kam-fs · H4C120170323fs · 2017-03-23 14:00:00 — Det ska finnas fler möjligheter in på högre utbildning. Sedan handlar det om att se hur man skapar dessa möjligheter. Under den förra regeringen togs tyvärr ett antal möjligheter bort, till exempel möjligheten att använda den arbetslivserfarenhet och allt det man fått med sig genom att jobba när man sökte in till högre utbildning. Det tycker jag var synd. Högskoleprovet som det används tycks inte fullt ut, menar utredningen, hjälpa för att få in en breddad rekrytering, och det är därför man föreslår vissa förändringar. Högskoleprovet ska dock vara kvar och kunna användas för att söka in. skickas utredningen på remiss, så tyvärr tror jag inte att kan få det där tydliga svaret på frågan om utredningens förslag kommer att genomföras eller inte. Ordningen är ju att vi måste titta på vad remissinstanserna säger, men regeringens ingång är att det ska fortsätta att finnas som och helst fler olika vägar in på högre utbildning. För mig var högskoleprovet helt avgörande för att kunna komma in på högre utbildning. Jag är inte bara begåvad med att ha med , utan jag har också och från årskurs 8 på Musikugglan i . De har funderingar kring kvotering, och därför går min fråga till jämställdhetsminister . Regeringen var tidigare beredd att lägga fram ett lagförslag om kvotering för att öka antalet kvinnor i privata bolagsstyrelser. Det fanns ingen majoritet för detta i , och regeringen drog tillbaka förslaget. och har en del funderingar om varför det här, när de själva kommer ut i arbetslivet, skulle vara ett verksamt instrument. De håller nämligen inte med om det. Själva vill de inte bli bedömda utifrån eller inkvoterade på basis av att de är tjejer utan för vilka egenskaper de själva har och för vilken utbildning och kompetens de kan erbjuda på arbetsmarknaden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Ministern får gärna dela med sig av varför hon är av en helt annan åsikt och vill kvotera in dem mot deras egen vilja. Jag antar att ni i de här samtalen också har pratat om det faktum att den ordning vi har innebär att män kvoteras in för att de är män. Jag antar att ni också har diskuterat att det i så fall skulle vara bra. Det är nämligen det som pågår. Det pågår en informell kvotering av män för att de är män, och det tycker jag är dåligt. Jag tycker inte att kvotering alltid är ett bra instrument. Vi har ingen erfarenhet av lagstiftad kvotering, men det här går för långsamt. Kvinnor har hög utbildning och väldigt god erfarenhet av chefs- och ledarskap, men ändå kommer man inte in i styrelserummen. Jag tycker att det är fel, och man måste agera. har en historia av att alltid vara emot alla förslag som leder till jämställdhet när de läggs fram. De låter andra ta debatten, och säger de att de är för. Vi måste göra någonting här. Det gäller att ta beslut och ta debatten. Jämställdhetsminister representerade ju på den 61:a upplagan av FN:s kvinnokommission i . Årets tema var Women's economic empowerment in the changing world of work. Min fråga är: Vad lyfte ministern fram, och vilka prioriteringar hade på det här mötet? Tack för en extremt angelägen fråga! Vi lever ju i när kvinnors rättigheter blir väldigt attackerade från olika håll och där jämställdhet och till och med kvinnors rätt till egen inkomst och eget arbete ifrågasätts. Jag lyfte förstås fram de svenska erfarenheterna när det gäller att kvinnor liksom män ska förvärvsarbeta, vilket är grunden för den samhällsmodell vi har. Jag lyfte fram särbeskattning, rätten till abort, barn- och äldreomsorg och socialförsäkringar som är grundade på individen och inte på familjen - allt sådant. Jag lyfte också upp frågan om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. De frågorna är absolut mest attackerade just , och det gäller att stå upp för dem. I har vi ett parti i den här kammaren som inte är för den svenska abortlagstiftningen och som ifrågasätter kvinnors rätt till sin egen kropp. Vi måste motarbeta de förslagen här, och vi måste visa solidaritet med kvinnor i världen på ett globalt plan. Därför lyfte jag detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har en fråga till utbildningsministern om skatter. ägnade hela sin lunchsändning åt några kommande miljarder i statsbudgeten - i lägre skatt för en del pensionärer. Gratulerar till gott genomslag! finns prognoser om att kommunalskatten kan behöva höjas med , vilket skulle öka skatten betydligt mer för alla pensionärer än den sänkning som föreslås för en del. Det är bra med skattesänkningar. Dock har nu i särklass högsta marginalskatter, vilket undergräver vår konkurrenskraft och möjlighet att betala högre pensioner. Avser regeringen också att sänka