kam-ad · H4C120170512ad · 2017-05-12 09:00:00 — stod jag på en bro över floden norr om huvudstad . Där betraktade jag den som man har byggt för att skydda mångmiljonstaden från översvämningar. Översvämningar har blivit ett allt värre fenomen i i och med klimatförändringen. Redan nu har miljontals människor tvingats fly från landsbygden och blivit flyktingar i sitt eget land. Jag tänkte: En mot klimatförändringen - kan det hjälpa? Nej, det gör det inte; det räcker inte. vill gärna ha hjälp från oss att bygga fler mot översvämningarna. Men det man helst vill att vi i den rika världen gör är att vi tar ansvar för våra utsläpp - utsläpp som här och drabbar ett land som och skapar miljontals klimatflyktingar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Aktuell debatt om klimatförändringar När man läser rapporten som kom om och att det kan vara isfritt förstår man att det är mycket bråttom. var som bekant det varmaste året någonsin, och åren har det också slagits värmerekord. Klimatminister sa här tidigare i sitt anförande att mycket är på gång, och det är bra. Det är mycket som händer i klimatarbetet i , men mycket mer behöver göras. Vi behöver också ett annat sätt att bedriva klimatpolitik. Alltför länge har ansvaret rullats över till marknaden och till enskilda konsumenter. Men det finns ingen marknadens osynliga hand som kommer att rädda klimatet. Och som enskilda konsumenter är vi ganska ensamma när vi står där i butiken och ska försöka rädda planeten. Nej, det finns ett politiskt ansvar att utkräva. Vi behöver fler gemensamma lösningar. Alla politikområden måste ta sitt ansvar för att ställa om till ett socialt och ekologiskt samhälle. Klimatminister nämnde klimatramverket och klimatlagen, som kommer att klubbas här i kammaren . Det är bra förslag, som vi i står bakom. Men vi tycker inte att det är okej att de konsumtionsrelaterade utsläppen är helt utanför ramverket, alltså utsläpp i andra länder på grund av vår konsumtion och att vi reser med flygplan. Självklart måste alla utsläpp räknas, och vi behöver mål och medel för att få ned alla utsläpp, även dem från vår konsumtion. Ett konkret exempel är den snabbt ökande köttkonsumtionen i med tillhörande växande utsläpp. Det är inte okej att skolor runt om i vårt land som tar initiativ till vegetariska dagar och vegetariska veckor blir motarbetade av lokalpolitiker och intressegrupper. Tänk om vi i den här kammaren hade röstat för förslag om minskad köttkonsumtion och en handlingsplan för minskad köttkonsumtion! Då hade det varit solklart att vi i riksdag står bakom att vi ska minska vår köttkonsumtion, för vi behöver ta ansvar för de utsläpp som den leder till. Det är inte okej att flyget är helt och hållet skatte- och momsbefriat medan tåget beläggs med höga banavgifter. Självklart måste flygets utsläpp omfattas av de mål som vi sätter upp, och självklart måste det vara mycket dyrare att flyga än att åka tåg. Det är inte heller okej att vi numera har en regering som vill bygga genom tiderna dyraste motorvägsprojekt, Förbifart , som kommer att sluka som vi i stället skulle behöva till kollektivtrafiken. Nej, det är inte okej att priset för att resa kollektivt har ökat fyra gånger mer än konsumentprisindex . På alla dessa områden kan vi här i denna kammare fatta politiska beslut för att se till att vi ändrar kursen mot ett mer hållbart samhälle och faktiskt med nollutsläpp, som vi numera gemensamt har som mål. Mycket återstår att göra. Vi är redan i elfte timmen vad gäller att ställa om vårt samhälle, men det går att göra det. Det går att göra det om vi tar ett politiskt ansvar för klimatfrågan, om vi ser till att alla politikområden verkligen håller sig inom de ramar som vår natur har satt upp för politiken. Konsumtionen, köttkonsumtionen, flyget och massbilismen är några exempel på områden som har otroligt stora utsläpp och som inte har de konkreta mål och styrmedel som behövs. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Aktuell debatt om klimatförändringar Vi behöver ställa om till ett socialt och ekologiskt samhälle. Det gör vi i med röd politik för grön omställning. Som sagts här tidigare är klimatförändringen, klimathotet, en av vår tids stora ödesfrågor. Det kan vi väl vara överens om så här långt. Det är absolut nödvändigt att vi har något slags politiskt förhållningssätt och en idé om hur vi ska kunna lösa detta. Det handlar både om att hantera de klimatförändringar som trots allt sker och om en anpassning av samhället. Vi måste naturligtvis minska de utsläpp av växthusgaser i atmosfären som har varit alldeles för stora . I detta sammanhang finns det två förhållningssätt som är direkt kontraproduktiva och kanske rent av destruktiva. Båda leder till passivitet och får förödande konsekvenser i slutändan. Det ena är att man blundar för att det är ett problem över huvud taget. Det andra är att man tappar tron på att det går att lösa. Båda dessa förhållningssätt leder naturligtvis till passivitet. Grunden för denna debatt är och de förändringar som har skett där. Det kommer uppgifter om temperaturer som är över det normala och om vattentemperaturer som har varit så höga. uppmätte man någonsin plusgrader på norra . Man kan prata om att det beror på vädervariationer, men det är väl helt klart att något håller på att hända, att det är någonting som är fel och att det är bråttom att rätta till det. Vi liberaler har en stark tro på människans förmåga att lösa problem. Det är helt riktigt att Liberalerna lägger mindre skattemedel på stöd och subventioner när det gäller klimatpolitiken. Vår gröna klimatpolitik ligger egentligen i skattetabellen och i den ekonomiska styrning som vi kan få den vägen. Det handlar om ett ansvarstagande utifrån kunskap och marknadsekonomiska principer. Det bygger på principen att förorenaren betalar och på en grön skatteväxling med höjda miljöskatter och sänkt skatt på arbete. Det handlar om att få till de mest effektiva styrmedlen för kostnadseffektiva åtgärder. Mot detta står, som vi uppfattar det, en rödgrön skattehöjning. Man pratar ofta om skatteväxling även på den rödgröna sidan, men vi ser bara skattehöjningar. Skatt på avstånd och så vidare har diskuterats, men det är inte något som vi tycker är konstruktivt i sammanhanget. Liberalerna står helt bakom att ska vara ett föregångsland. Som nämnde är kanske detta vår stora chans eller uppgift här i världen. Med vår kunskap och teknikutveckling ska vi vara ett föregångsland och driva på även på EU-nivå och globalt för åtgärder. Det är viktigt att vi ser effekterna på jobben och konkurrenskraften i så att vi inte blir så fokuserade på att ligga före och vara ett föregångsland att vi släpper att vi själva måste skapa drivkrafter för tillväxt. Det skapar resurser för att kunna vara ett föregångsland. Det är också viktigt att kunna se helheten i detta. diskuterar vi klimatpolitiken, men allt hänger samman. En annan sak som vi i Liberalerna vill poängtera starkt är att bevara den biologiska mångfalden. Om naturen och världen ska kunna anpassa sig till de klimatförändringar som oundvikligen kommer är det nödvändigt att vi har en biologisk mångfald som kan stå emot dem. En stor biologisk mångfald är betydligt mer robust än en utarmad sådan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Aktuell debatt om klimatförändringar Vi ligger långt framme internationellt när det gäller miljö och klimatarbete, och vi ska kunna dra nytta av detta som en konkurrensfördel. Vi kan konstatera att under Alliansens , från 2006-2014, minskade utsläppen av klimatgaser . Det var en trend som tyvärr bröts 2015. Jag tror att vi alla delar frustrationen över rapporten och över att det låg stilla 2016 så att vi hade samma klimatutsläpp som . Det är inte svårt att ringa in de största utmaningarna. Den första handlar om transportsektorn, där ett arbete pågår. Liberalerna har många förslag om detta som jag ska återkomma till. Den andra utmaningen är att minska utsläppen från jordbruket. Då måste vi ändå ha med oss att vi har tagit höjd för målsättningen att vi