kam-fs · H5C120170914fs · 2017-09-14 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Utbildningsminister (MP) Försvarsminister (S) Miljöminister (MP) Gymnasie- och kunskapslyftsminister (S) Utbildningsminister (MP) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Debatter och beslut i kammaren Jag vill ställa en fråga till utbildningsminister . I går var det en aktuell debatt i kammaren om migrationspolitiken och situationen för ensamkommande barn. Det är självklart en mycket viktig och angelägen fråga som påverkar enskilda. Det är viktigt att vi värnar den ordning vi har, med individuella bedömningar där det är myndigheters och domstolars kompetens och inte politikens nyckfullhet som avgör. Vi ska inte ha ett system där andra faktorer än just asylskäl är avgörande. Det är inte långsiktigt, och det är inte humant. Det är väldigt viktigt att det här området inte präglas av osäkerhet. I gårdagens debatt framkom en splittring mellan migrationsminister och gruppledare i , . Regeringen gav ett besked och i ett annat. Utifrån det vill jag fråga utbildningsministern: är regeringens gemensamma hållning? Jag vill tacka riksdagsledamoten för frågan. Precis som ledamoten redovisar gör regeringen inga asylprövningar - längre, ska tilläggas. Jag var en av dem som arbetade hårt för att få till denna ordning, som innebär att prövningar av ansökningar om uppehållstillstånd görs först i myndighet och därefter i oberoende domstolar. Det betyder dock inte att regeringen inte har ansvar för att följa utvecklingen för personer som ansöker om uppehållstillstånd i . Regeringen har ansvar för lagstiftningen. Och regeringen har ansvar för att upprätthålla rättssäkerheten. Diskussionen i går som riksdagsledamoten beskriver, och som alla partier deltog i, handlade just om vilken lagstiftning vi vill ha och om hur vi ska upprätthålla rättssäkerheten. Det var utifrån det en bra diskussion. Jag vill tacka utbildningsministern för svaret. Men jag önskar ändå att få ett klarläggande. Som ministern säger är det viktigt att det är myndigheterna och sedan domstolar som prövar de här frågorna och att det inte råder någon osäkerhet om detta. Men i debatten i går var det tydligt att det rådde stor osäkerhet om vad som ska gälla. Utifrån ministerns svar behöver jag ett klarläggande. Står ministern inte bakom sitt eget partis politik? Jo, det gör jag helt och fullt. Och politik är känd. Regeringen arbetar med lagstiftning och att värna rättssäkerheten. Förslag till lagstiftning läggs fram till och prövas i . Jag konstaterar att det förslag till lagstiftning som har lagts fram dels har inneburit att barn inte ska få samma hårda prövning som de inskränkningar som presenterades innebar, dels har inneburit att har godtagit en lagstiftning om att man under vissa omständigheter ska kunna få uppehållstillstånd för att gå klart gymnasiet. Min fråga går till försvarsministern. Det har debatterats ganska mycket i interpellationsdebatten, och försvarsministern har förklarat gången mycket tydligt. Jag har en fråga kvar om det här som jag vill ha en kommentar till. I försvarsutskottet har vi en sekretessbelagd del där vi får information om saker och ting som händer ute och som kan innebära en viss säkerhetsrisk för , och sedan har vi en öppen del. Vi tycker att det är lite märkligt att man under hela har diskuterat allting annat men att försvarsministern inte har nämnt det här. Jag skulle vilja ha ett förtydligande angående det. Jag tackar för frågan. Problematiken med it-säkerheten låg på Transportstyrelsen, som ligger under och låg under dåvarande infrastrukturministern. Det var där grundproblemet låg. var den myndighet som skulle följa upp det här i förhållande till Transportstyrelsen. Infrastrukturministern hade ansvaret för att informera statsministern på den politiska nivån. Det var där ansvarsbitarna låg. Vår uppgift var att klara ut Försvarsmakten, vilket vi gjorde. Om det här hade skett inom