kam-fs · H4C120170608fs · 2017-06-08 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Utbildningsminister (MP) Försvarsminister (S) Barn-, äldre- och jämställdhetsminister (S) Civilminister (S) Utbildningsminister (MP) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Vi behöver göra mycket för att stärka svensk skola, och startade vi moderater , som har bestått av forskare, företagare, innovatörer och skolledare. Alla har med sin expertis bidragit med värdefulla kunskaper om hur fler kan lära sig mer i skolan. På föreslår vi också mer undervisningstid, en nolltolerans mot dåliga skolor och framför allt en förlängd skolplikt för våra nyanlända elever. Den förra alliansregeringens fokus på kunskap med nationella prov, en tydligare skollag och betyg från årskurs 6 har varit avgörande för att stärka elevernas kunskaper. Det har bekräftats i , Timss och också i utvärdering av betyg i årskurs 6. Utvärderingen slår fast att tidigare betyg har lett till mycket positiva saker, och därför är vi väldigt bekymrade över regeringens sätt att hantera betygsöverenskommelsen. Min fråga till statsrådet är därför: Vad avser statsrådet att göra för att rädda betygsförsöket så att det går att dra bättre och mer underbyggda slutsatser av försöket? Tack, , för frågan! Ja, vi måste se till att alla elever får den tid de behöver med lärare och att lärare har tid för sitt uppdrag. Det är därför vi fokuserar på att investera i skolan. Under de borgerliga åren skars nästan 10 000 medarbetare bort från svensk skola. Det är såklart tuffast för de elever som behöver skolan och tid med lärarna allra mest. har 20 000 nya medarbetare anställts i svensk skola, och det är bra. Det är sant att vi och de borgerliga partierna gjort en uppgörelse om betyg. Uppgörelsen innebär att man på skolor där det finns intresse från lärarkåren och rektor skulle ha möjlighet att prova att ha betyg och inte individuella utvecklingsplaner i årskurs 4 och 5. Det var tydligt i överenskommelsen att detta måste bygga på frivillighet, att inga lärare som inte tror på att prova tidigare betyg, betyg på tioåringar, skulle ha möjlighet att göra det. Vi satte också en gräns vid högst 100 skolor. När ansökningstiden gick ut hade tolv skolor ansökt om att delta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund För oss moderater är ingångna överenskommelser väldigt viktiga. Redan från allra första början fattades det beslut i S- och MP-styrda kommuner om att tydligt signalera att man inte skulle delta i detta. Man har också lagt till ytterligare jämförelser med estetiska lärprocesser, något som inte alls ingick i överenskommelsen. Man har även gjort ansökningstiden absolut kortast möjlig då vi vet att skolan har det tufft. Finns det något intresse från statsrådet att rädda det här, och vad avser statsrådet att göra? Jag möter gärna utbildningsutskottet för att diskutera vidare hur försöket ska utvecklas och utvärderas. Det säger stämmer dock inte. Det är tolv skolor som har ansökt. Två av dem är kommunala - en skola i en kommun som är rödgrönt styrd och en skola i en kommun som är styrd av allianspartierna. Det har byggt på att det finns intresse på de skolorna. För oss har det varit avgörande. Ska man prova att använda tidigare betyg ska det finnas intresse bland lärare och också gärna föräldrar och elever för att prova detta. Det ska inte vara någonting man påtvingas. klargjorde genom ekonomikommissionären att vill att alla medlemsländerna ansluter sig till EMU och euron, vilket inte bara leder till en förlorad nationell penningpolitik utan även kommer att betyda en gemensam statlig skuldsättning och en gemensam a-kassefond med andra EU-länder. Till detta sa även Moscovici att det finns en skyldighet för alla medlemsländer utom att ansluta sig till EMU och euron, även om det inte finns en bortre tidsgräns. Jag vill därför fråga lämpligt statsråd när regeringen tänker göra som och kräva ett svenskt permanent undantag från att ansluta oss till EMU. Jag vill också