ska öka livsmedelsproduktionen i vårt land. Det är en utmaning i sig, men vi tror att det är möjligt. Den tredje är att vi måste få på plats teknik när det gäller basindustrin, det vill säga järn, stål och cement. Det handlar om både teknikutveckling och processer. I slutänden var det en förutsättning i Miljömålsberedningen att man kunde utveckla CCS - att fånga upp och lagra koldioxid i berggrunden. Detta var en av grundförutsättningarna för att kunna nå netto noll till 2045, som vi trots allt är överens om. I går avslutades Arktiska rådets ministermöte i i , där utrikesminister deltog. På mötet bekräftades , vilket var bra. Framför allt var det bra att inte drog sig ur avtalet. Vi kan ju hoppas att och hans utrikesminister, som är före detta vd för det stora oljebolagen , nu tar klimatutmaningarna på allvar. är tillsammans med de nordiska länderna men också , och en del av . De utgör de permanenta medlemmarna, medan fler tillkommer som observatörer. Länderna samverkar , och var ordförandeland 2011-2013, under Alliansens period. arbetade aktivt under ordförandeskapet med att få till ett striktare regelverk kring oljespill och säkerhetsfrågor. hörde vi i medierna det som har nämnts här, nämligen forskningsrapporter som talar om hur isarna runt nu smälter snabbt. Det är en allvarlig signal som vi måste ta på allvar. kan det bli isfria somrar i . smälter isen från glaciären vid Ilulissat på med en mängd som motsvarar det vatten som använder på . De isblock som har brutits loss blockerar infarten till stadens hamn och hindrar transporten av förnödenheter till invånarna. Miljön på är viktig inte enbart för de boende i regionen. står inför stora utmaningar därför att isen smälter. Permafrosten, som är kännetecknande för , innehåller stora mängder metan. I samband med att isen tinar accelererar utsläppen av koldioxid på ett dramatiskt sätt. Det vore intressant om klimatministern kunde kommentera detta lite grann. har drivit frågan om utsläppsminskningar av sot eftersom det drar till sig värme när det blir svart, och då smälter isen snabbare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Aktuell debatt om klimatförändringar Vi har tidigare jobbat med att utarbeta rekommendationer om förebyggande av oljeutsläpp och utvecklat instrument för att säkra de arktiska staternas beredskap inför och bekämpning av eventuella oljeutsläpp. Det vore intressant att höra om fortfarande driver på i den frågan. När isarna smälter har oron ökat för att länderna ska börja utvinna olja i områden som inte klarar av att ta emot oljespill. Det finns särskilda områden som är extra känsliga och som bör skyddas mot oljeutvinning. Det är viktigt att arbetar för att skydda från oljeutsläpp. är omringat av det iskalla , som saknar förmåga att absorbera olja vid ett utsläpp. saknas bra metoder för att sanera olja i Ishavsmiljö, och därför bör ingen utvinning ske i dessa särskilt känsliga områden. Vid sidan av utvinningen av olja och gas i ökar gruvnäringen. Mineralbrytning ger möjlighet till fler arbetstillfällen, men riskerar enorma naturvärden och urbefolkningens livsförutsättningar att äventyras. Vi kristdemokrater anser att det behövs tydligare riktlinjer för när man ska öppna nya gruvor och att större krav ska ställas på gruvbranschen att återställa marken samt återvinna och sanera avfallet. Det är heller inte acceptabelt att resurser utnyttjas hejdlöst av internationella företag utan någon form av motkrav på återställargaranti, skatteintäkter och arbetstillfällen. Urbefolkningens framtid och överlevnad är beroende av att vi respekterar olika internationella överenskommelser, såsom FN:s deklaration om ursprungsbefolkningars rättigheter. Om vi ska lyckas hejda klimatförändringarna som vi ger urbefolkningen möjlighet att leva och verka i de arktiska områdena krävs ökade miljöinsatser i och dialog med urbefolkningen för att säkerställa ett hållbart nyttjande av naturresurser som fisk och mineraler. På överlämnades ordförandeklubban från till . Den kan säkert fortsätta