Försvarsmakten hade det varit min uppgift att ta de här initiativen gentemot både statsministern och . Det är på det sättet ansvarsprincipen ser ut i sammanhanget. Jag känner också väl till att det finns särskilda informationsgångar för hur sekretessbelagd information ska överföras till Statsrådsberedningen. Jag ställde en skriftlig fråga angående FRA till försvarsministern . Tack för det svaret, försvarsministern! Med tanke på det svar jag fick skulle jag vilja be försvarsministern kontrollera om uppgifterna om deras fordon fortfarande ligger i ett öppet register. I så fall går det att följa FRA-fordon ute i landet. Man bör även titta på när man säkerhetsklassat personalen. Och hur ser det ut med tillgången till den sekretessbelagda ? FRA:s personal är säkerhetsklassad. Så är det. All FRA:s verksamhet är säkerhetsklassad. Jag vet att det följs upp mycket noggrant av myndigheten. När det gäller mitt grundförhållande till och inom hade det varit mitt ansvar att sköta den typen av information om huvudansvaret för det här hade legat på Försvarsmakten och om Försvarsmakten hade varit den problematiserande myndigheten. Min fråga går till statsrådet . ministrar har besökt i två gånger för att tala sig varma för behovet av ett nationellt centrum för passivhusteknik, hållbart byggande och renovering. Senast utlovades en budgetsatsning på 20 miljoner . Det var väl ingen som trodde något annat än att syftet var att ta vara på den kompetens som var samlad just där, redan nu 2017. är det för nya budgetutspel, med löften hit och dit. Pengarna som utlovades har förbrukats, eftersom summan var uppdelad på två gånger 10 miljoner halvårsvis. Vad är då beskedet till alla oss som gillar passivhus och som vill att den unika kunskapen och de goda exempel som finns runt om i landet finns på plats, tas till vara och sprids med hjälp av denna utlovade men försenade satsning? Jag tackar för frågan. Det är viktigt att sprida klok teknik för byggande. Att byggsektorn gör sitt i omställningen till ett hållbart samhälle är helt centralt, både för energianvändning och för resursförbrukning. Det handlar om såväl byggmaterial som - som frågeställaren är inne på - husens energiförbrukning. Det som gjorts i är väldigt intressant att se. Frågor till mig ska dock vara av allmänpolitisk karaktär. Jag kan därför inte gå in på till exempel lokalisering av ett centrum. Jag inser att det är svårt för att svara på sådana frågor, men det handlar ändå om regeringens sätt att sköta myndigheterna. Man går ut och ger löften i en budgetpresentation och låter olika aktörer leva i tron att det finns möjlighet att söka dessa pengar, och så visar det sig att när kriterierna förändras är de helt annorlunda. Då undrar man lite grann hur regeringen kommer att agera i den här budgetprocessen när man gör olika typer av utspel lokalt. Jag kan garantera frågeställaren att de budgetutspel vi gör, de presentationer av budgetens innehåll vi gör, är någonting vi ska stå för. Och förändringar ska tas fram i dialog med dem som är berörda. Det innebär såklart dock inte att alla alltid är nöjda. Det tror jag att alla som har haft förmånen att få jobba i eller nära en regering känner väl till. Jag har en fråga till miljöminister . Det handlar om den aviserade elfordonspremien. Det är klart att det är viktigt med klimatsatsningar, men som liberal är jag högst skeptisk till den typen av bidrag till enskilda. Förutom att man kan ifrågasätta principen och om det verkligen är statens roll att stödja privata inköp finns det en uppenbar risk att detta leder till en utebliven prispress på en marknad där tekniken är relativt utvecklad. Med andra ord finns det en uppenbar risk att premien inte ens kommer den enskilde elfordonsköparen till godo. Min fråga till miljöministern är: Ser miljöministern att det trots allt är ganska problematiskt med denna form av kortsiktiga subventioner? Tack för frågan! Vi har ett arbete med en omställning