fråga om regeringen, om man mot förmodan blir återvald, vill avge ett vallöfte om att fullt ut försvara utslaget i den svenska folkomröstningen om EMU. Tack, , för frågan! Regeringen är mycket tydlig: Det är svenska folket som avgör om vi vill ingå i tredje steget i EMU. Svenska folket har röstat nej till att ingå i tredje steget i EMU, och detta finns det också respekt för bland övriga EU-länder och EU:s institutioner. Vad gäller frågan om ett formellt undantag i fördragen är en fördragsförhandling inte på bordet . Det ska ju bygga på att man förhandlar fördraget om något sådant skulle kunna vara aktuellt, och någon sådan förhandling pågår inte. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det finns som sagt en respekt för den svenska hållningen bland övriga EU-länder. Alla känner till att vi har haft en folkomröstning och att den slutade i att inte skulle införa euron. Om det finns en respekt för de svenska väljarna, varför har man då inte likt krävt ett svenskt undantag när det gäller att införa EMU och euron som valuta i ? Det är den första frågan. Den andra frågan är: Är regeringen beredd att avge ett vallöfte om att ett sådant undantag ska införas vid kommande fördragsändringar, som vi kan anta kommer att ske eller i alla fall ? Anledningen till att det inte har förts in några undantag i fördragen under vår regeringsperiod är att det inte har förhandlats några nya fördrag för EU under den tiden. Sedan ska man också säga att i en sådan förhandling är det klart att man bör prioritera, och just i det här fallet är det viktigt att vi är tydliga. EU respekterar att har sagt nej till EMU, ett beslut som jag för övrigt tycker var ett bra beslut av . Vad gäller vallöften får ställa de frågorna till de enskilda partierna. Vad mitt parti tycker tror jag att vet. Jag tror att både statsrådet och jag som centerpartist brinner väldigt mycket för klimatet. har regeringen aviserat att man kommer att lägga fram ett förslag om flygskatt. Det har funnits många och kritiska synpunkter på detta förslag. Kritiken har främst inriktat sig på att skatten eventuellt saknar klimateffekt, att den enbart skulle vara fiskal och minska människors rörlighet. Av 197 inkomna remissyttranden är 126 direkt avstyrkande och mycket negativa. Bland dem som yttrar sig finns , , , med flera. Min fråga till statsrådet blir därför: Av vilken orsak framhärdar regeringen i ett förslag till klimatåtgärder för flyget, en flygskatt som så uppenbart missar sitt klimatmål och som är skadligt för människors mobilitet i hela landet? Det finns en sak som är viktig att inse här: Klimatförändringarna är på riktigt. var det varmaste uppmätta året . var det 2015, och var det 2014. var det nära nollgradigt i . Forskarna börjar nu prata om att vi ska förbereda oss på riskerna med ett isfritt om bara . Vår möjlighet att möta detta handlar om att vi begränsar utsläppen i alla länder och i alla sektorer. Det fungerar inte med frälsen! Därför förstår jag inte varför ska betala skatt för bränslet han tankar bilen med och betala för den el eller det bränsle som tågen går på när han tar tåget, men om han tar flyget så är det skattebefriat. Var är logiken i det, ? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack så mycket, statsrådet! Klimatförändringarna är på riktigt både i och i vattenbristens , . Jag är väl medveten om det och brinner av samma ambition att göra någonting åt det. När jag tankar min bil får jag betala en lägre skatt, därför att jag väljer ett bränsle som kompenserar för miljön. Flygskatten saknar, enligt den utredning som ni har presenterat och byggt en proposition på, i värsta fall helt klimateffekter. Av vilken orsak framhärdar regeringen med en närmast skatt? Nej, den utredning som ligger på bordet konstaterar att med en flygskatt skulle vi kunna minska utsläppen med koldioxidekvivalenter. Det är inte en obetydlig minskning. kan säga att han har samma intresse för miljöfrågorna. Men när vi pratade om att vi behövde höja koldioxidskatten