att vara pådrivande i klimatfrågan tillsammans med övriga nordiska länder, liksom , som har ordförandeklubban, men också inom EU, även om EU inte är direkt medlem i . Min fråga till statsrådet är: På vilket sätt driver regeringen på när det gäller miljöövervakning och att utveckla metoder för att ta hand om oljespill samt frågan om ökad oljeutvinning när isarna smälter? Jag vill först säga några ord till från , som ändå är tredje största parti och som borde ha tid och vara tillräckligt avlönade för att se vad som är grunden för denna debatt. Det är inte några enskilda väderrapporter, utan det är en rapport som har presenterats för . Den är författad av 90 forskare med hjälp av 28 peer reviewers, som har gjort en grundlig analys av utveckling . Effekterna på påverkar självklart hela planetens livsförutsättningar. Jag tycker inte att det är konstigt att vi diskuterar detta i riksdag. Till dem som här har antytt att regeringen inte skapar fler jobb vill jag först och främst säga att 200 000 fler människor har fått arbete och att ekonomin går mycket bra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Aktuell debatt om klimatförändringar Utsläppen minskar inom den nationella sektorn, som ju ligger utanför EU:s utsläppshandelssystem och som vi kan påverka. Detta sker som ekonomin växer och vi har tagit emot väldigt många människor i vårt land. De som har varit väldigt motsträviga till reformeringen av EU:s utsläppshandelssystem är samma personer som här säger att vi borde göra utsläppen mer kostnadseffektiva utanför gränser. Vi måste vara oerhört aktiva på alla arenor, och det är den här regeringen. EU:s utsläppshandelssystem är helt centralt för att kunna minska utsläppen i processindustrin, stålindustrin, massaindustrin och cementindustrin. Här har gått fram mycket ambitiöst så att vi nu kan skrota utsläppsrätter och på så sätt få ned utsläppen och göra det dyrare att släppa ut. Allianspartierna vill helst köpa sig fria från omställningen genom att göra klimatåtaganden med hjälp av billiga utsläppsrätter från utvecklingsländer. Att bara fokusera på det tycker jag är en dålig idé. Uniti är ett smart svenskt företag som har startat i för att göra nya svenska elbilar. De siktar på att vara billiga i produktion och inköp, och bilen är utformad för en global marknad. Hybrit är ett samarbete mellan , och för vätgasbaserad stålproduktion. Detta har potential att minska utsläpp och skapa en helt världsunik produkt. Regeringen har gett i uppdrag att främja innovationen och stötta initiativet. Utan engagemang från staten skulle vi inte kunna se koldioxidfritt stål tas fram just nu i . Lantmännens bioraffinaderi i är också fantastiskt att se. Potentialen för svensk teknik är att den går mot en cirkulär ekonomi. Men utan ambitiösa klimatreformer och utan ett visst stöd för att göra dessa tekniksprång kommer inte att vara ett land i framkant. Detta kommer att ge vår ekonomi och vårt näringsliv helt unika positiva konkurrensfördelar i en värld där vi måste ställa om och där alla länder har ett sug efter smarta klimatlösningar. En del av de borgerliga företrädarna har i denna debatt tagit utsläppsstatistik som bevis på att deras politik är bra och att regeringens politik är dålig. Detta är långt ifrån ordning och reda, och det är faktiskt ganska dumt. För vad säger egentligen statistiken? Jo, den del av utsläppen i industrin som sker inom EU-politikens beslut och inom EU:s utsläppshandel ökar. Men resten av utsläppen - den del som den svenska politiken träffar - minskade . Speciellt glädjande är att utsläppen i trafiken minskar, trots att bilarna blir fler. Låt oss utgå från industrin. Alla utsläpp inom europeisk industri måste hålla sig under ett tak. Detta tak minskar , och till slut, ungefär , har utsläppsrätterna tagit slut. Att utsläppen i den svenska industrin har gått upp inom det som finns inom EU:s utsläppshandel innebär alltså inte att de totala utsläppen inom EU ökar, eftersom mängden utsläppsrätter redan är förutbestämt. I stället innebär detta