr hade inte beredningen som KEX lade fram skrivits i form av lagförslag. Det arbetet återstår . Det var synd att man inte kom med skarpa lagförslag som kunde överföras direkt redan när de olika partierna hade kommit överens. Det blir ett arbete som man nu måste göra från början. Ur vår synvinkel är det viktigare att det arbetet görs på ett grundligt och rättssäkert sätt än att vi hastar fram en proposition där man kanske missar olika delar. Att det blir en skärpning kan jag faktiskt garantera. Tack, , för svaret! Med tillförsikt ser jag då fram emot förslaget - även om är för att bereda detta. När inför ett samlat pressuppbåd presenterade den nya biståndsplattformen betonades bland annat hur viktigt det är med ett mottagarperspektiv. När vi sedan har behandlat det nya policyramverket har det fått mig att ifrågasätta hur det är ställt med detta på området religionsfrihet, ett annat område där jag upplever att vi har haft stor samsyn. I det dokument som regeringen tidigare presenterade och som gick ut på remiss till olika biståndsaktörer fanns det bra skrivningar som sedan togs bort. Därför vill jag fråga hur det egentligen står till med religionsfriheten. Är det fortfarande någonting som ni värnar och står upp för inom utvecklingsbiståndet? Varför är det då inte längre med i policyramverket? Tack så mycket, ! Ja, det är absolut någonting som vi står upp för. Det finns en möjlighet när vi bereder det här i utrikesutskottet att påpeka att det behöver föras in. Tyvärr har jag förstått att och allianskollegorna anser att man inte ska genomföra den här plattformen. De vill kasta den på sophögen och stå för sin egen biståndsplattform - där man inte, skulle jag vilja säga, har ett mottagarperspektiv. Svensk utrikespolitik ska tydligt stå upp för de liberala värden som byggt vårt välstånd: alla människors lika värde och rättigheter, ett oberoende rättsväsen, fri företagsamhet, frihandel och internationell samverkan byggd på internationell rätt. Vår utrikespolitik ska säkra inte bara befolkningens liv och hälsa utan också grunderna för vårt samhälle. Det kan låta självklart, men det är värden som utmanas globalt - inte bara av olika diktaturer långt borta utan genom allt fler auktoritära ledare i vår närmiljö. Den fria världen krymper inför våra ögon. De strukturer som byggts upp i syfte att hävda och utveckla våra gemensamma värden undermineras. EU är viktigaste utrikespolitiska arena och FN en hörnsten i svensk utrikespolitik. När Putins , , Alijevs , Orbáns och Kaczynskis attackerar liberala demokratimodeller får vi inte blunda, tystna eller backa. Ändå är det vad vi sett . konstaterar att 2016 var det med försämrad global utveckling. Med brexit och Trump i centrala demokratier ser vi hur oro parad med obeslutsamhet växer i den fria världen. Vi ser hur populister och autokrater frodas. Det är hög tid, fru talman, att möta de trojanska hästarna. ska tillsammans med likasinnade engagera både och i den kampen. Vi måste göra det tydligt. Ingen ska uppfatta att det utvecklats ett normativt och säkerhetspolitiskt vakuum i vår del av världen. Med tydlighet, förutsägbarhet och transparens ska vi rusta upp det europeiska huset, där grunderna destabiliserats och underminerats. Vi ska bygga hopp där andra bygger rädsla. Vi lever i av global och regional osäkerhet. ska inte bidra till den osäkerheten utan stärka försvaret och forma ett modernt totalförsvar. Vi ska göra vår solidaritetsförklaring tydlig och trovärdig genom ökad nordisk-baltisk samverkan, stärkt EU-förmåga att agera som komplement till Nato och ytterst genom svenskt medlemskap i . ska stå upp för solidaritet i garanterad handling, inte bara i ord. De som tar president till orsak för att ska stå utanför Nato borde i stället fråga sig hur kan bidra till att stärka den transatlantiska länken. De som från olika utgångspunkter söker undergräva Nato hotar inte bara allvarligt säkerhet utan även våra grannars. Vi behöver inte mer vakuum i vår närmiljö om vi vill hävda fred och våra liberala värden. ska genom tydlighet om sin solidariska säkerhetspolitik medverka till att höja de konfliktavhållande trösklarna i vår del av . Det gäller såväl som . Vi ska vara pådrivande för att reducera kärnvapenhotet, som ånyo blivit alltmer påtagligt med rysk utveckling i vårt närområde. vill se en kärnvapenfri värld. Vi vill medverka till en balanserad nedrustning. Vi står upp för kärnteknikavtalet med , vill inte se fler kärnvapenländer men är på det klara med växande utmaningar. Jag behöver bara nämna diktaturen . Vi är beredda att syna FN-spåret om kärnvapenförbud men är inte beredda att riskera vare sig eller vår säkerhet. ska hävda såväl individers rätt att välja sitt liv som alla länders rätt att välja sin väg. På den grunden vill vi utveckla det östliga partnerskapet, något som skarpt ogillats av under president . Han har med propaganda, korruption och hybridkrigföring sökt destabilisera och stoppa länder som själva valt närmande till EU. När det inte lyckats har rysk militär satts in. Vi har sett det och ser det i och i . Rysk militär närvaro är entydig för utvecklingen i såväl och som och östra . Det är helt oacceptabelt. Sanktionspolitiken mot måste fortgå så länge inte återfår full kontroll över sitt territorium och sina erkända gränser. Det är vitalt för EU:s säkerhet, vår säkerhet, att ingen osäkerhet råder om var EU står. Våra östliga grannar får inte bli offer för tvekan från den fria världen. Vi får inte skapa en ny vakuumpolitik. Det skulle bli dyrbart för våra grannar men också för oss i , och . Därför krävs ett starkt budskap i alla kontakter med .