var emot det, och att införa skatt på tunga lastbilstransporter för att föra över dem till tåg är också emot. När det kommer till kritan är dessvärre emot. Min fråga går till statsrådet . Det är många av oss som har sett och hört och inte minst förfärats av fallet och den otroligt tydliga och skrämmande bristen på barnkompetens hos dem som skulle höra och förhöra de två små barn som var misstänkta för mordet. Mycket har blivit bättre , men det är långt ifrån bra. Liberalerna har tidigare lagt fram ett förslag om att de som hör barn ska ha särskild kompetens för det. Utskottets svar var att det hanteras i beredningen av som lag. Jag undrar om kan bekräfta att så är fallet. För oss i regeringen är det viktigt att barns rättigheter står i första rummet. Därför har vi aviserat och kommer att lägga fram ett förslag om hur kan bli svensk lag. Vi bereder det . Det är ett komplicerat lagstiftningsarbete, men det kommer vi att komma fram med. Detta är inte det enda som vi har gjort i regeringsställning. Vi har förberett ett förslag om som svensk lag och gett uppdrag till exempelvis polisen att prioritera frågor om barns säkerhet, om övergrepp mot barn och så vidare. Det betyder att myndigheter kommer att behöva göra betydande utbildningsinsatser, även polisen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag undrar naturligtvis när vi kan se förslaget på bord. talades det om att det skulle komma , och börjar juni trots allt rinna ut. Det vore bra om det kom , så att vi hinner diskutera och fundera kring det hela. Sedan undrar jag fortfarande om det verkligen är säkerställt att den specifika frågan om barnkompetens bland dem som hör och förhör barn finns med i beredningen. Tack, ledamoten! Det här är en väldigt viktig fråga. Jag delar ambitionen. Vi ska lägga fram ett lagförslag. Jag hoppas verkligen att det blir i närtid. Som jag sa har den här sortens lagstiftningsarbete aldrig gjorts tidigare. Därför stöter det på problem som man inte kunde förutse. Men vi ska göra det. I förslaget ingår ett absolut uppdrag till berörda myndigheter att utbilda sig i vad betyder och att finna bra metoder för att möta barn i förhörssituationer. har personer i vårt samhälle som är i absolut störst behov av samhällets stöd känt en stark och ökande oro över om de ska få detta stöd på grund av att ett antal människor har fått sitt stöd indraget. Det handlar om flera olika LSS-insatser, men inte minst handlar det om assistans och assistansersättning. Vi har också kunnat se att beslut innebär att det nu bara är en tredjedel så många som som får ett jakande beslut när man söker , det vill säga nedemot för januari . Jag har förstått att statsrådet är beredd att ändra lagen om regeringen gör bedömningen att det behövs. Min fråga är: Om regeringen landar i en sådan bedömning, när kan vi förvänta oss att den korrigerade lagstiftningen senast finns på plats? Tack för frågan! Jag och regeringen har engagerat oss mycket i att personlig assistans ska gå till de personer som behöver personlig assistans, att medlen används för det. Men domarna ska nu följas upp för att vi ska kunna säkerställa att effekterna av dem inte flyttar verkligheten från lagens intentioner. Jag har satt igång ett antal uppdrag och utredningsarbeten som jag kommer att ta emot för att se hur domarna påverkar människor, vad som händer med de personer som inte omfattas av personlig assistans enligt domarna. Och jag är beredd att ta konsekvenserna av en analys om den säger att domarna verkligen har förflyttat verkligheten och praxis i förhållande till lagens intentioner. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Självklart vill jag göra något åt detta, och då är det lagstiftning som vi har som verktyg. Det är bra att regeringen nu har kommit till en punkt där man kan säga att man är beredd att titta på en lagstiftningsförändring. Men min fråga gällde själva tidsplanen. Som uppdragen är riktade ska de stora delarna redovisas . Är det då korrekt uppfattat att vi inte kan förvänta oss någon förändring av lagstiftningen under detta år och sannolikt inte heller från och med ? Som , som faktiskt är lagstiftare, vet måste man lägga fram lagförslag av kvalitet och som håller för granskningar av till exempel Lagrådet. För att få ett sådant kvalitetsmässigt underlag har jag beställt olika underlag som ska komma . Dessa kommer vi att ta del av skyndsamt. Om vi ser att vi behöver förändra lagen kommer vi att vara beredda att göra det så fort det bara går. Det finns ingen anledning att dröja. Vid dagens sammanträde i försvarsutskottet fick utskottet en information om försvarsmaktsövningen 17, som kommer att gå av stapeln mellan veckorna 37 och 39. Övningen är den största i sitt slag och inkluderar samtliga stridskrafter och medverkan från en rad andra myndigheter. Man brukar ju säga att övning ger färdighet, och på det försvarspolitiska området har övning också en säkerhetspolitisk signalverkan. Min fråga är: Hur ser försvarsministern på värdet av denna övning, och vilka säkerhetspolitiska signaler skickar vi med 17? Först och främst handlar övningen om att öka svensk försvarsförmåga, att öka förbandens kompetens och kapacitet. Med 19 000 soldater, flyg, armé och marin är det den största övningen . Det är en oerhört fin övning där 40 myndigheter är inkopplade också på den civila sidan. Den kommer att ge bra underlag för att utvärdera både styrkor och svagheter inom ramen för det svenska totalförsvaret. Detta är grunden för övningen. Det är också ett scenario som handlar om försvar av . Tillsammans med inbjudna gäster från nordiska länder, , , och kommer övningen att omfatta detta scenario. Ytterst handlar det om att signalera svensk suveränitet och svensk militär kapacitet och att vi bygger militär förmåga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Under kommer värdlandsstöd att övas, det vill säga möjligheten att ta emot militärt stöd från andra nationer och att stödja dessa förband med exempelvis skydd och logistik. Vad anser försvarsministern om dem som menar att detta med värdlandsstöd och övningar med bland annat Natoländer snarare riskerar att öka spänningarna i vårt närområde och exponera för ökad risk? Det är riktigt att vi kommer att öva på att ge och ta emot hjälp och stöd enligt det beslut som har fattats med mycket bred majoritet i . Vilka scenarier och vilken övningsverksamhet vi väljer är helt vårt eget beslut. Vi har en offensiv agenda som ytterst handlar om respekt för svensk nationell suveränitet. Det är ingenting som andra länder kan göra anspråk på att vara med och besluta om. Det handlar om att skapa stabilitet och långsiktighet i vår del av . Vi bidrar inte till ökade spänningar. lades hälsa till i skolans idrottsämne. beslut följdes dock aldrig upp av åtgärder som talade om vad man skulle göra med detta extra. Skolinspektionen har visat att ämnet hälsa är styvmoderligt behandlat. i en unik studie med rörelsedetektorer att av flickorna och av pojkarna rör sig i tillräcklig utsträckning. Bland forskarna råder stor enighet om att det behövs minst pulshöjande aktivitet för att främja god hälsa, minska risken för kroniska sjukdomar och förebygga för tidig död. Regeringen har tagit initiativ till att utöka antalet timmar för idrott och hälsa, och därför är det angeläget att man har tydliga mål. Mot bakgrund av det undrar jag om utbildningsminister är beredd att ha ett uttalat mål om daglig mobilitet i läroplanen för idrott och hälsa. Jag tackar för frågan. I läroplanen står det att skolor ska sträva efter att elever ska röra sig . Det står där av en anledning. Vi vet att barn som rör sig inte bara grundlägger goda vanor och att det är bra för folkhälsan, utan de lär sig också bättre. Barn som rör sig har lättare att koncentrera sig också på dagens sista lektion. Det är såklart en stor vinst för skolan eftersom det underlättar möjligheten att vara en bra lärare när barnen kan koncentrera sig på lektionerna. När vi nu utökar antalet timmar i idrott och hälsa kommer vi också att försöka stärka läroplanens skrivningar om daglig rörelse så att det inte bara blir ord utan också verklighet och så att man har planer för hur man ska säkerställa att alla barn rör sig. Det kan till exempel handla om att man på vissa raster lägger ifrån sig mobiltelefonerna och leker lekar som alla är med i. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tackar ministern för svaret och välkomnar att det blir ett tydligt mål om aktiv mobilitet. Trafikanalys visar att cyklandet till skolan har minskat . Utvecklingen här går alltså i motsatt riktning. Jag välkomnar därför att regeringen har tagit initiativ till en samling för daglig rörelse. Då krävs också att man cyklar till och från skolan. Det är mycket som ska hända under skoltid, men det viktigaste är att grundlägga en vana att man förflyttar sig genom aktiv mobilitet. Är ministern beredd att verka för det? Det enklaste sättet att lösa detta skulle givetvis vara att alla barn som kan ta sig till skolan för egen maskin gör det. Många familjers förklaring till att de inte längre cyklar eller går till skolan är att de är oroliga för den dåliga trafiksituationen vid skolan. När man frågar varför trafiksituationen är så dålig blir svaret att alla kör bil till skolan. Detta skulle kunna lösas med något annat på en del ställen. Ja, detta skulle kunna bli bättre, men det är inte skolan som ska ansvara för hur det görs. För ungefär en månad sedan var vi moderater i försvarsutskottet i . Bland annat träffade vi företrädare för hamn. hamn är en av våra viktigaste hamnar för att få in förnödenheter av olika slag i . Företrädarna uttryckte en stor oro över att Försvarsmakten inte har något minröjningsfartyg på eftersom alla är placerade på östkusten. Skulle hamnen mineras innebär det stora bekymmer, och vi skulle bli ordentligt avskurna. Det handlar inte bara om hamnen utan om farvattnen utanför hamn och mellan och . Vad är försvarsministerns intresse i denna fråga? Hur ser han på skyddet av hamn? Jag avser inte att gå in och diskutera detaljer i Försvarsmaktens operativa planering. Det skulle glädja en del personer i alltför stor utsträckning om jag skulle ge mig in i den typen av ministerstyre. Det skulle resultera i olika aktiviteter här i . Jag kan dock säga så mycket som att hamn har ett stort strategiskt värde för på olika sätt, i både fredstid och eventuella orostider. Jag är väl medveten om den roll som hamn har vad gäller förnödenheter till och även dess betydelse för . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund I samband med försvarsmaktsövningen kommer också att vara föremål för viktig övningsverksamhet eftersom det är ett strategiskt område. Men jag har som sagt inte möjlighet att gå in på just den operativa planeringen. Jag får ofta svaret av försvarsministern att han är rädd att jag eller någon annan ska KU-anmäla honom. Det är viktigt att vi ser till vår mest betydelsefulla hamn. lever vi i ett just in time-samhälle, och vi är beroende av att vissa förnödenheter kommer in. är bra, men vi kommer fortfarande inte att ha några minröjningsfartyg på , vilket jag beklagar. Oavsett hur det var med svaret är det som det är. Jag kan inte utöva ministerstyre och uttala vilken typ av fartyg som jag anser att Försvarsmakten ska förlägga till . Jag kan dock säga så pass mycket att jag är väl medveten om situationen. Det som ledamoten presenterar om hamns betydelse är inte direkt någon nyhet. Jag tror dock att vi delar uppfattningen om hamnens strategiska betydelse. Min fråga går till utbildningsminister . Statsrådet och jag brukar kunna hålla en trevlig ton när vi samtalar här, för vi är överens om att skolan behöver all hjälp den kan få. Men just nu är magister ganska irriterad. I går läste jag i att förbjuder sina elever att fira skolavslutningen med svenska flaggan när de springer ut. Vilken lag använder sig skolan av? Är det skollagen, kommunallagen eller rikes lag? Troligtvis ingen, utan det är bara en åsikt. Sist jag tittade