att svensk industri hör till de minst klimatbelastande i världen och att man har varit konkurrenskraftig och framgångsrik. Vi i borde kanske vara lite rädda om dessa jobb och innovationer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Aktuell debatt om klimatförändringar Det stämmer dock att vi behöver minska utsläppen inom EU:s utsläppshandel generellt. För detta krävs en skärpt politik på EU-nivå. Det behövs resultat på EU-nivå. Men tillsammans med övriga borgerliga partier och har motarbetat tuffare krav. Nog är det lite magstarkt att kritisera regeringen för att utsläppen går upp inom industrin. Det är till och med ganska dumt, och långt ifrån ordning och reda. Sanningen är att vi aldrig har sett en så handlingskraftig regering i klimatfrågan som . Bakgrunden är given: Allvaret har skett. I budgeten , inklusive vårbudgeten, har regeringen föreslagit nya investeringar i klimatarbetet, fossilfria resor och förnybar energi på för . Investeringarna görs framför allt inom fyra områden: lokal klimatomställning, fossilfria resor, förnybar energi och internationella klimatinvesteringar. Det lokala klimatinvesteringsstödet som regeringen har infört - det nya och förbättrade Klimatklivet - har blivit en succé. Redan har 783 projekt fått stöd. Det handlar om laddstationer, fossilfria kollektivtrafiklösningar, bioenergiproduktion och mycket mer. Eftersom antalet ansökningar är så stort höjde regeringen investeringarna till detta i vårändringsbudgeten med ytterligare . Totalt finns nu 1,2 miljarder till investeringar i Klimatklivet, som beräknas sänka de svenska utsläppen med 1 . Jag har inte fått svar från och de övriga borgerliga partierna på vad som händer med klimatinvesteringar som exempelvis elvägen. De borgerliga och väljer bort klimatinvesteringar och väljer i stället skattesänkningar. slår sig för bröstet när det gäller partiets fantastiska klimatambitioner. Men hur ska få igenom dessa när man ska samarbeta med , som har helt andra ambitioner. har ju dessutom öppnat för samarbete med . Låt mig börja med det senaste. slår sig för bröstet och berättar att Klimatklivet ska minska utsläppen med 1 . Vi lägger 100 miljoner mer än regeringen på internationella insatser i årets budget - alltså 100 miljoner . Detta gör att utsläppen minskar med och sker med ett enda beslut och till betydligt lägre kostnader. Klimatpolitikens fokus måste ligga på att sänka de globala utsläppen i stället för att flytta runt dem. Tuffa särkrav på hemmaplan, här i , leder kanske till sänkta svenska utsläpp på papperet och inom våra gränser, men det riskerar att göra det rakt motsatta när det gäller de globala utsläppen. Om exempelvis energiintensiv produktion flyttar från hamnar den i länder där utsläppen är större och kraven mindre och där elproduktionen är sämre. Det finns ett tydligt exempel som nämns ibland på hur man på papperet enkelt skulle kunna ta bort av de svenska utsläppen, nämligen genom att stänga ned stålverken i och . Men alla inser att det stål som produceras där ändå kommer att produceras men någon annanstans i något annat land, och då har vi bara flyttat utsläppen. Dessutom skulle vi sannolikt förvärra dem eftersom svensk produktion generellt sett är mer utsläppssnål än andra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Aktuell debatt om klimatförändringar Detta exempel är förstås smått absurt, men det tydliggör ändå vari problemet ligger. Det är ett exempel i det stora, men samma resonemang gäller även för det lilla. Vartenda litet effektivt svenskt företag som slås ut av särkrav leder till att utsläppen ökar någon annanstans. Vi måste tänka globalt i dessa frågor. Svenska särkrav är därför ofta en dålig idé. Jag ska säga något om Alliansens facit. Som jag nämnde tidigare handlar det om att minska utsläpp som vi har tillväxt. Jag tror att det är oerhört viktigt. Om vi ska vara ett föregångsland och ett föredöme som andra länder tar efter måste vi kombinera de här två delarna. Det gäller inte bara de minskade utsläppen. Vi vet att andelen