av hela transportsektorn mot fossilfrihet. För att åstadkomma detta krävs det ett stort antal åtgärder, en palett av åtgärder. Vissa åtgärder är riktade mot städer. Där ser vi att omställningen till effektiva transportmedel är stor. Vi har satsningar mot kollektivtrafik, men vi ser att det finns en ny teknik som växer fram - det handlar om lätta elfordon, elcyklar och elmopeder - som har möjlighet att spela en tämligen stor roll i transportarbetet runt städer och tätorter. Där är ett stöd av det slag som vi nu har aviserat motiverat för att möjliggöra ett tekniksprång och sprida ny teknik till många. Jag vill vara väldigt tydlig med att vi från Liberalernas sida också tycker att det är oerhört viktigt att man utvecklar teknik och att fler cyklar och använder elfordon. Det finns många klimat, miljö- och hälsovinster, och det handlar inte minst om trängseln i städerna. Detta är vi överens om. Men vi anser vidare att statens tydliga roll är att stå för den grundläggande infrastrukturen. Följdfrågan till ministern kan då vara: Tror inte ministern att utbyggnaden av infrastrukturen är den stora faktorn i detta sammanhang? När det gäller att möjliggöra ett hållbart resande är infrastruktur den grundläggande frågan. Det handlar om att göra det möjligt att resa tryggt och säkert på ett hållbart vis och framför allt om att göra det tryggt och säkert att gå och cykla. Det är det absolut viktigaste. Men vi måste också arbeta med en omställning på fordonssidan. Där har vi etablerade system vad gäller tunga fordon. Det är då inte logiskt att staten ska vara helt passiv vad gäller ännu mer effektiva fordon som finns tillgängliga och håller på att explodera. Min fråga riktar sig till utbildningsminister . Vi pratar ganska ofta här i om resultaten i skolan, om betygsinflation och om andra utmaningar som vi behöver ta itu med. Det som dock har uppmärksammats , av bland annat SVT, handlar om det fusk som pågår kring högskoleprovet runt om i landet, det systematiska fusk som pågår. Man pratar om att av dem som blir antagna till bland annat Handels är personer som har fuskat. Ändå är det i princip inga personer som åker fast. Det är väldigt få som åker fast för detta, vilket skapar en orättvis antagning. Vad avser utbildningsministern och regeringen att göra för att komma till rätta med problemet? Tack, , för en väldigt viktig fråga! Trovärdigheten i det system som vi använder för sökande till högre studier bygger på att alla känner trygghet i att det är rättvist. Ja, det är viktigt att det finns olika vägar in i högre studier och att man på olika sätt kan visa att man är dedikerad och kommer att klara den svåra utbildning man nu står inför. Men ju fler olika vägar vi har, desto viktigare är det att alla kontrolleras på ett bra sätt. Det är en av anledningarna till att regeringen har skärpt reglerna i fråga om fusk vid högskoleprovet och också försökt förbättra på ett sådant sätt att risken för upptäckt vid fusk på högskoleprovet blir större. Som jag får det redovisat för mig är detta någonting som får effekt - att det nu finns en påtaglig risk för den som fuskar att faktiskt åka dit för det. Så ska det vara. Tack, , för svaret! Det var precis det beskedet som jag också fick från Universitets- och högskolerådet. Men efter att man inrättat de nya kriterierna och att man försökt komma åt dem som fuskade gjorde SVT återigen ett test, vilket visade att i princip alla som fuskade kom undan igen. Är regeringen beredd att vidta ytterligare åtgärder för att komma till rätta med detta så att vi får ett rättvist system, som du själv säger, för alla som söker vidareutbildning? Herr talman och frågeställaren! Det ska självklart vara en ordning där man känner trygghet i att också de som söker till högre studier via högskoleprovet gör det rättvist och att provets resultat visar den kunskap de faktiskt har. Behövs det fler åtgärder är regeringen alltid beredd att titta på det. Det samlade