mycket höga marginalskatter efter de höjningar som man nu aviserat? Det är ett väldigt bra beslut som regeringen kan presentera - att vi tar ytterligare ett steg för att sluta den klyfta mellan skatt på lön och skatt på uppskjuten lön, alltså pension, som skapades under den borgerliga regeringen. Det är helt oanständigt att man betalar mer i skatt när man få ut lite mindre pengar som pensionär. Givetvis borde den skatten vara lika. tar vi ett viktigt steg för det som berör många pensionärer, och det är jag stolt över. När vi tittar framåt ser vi att det finns tydliga behov av att investera i välfärden - skolan, vården, omsorgen - och det är ju just därför vår regering ser till att föra över statliga medel till välfärden så att man ska kunna klara att göra det utan att behöva höja kommunalskatten på det sätt som beskriver. I detta har vi ett stöd från . Det är bra. ser behovet av förstärkningar till den kommunala sektorn. Tyvärr har ni inte med er de andra borgerliga partierna i det. Otryggheten i vårt land ökar. Var tredje kvinna känner sig otrygg i sitt eget bostadsområde, och den organiserade brottsligheten breder ut sig i våra utanförskapsområden. Tyvärr omfattar denna otrygghet i allt högre utsträckning även våra skolor. Den rapport från som min kollega nämnde visar på en rad olika delar, bland annat att andelen grundskollärare som utsätts för hot och våld är högre än genomsnittet för samtliga yrken. Det här är ett stort problem som vi blir påminda om allt oftare, och vi ser att pengar inte är hela svaret på problemet. Vi måste göra andra saker för att stärka lärarnas och rektorernas befogenheter och annat. Vad avser statsrådet att göra för att öka tryggheten i skolorna så att våra elever och lärare får en tryggare arbetsplats? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack, , för att du lyfter frågan! Det är väldigt bra att har gjort den här rapporten, men det den visar är på många sätt fruktansvärt. Man ska inte behöva vara rädd för att gå till sitt jobb, vare sig som lärare eller elev. Därför är det viktigt att vi nu anställer fler i svensk skola. Det är klart att för att skapa trygghet och för att till exempel kunna använda skollagens möjligheter till disciplinära åtgärder som innebär att man kan sända ut en elev ur klassrummet, då behöver man veta att det finns andra vuxna på skolan som kan jobba med den eleven. Man behöver ha en elevhälsa att arbeta med. Man behöver se till att det inte trycks in för många elever i klassen så att man har tid för de elever som finns där. Allt detta kommer tillbaka till att man måste vara tillräckligt många som jobbar i skolan. Därför är jag stolt över att det nu anställs fler i svensk skola. Det är viktigt för att klara trygghetsarbetet. Men det är såklart inte allt. Det handlar också om att man behöver en tydlig ledning som prioriterar trygghetsfrågorna för både lärare och elever, med ett starkt ansvar på huvudmän och rektorer. Det handlar också om att man behöver ett tydligt samarbete med polisen i förekommande fall. Min fråga går till statsrådet . En mamma har skickat en fråga till mig. Hon skriver så här: Min son är nu akut sjuk i sin bipolära sjukdom, och det är verkligen ett jätteproblem att inte ha tillgång till en övergripande expertklinik eftersom han är multifunktionshindrad med flera svåra NPF-diagnoser. Bipolärmottagningen bryr sig bara om just den bipolära sjukdomen, och det funkar inte när hans svårigheter överlappar varandra. Mamman har tagit kontakt med en privat klinik för att få hjälp, och det kostar henne . Det är oacceptabelt att de ska behöva gå till privata kliniker för att få vård och hjälp. Hon känner sig helt desperat och maktlös inför psykiatrin och sjukvården. Min fråga till statsrådet är därför: Vad kan vi göra för att hjälpa våra medborgare så att de känner sig trygga i vårt land? Tack för att du lyfter fram denna fråga, Shadiye Heydari! Jag möter detta ganska ofta från föräldrar till barn som mår dåligt på olika sätt eller har neuropsykiatriska diagnoser. Vi har byggt ett samhälle där man ska ha som flest olika myndighetskontakter när man är som skörast, vilket såklart inte fungerar för väldigt många. Samhället måste samordna sig för att ge rätt stöd till föräldrar och barn i den här situationen. Det ska inte vara så att barn- och ungdomspsykiatrin säger en sak, skolan säger en annan sak och - i förekommande fall - säger en tredje sak. Därför fattade regeringen beslut om ett uppdrag till och att tillsammans med SKL pröva hur man bygger samman elevhälsan och vården, framför allt barn- och ungdomspsykiatrin. Det kommer att vara ett viktigt steg, och vi är beredda att göra de lagförändringar som krävs för att detta ska fungera fullt ut.