bodde vi i , och vi är stolta över vår flagga. Vi ska spela en fotbollsmatch som jag hoppas att vi vinner. Jag tycker att ledningen ska ta en allvarlig funderare på om man verkligen ska driva en skola. Vi har ju möjlighet att dra in tillståndet. Tycker vår svenska utbildningsminister att det är okej att tvinga elever att avstå från att fira sin skolavslutning med svenska flaggan? Jag känner inte till bakgrunden till detta beslut, men jag tror inte att svensk skola blir bättre för att vi i snabbt som attan efter att ha blivit irriterade när vi läst lokaltidningen bestämmer hur rektorer ska fatta beslut på sin skola. Jag avböjer därför att svara på frågan. Jag hade en förhoppning om att vi skulle skicka en tydlig signal till om vad tycker, men frågan kvarstår. Jag ville i alla fall få uttrycka min åsikt om vad jag tycker om möjligheten att få fira med svenska flaggan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Låt mig gå över till den rapport om lärarnas sjukskrivningstal som släpptes . Här har vi extremt många lärare. Jag har själv jobbat i verksamheten och vet hur det går till. Man går till skolan även om man är sjuk, smittar och borde vara hemma. har föreslagit att karensdagen ska slopas för skolpersonal. Vad tycker utbildningsministern? Vi jobbar hårt för att minska stressen i läraryrket. Det är en ganska stor del av det jobb regeringen gör för friskare arbetsplatser. Det finns också en ramöverenskommelse mellan lärarnas arbetsgivare och lärarnas man ska driva detta arbete vidare. Jag har inte gått in i diskussioner om karensdagen, och jag inser till fullo vilken problematik det är att bryta ut en arbetskategori från de regler som finns. Det är dock oerhört viktigt att vi kommer åt det som är roten till de flesta sjukskrivningar, nämligen stressen. Jag har också en fråga till statsrådet . I går levererade utredaren en av de kanske viktigaste utredningar som denna regering har tillsatt, nämligen den om stärkt stöd till nyanländas skolgång. Att fler nyanlända får en bättre skolgång och snabbare kan komma in i svenska samhället och på arbetsmarknaden är avgörande för att ska klara integrationen . Att brygga över den klyfta vi har på arbetsmarknaden mellan utrikes födda och svenskfödda borde vara den mest prioriterade frågan för vilken regering som helst just . För att skolan ska klara av att sköta sin del av det uppdraget är språket A och O, vilket också utredaren konstaterar. Det innebär i sin tur att det krävs att lärarna får rätt kompetens för att se till att eleverna kan tillgodogöra sig en språkutbildning. Är regeringen redo att göra ändringar i lärarutbildningen för att säkra att alla lärare får den kompetens som behövs? Språkkompetens är någonting som förstärks i lärarutbildningarna runt om i . Vi har också gjort en stor insats för att förbättra villkoren för lärare när det gäller att läsa in specifikt behörigheten i svenska som andraspråk. Skolorna får större ersättning för att ge sina lärare den kompetensen. Därutöver har vi, genom försorg, byggt ett stort fortbildningsprogram där man har möjlighet att till exempel få kompetens som är nyttig att använda i flerspråkig verksamhet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund En del som pekar på och som är särskilt viktig att lyfta fram är behovet av studiehandledning. Vi vet hur viktigt det är för elever att kunna fortsätta få sin undervisning på det skolspråk som man kommer från och hur mycket det enklare det då blir att lära sig svenskan. Därför lägger utredaren fram ett förslag om att stärka studiehandledningen. Det är ett förslag som vi kommer att titta särskilt på när det skickats ut på remiss. Tack för det, statsrådet! Det är väl att regeringen har gjort insatser för att göra det ekonomiskt möjligt för skolor att släppa ifrån sig lärare så att de ska kunna språkkompetensutveckla. Problemet är bara att ingen rektor är villig att släppa ifrån sig den personal som man väl behöver och använder om man inte kan få tag i några vikarier.