vindkraft var tio gånger så stor när Alliansen lämnade regeringsmakten jämfört med . Det blev 15 gånger fler miljöbilar under alliansåren. Andelen förnybart i transportsektorn blev så stor. Resultaten räknas, och resultaten från alliansåren är tydliga. Vi klarade att kombinera tillväxt och minskade utsläpp. Vi behöver ordning och reda i klimatpolitiken. Det finns minst två stora problem med regeringens klimatpolitik. Det första problemet är att regeringen inte har några samlade beräkningar över hur stora totala utsläppsminskningar som den förda politiken leder till. Det tycker jag är ganska anmärkningsvärt, för det betyder att regeringen faktiskt famlar i blindo. Om man inte har några beräkningar över vilka resultat den förda politiken är tänkt att ge, hur ska man då veta om man gör rätt saker och om man gör tillräckligt? Det andra problemet är att när det faktiskt presenteras beräkningar, vilket till exempel gjordes för Klimatklivet efter att jag hade efterlyst det, baseras beräkningarna på minst sagt tveksamma antaganden. Vi satsar pengarna där vi vet att de gör mest nytta. Insatserna måste ske där varje satsad krona gör så stor nytta som möjligt. Det innebär att åtgärder behöver vidtas även utanför vårt land. Jag ska säga några korta ord om de åtgärder vi föreslår utöver det som jag redan har nämnt. Vi vill fokusera på att minska utsläppen i stället för att lägga skatt på avstånd. Vi tror till exempel att en reduktionsplikt för flyget vore bra. Vi tror också att det är viktigt att involvera företagen. Vi vill se ett klimatavdrag för företag som investerar i CDM. Vi vill ha en CCS-strategi för kolavskiljning och lagring för industrin samt en bioekonomistrategi. Som jag nämnde lägger vi betydligt mer pengar än regeringen på internationella och kostnadseffektiva insatser. Det är jättebra att ministern klargjorde att det inte var väder vi skulle debattera. Jag hoppas att man pratar mindre om väder framöver. Jag pratade tidigare om att ineffektiv politik i kan vara skadlig för klimatarbetet globalt. Det skulle jag vilja prata lite mer om. I stället för att diskutera skattepålagor, subventioner och statlig styrning borde vi försöka satsa på någonting som gör skillnad. är den grund som vi har. Väldigt många slår sig för bröstet och hoppas verkligen att detta avtal ska göra skillnad. Jag tror att många verkligen tror på detta. För min del tycker jag att definitivt är en grund för fortsatt globalt samarbete, men det finns många grundläggande problem. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Aktuell debatt om klimatförändringar består av jättemånga löften, men ingen försäkran om att de ska infrias. De här löftena, varom vi alltså inte vet om de kommer att infrias, kommer att kosta väldigt stora pengar, vilket också minskar sannolikheten för att de kommer att infrias. Stämmer de olika modellerna för att förutsäga temperaturutvecklingen ändrar de nuvarande löftena bara slutresultatet . Det finns väldigt många olika beräkningar, men jag har sett uppgifter om att uppvärmningen kan fördröjas med kanske . Alla uppgifter är extremt osäkra, men det vi vet är att det som har utlovats inte är i närheten av målen. Det är uppenbart att nästan allt måste ske genom ytterligare väldigt kraftiga minskningar efter 2030. Vi kan som exempel ta , som många vill hylla för att de har lovat att investera kraftigt i vind och sol. Men då ska man komma ihåg att de löften som de har givit betyder en minskning, eftersom har byggt väldigt många vindkraftverk . De har dragit ned på nybyggnationen, eftersom effektiviteten i vindkraftverken är så väldigt låg. Verken har en hög kapacitet, men det faktiska nyttjandet är mycket lågt. Man får ut väldigt lite. De data som finns visar att till är beroende av kol. Vad gäller de förnybara energikällorna är det ved, träkol och kospillning som människor värmer sig med och lagar sin mat med. Följden är enorma luftföroreningar som människor dör av. Vi kan även titta på , som också har investerat enorma pengar i vind och sol.