arbetet för att hålla koll på alla de prov som görs genom utbildningssystemet är någonting som vi statsråd på gör tillsammans. Min fråga är till miljöministern. Regeringen föreslår en landsomfattande inventering av skogar med höga naturvärden, så kallade nyckelbiotoper. Ett stort problem är att nuvarande inventeringsmetodik leder till tveksamma beslut om vilka skogar som ska skyddas. Skogsmark riskerar att tas ur drift på felaktiga grunder. Förslaget innebär ett stort misstroende mot dagens skogspolitik och skogsägarnas frivilliga hänsynsarbete. Den devis som har varit gällande , frihet under ansvar, verkar vara borta. Det öppnar för godtycklighet och en rättsosäkerhet för skogsägare som riskerar att få stora konsekvenser för samhällsekonomin, jobben och möjligheten till effektivt klimatarbete. Återigen är äganderätten ifrågasatt av denna regering. Varför kommer regeringen med ett sådant här förslag, som kommer att få stora negativa konsekvenser för tusentals skogsägare? Jag finner anledning att börja med att upplysa om att det har gjorts två tidigare nationella inventeringar av nyckelbiotoper i , en och en . har ansvarig myndighet, , haft en bred process i fråga om att utveckla metoden, nyckelbiotopsinventering, för användning i vissa delar av landet, i nordvästra . Denna nya uppdaterade metod ska vara klar , enligt uppgift från generaldirektören. Då finner regeringen anledning att använda den nya metoden i nordvästra samt uppdatera det material som har blivit lite daterat vad gäller övriga landet. Regeringen föreslår att staten ska ersätta de markägare som kan bruka sin skog. Med den lilla summa som regeringen har avsatt kommer det att ta decennier - ja, faktiskt sekel - innan alla skogsägare får full ersättning. har 4 500 naturreservat. Signalen är att de inte alltid sköts runt om i landet. Min fråga är: Varför är det inte viktigt att sköta om de naturreservat som finns i stället för att komma med nya hämskor för landets skogsägare? Regeringen har ett väldigt aktivt arbete för att öka skyddet av värdefull natur i . Vi har också kraftigt höjt de medel som finns tillgängliga för att sköta den skyddade naturen. Det är något som har varit eftersatt , inte minst under den tidigare regeringens år. Det är otroligt viktigt. Men det är också viktigt att vi har kunskap om vad som finns i naturen, och då är nyckelbiotopsinventering en metod för att skaffa den kunskap som våra myndigheter behöver för att kunna fatta beslut. Min fråga går till försvarsminister . har byggt upp många internationella samarbeten, och vi har gått väldigt långt med många nationer. Jag vill därför passa på att ge försvarsministern en eloge och ett tack för det engagemang som finns avseende samarbete med olika länder, framför allt med tanke på vad detta konkret innebär för våra förbands möjligheter att öva olika scenarier i olika sammansättningar. Detta innebär en hel del utmaningar framöver när det gäller personalförsörjning och säkrande av kompetens inom våra olika förband, skolor med mera. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsministern hur han ser på numerären av anställda i Försvarsmakten. Det här är naturligtvis en komplex och strategisk fråga. Det har satsats mycket på kvalitet och professionella förband, men vi har inte klarat bredden och numerären i svensk försvarsmakt. Beslut gällande personalförsörjningen har inte lett till fulla och övade förband. Därför har vi reaktiverat värnpliktssystemet, som kommer att starta . I den uppgörelse vi gjorde senast med och ligger också en möjlighet att börja utöka numerären i svensk försvarsmakt 2020. Det kan ske när det gäller både professionella soldater och värnpliktiga. bör Försvarsberedningen, som arbetar med den framtida organisationen, se över numerären. Numerär ger nämligen uthållighet, och det är ett perspektiv som måste tillföras den försvarspolitiska debatten på ett helt annat sätt än . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag vill tacka försvarsministern för svaret. Det är ett positivt besked som försvarsministern ger. Numerären är viktig att se över; jag delar den åsikten helt och hållet. Sedan har vi, som försvarsministern mycket riktigt säger, en reaktivering av värnplikten som ger ett rejält och konkret tillskott, och då får vi också tacka speciellt för att det har blivit verklighet. Personalen är den viktigaste resursen. Jag tycker att det är viktigt att vi bär det med oss. Vi ska inte bara säga det, utan vi går från ord till handling, och jag tycker att svaret som försvarsministern ger andas detta. Om vi kan komma med ett första steg 2020 och Försvarsberedningen har ett genomarbetat förslag som också kan finansieras finns det stora möjligheter att få någonting gjort. Dessutom var det så att den kvinna som utredde den nya personalförsörjningen som ledde till reaktivering av värnplikten också gav en bild av hur vi skulle kunna utöka förbandens storlek successivt och komma upp till fler som genomgår värnplikt och på det sättet öka numerären i Försvarsmakten. Det kräver dock viss finansiering. åtagande inför klimatförhandlingarna i var att bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Transportsektorn är det viktigaste och svåraste att ställa om med tanke på att av oljeimport används för transporter. har inrättat en klimatlag där den gemensamma ambitionen är att minska klimatpåverkan från inrikes transporter till 2030. Det är alltså inget fel alls på våra ambitioner, men frågan är hur man når dit. talas det mycket om förbud mot fossilbilar, och jag undrar i det sammanhanget om regeringens motiv för att gå fram med en reduktionspliktslag, det så kallade bränslebytet. Tack, ledamoten, för en viktig fråga! Det mål för utsläppsminskningar i transportsektorn som har beslutat om är ambitiöst. För att nå dit måste vi, precis som Miljömålsberedningen slog fast, ha nya och skarpare styrmedel. Vi kommer inte att kunna lösa detta genom ett alexanderhugg. Regeringen har presenterat ett antal åtgärder. En av dem är en reduktionsplikt, det vill säga att alla som säljer bränsle i ska ta in en ökande andel förnybart bränsle. För användaren kommer det inte att märkas någonting. Man kommer att kunna tanka som vanligt men faktiskt få en stigande andel förnybart bränsle. Det är en effektiv reform och en av många vi behöver göra för att nå det av beslutade målet. Jag tackar för detta svar och har en följdfråga. Många kommuner - , och andra - vill gå vidare och snabba på utfasningen av olja i transportsystemet och skydda luften för sina invånare. När trafikutskottet besökte hade man där fattat att inrättandet av miljözoner förmodligen var det mest kostnadseffektiva och snabbaste sättet att ge kommunerna denna möjlighet att värna luften och minska klimatpåverkan. Vad är miljöministerns syn på detta? När vi ställer om transportsektorn till fossilfrihet har vi störst möjlighet att agera fort i städer. Jag instämmer i ledamotens bild av att vi har kommuner runt om i landet som vill gå före och hålla ett högt tempo och som också har höga ambitioner vad gäller luftkvalitet. Vi har lämnat ett uppdrag till Transportstyrelsen att utreda miljözoner, och vi avser att gå vidare med det förslaget. Jag har en praktikant. heter hon och går i nionde klass på Parkskolan i . Vi har diskuterat mycket politik, och hon har en fråga till utbildningsminister . När man går i nian är ju kunskaperna väldigt viktiga så att man får så bra livschanser som möjligt. undrar hon varför man måste få betyget A på alla sina uppgifter för att få ett A i slutbetyg. Det är ju så att om man får åtta A och ett B så får man B. Varför är det så? Är det bra, eller tänker ministern förändra detta? sitter för övrigt på läktaren. Jag försökte titta upp och se henne. Tack så mycket för frågan, , och tack också till ledamoten för att hon framför den i kammaren! Betygssystemet, som ju infördes av den föregående regeringen, bygger på idén att du måste visa att du har nått kunskapskraven i alla de delar som ingår i ett ämne eller en kurs för att få ett visst resultat. Det finns en viss flexibilitet i det. Genom ett uppdrag som vi gav till har de också kommit med nya rekommendationer för att något öka den flexibiliteten, särskilt för elever med väldigt varierande kunskapsnivåer. Men själva grunden, att du måste visa att du kan det som kursen innehåller för att få ett visst betyg, tror jag att vi alla delar. Däremot får det inte vara en enda arbetsuppgift som avgör det. Det får inte vara så att man tänker sig att du i en kurs eller i ett ämne ska kunna allt redan från början för att få de allra högsta betygen, utan det här är någonting som du ska ha möjlighet att pröva kontinuerligt under ämnet eller, för gymnasieskolans del, i din kurs. Tack för svaret! Vi har diskuterat mycket de här dagarna, och jag, och jag ska ge utbildningsministern en chans till. Vi har även diskuterat tidig betygsättning, det vill säga betyg i trean. Vad anser regeringen och utbildningsministern om betyg i tredje klass? Frågorna hänger faktiskt ihop mer än man kan tro. En av anledningarna till att betygssystemet på en hel del skolor blev missförstått - som att man skulle hacka sönder kurser och ämnen i moment så att man redan från början var tvungen att ha högst på allting för att kunna få de bästa resultaten - var ju att det genomfördes så snabbt. Den typen av väldigt snabba, stora förändringar i en sådan sak som betygssystemet är inte bra, och därför har vi sagt att vi nu låter betygssystemet ligga. Vi ser om vi kan justera sådant som kanske inte landade helt väl, men vi gör inga stora förändringar i till exempel betygsålder, för det är inte bra att förändra så mycket och så snabbt. Om man tittar tillbaka på partiers olika budgetsatsningar kan man konstatera att det endast finns ett partis budget som skulle ha resulterat i fler poliser, nämligen . finns i stället färre poliser än när regeringen tillträdde. Detta sker som allt fler särskilt utsatta områden har genererat grövre och mer svårutredda brott i uppgörelser mellan allt fler grovt kriminella. Kombinationen av den röda och den gröna politiken har gjort att grova brott, till exempel våldtäkter, har hamnat långt ned på polisens prioriteringslista när utredningsresurserna tryter. I stället för en uppmaning till att göra något halvhjärtat ställer jag en fråga till : Kan han med handen på hjärtat ärligt säga att regeringen anser att har utvecklats väl med och Socialdemokraterna vid makten? Det är nu färre utbildade poliser i tjänst och färre uppklarade brott, och ligger till och med våldtäktsfall mot barn i månader i väntan på utredningsresurser. Den typen av brott som beskriver måste utredas skyndsamt. Det finns inga ursäkter för något annat. Det har gjorts en stor förändring av den svenska polisen. Den förändringen har gjorts gemensamt av i stort sett alla partier. Det var delvis därför att vi såg att uppdelningen i många olika myndigheter gjorde det svårt att utreda en del brott, inte minst den organiserade gängkriminaliteten. är det viktigt att den nya faktiskt visar att man kan leverera i form av fler uppklarade brott. Det kan gälla brott mot enskild, att göra det mycket svårare att vara kriminell och svårare för gängen att rekrytera unga människor. Där har de investeringar vi har gjort i polisen varit enormt viktiga. Jag konstaterar att det jobbar fler människor inom polisen . Justitieminister och statsminister har uttalat sig om situationen och lagt skulden på poliserna. har jag inte hört ett enda självkritiskt ord om vilka förutsättningar regeringen har skapat för . Är det verkligen regeringens uppfattning att bristen på utredningsresurser beror på att poliserna jobbar för ineffektivt? Om inte - kan erkänna att regeringen har satsat för lite pengar på och ta på sig ansvaret för det enorma misslyckandet? Inget statsråd har lagt skulden på polisen.