kam-ud · H4C120170215ud · 2017-02-15 09:15:00 — Jag utgår från att det är någonting man ämnar fortsätta med för att visa att arbetstagares rättigheter värdesätts och möjliggöra förändring som annars inte skulle ha kommit till. Jag vill avsluta mitt anförande med ett erkännande. Jag har aldrig läst en bok om , och jag har aldrig sett en . Däremot är jag ett stort fan av böckernas författare. Jag avslutar nu som sig bör i en utrikespolitisk debatt med att säga något på utrikiska. We do not need magic to change the world. We carry all the power we need inside ourselves already. We have the power to imagine better. I den utrikespolitiska debatten 2015 uppmanade jag från den här att framgruppera trupp från och till de medlemsstater som upplevde hot från rysk expansionism. Trots att Nato nu har agerat enligt den uppmaningen väljer jag ödmjukt att inte komma med en ny uppmaning utan att i stället återhållsamt komma med en förhoppning. som den utrikespolitiska debatten har pågått här i kammaren har i Natos försvarsministrar suttit i möte bakom stängda dörrar. Min förhoppning är att försvarsminister från har framfört ett budskap från den nya amerikanska administrationen som lyder ungefär så här: fortsätter att vara en garant genom sitt engagemang i Nato för europeisk säkerhet. tror jag att han har framfört att ser framför sig att även ska vara mer engagerat i den europeiska säkerheten. Det är ett önskemål som amerikanska administrationer av olika politiska kulörer har framfört . Man vill få ett jämnare bärande av kostnadsbördan för den gemensamma säkerheten. Som jag sa ska jag inte komma med någon uppmaning , utan i stället en förhoppning. Min förhoppning är att visar lyhördhet för denna ståndpunkt och är beredda att bära sin del av den gemensamma säkerheten. Om det blir en sådan utveckling ser jag framför mig att Nato skulle kunna vara motorn i det viktiga transatlantiska samarbetet. I tror vi ofta att Nato bara är en militärallians, men det är en politisk allians. Där skulle vi genom vårt partnerskap också kunna framföra viktiga frågor om frihandel och frihet. Jag har alltså ingen uppmaning , utan bara en from förhoppning. Det är inte alla kriser eller dödsoffer som blir förstasidesnyheter. Jag tänkte ägna mitt anförande åt att tala om och . och har långa historiska band med varandra. var första biståndsland, men vår relation sträcker sig mycket längre än så. Svenskar åkte tidigt ned till för att missionera. När de italienska fascisterna försökte att invadera var det svenskar som stred ihop med etiopier. , som matbombade till de nödlidande under , är en svensk som gav sitt liv för . Han ligger numera begravd utanför . Under folkhemsuppbyggnaden och välfärdens frammarsch i var det många svenskar som åkte till , bland annat för att bygga upp skolor. Våra band till det etiopiska folket är långvariga och starka. Hur ser då läget ut ? I skuggan av inbördeskriget i och kuppförsöket i med dess motbjudande utrensningar står nu inför någonting som har utvecklat sig till gränsen till ett inbördeskrig. Sedan någon vecka avråder UD svenskar från att åka till vissa platser i . I det etiopiska parlamentet antogs en lag som innebär att det är olagligt att arbeta för mänskliga rättigheter i . Det är inte bara medlemmar i politiska organisationer som kan straffas hårt om de jobbar för mänskliga rättigheter; även medlemmar i frivilligorganisationer kan riskera upp till fängelse. Enbart medlemskap i en organisation kan göra att man får fängelse. tillbaka är organisationer som Human Rights Watch och förbjudna i . De som styr i har använt sig av taktiken söndra och härska. Regimen sprider hatpropaganda som ständigt påminner landets minoriteter om historiska oförrätter. Olika minoriteter ställs mot varandra. Tiotusentals människor är på flykt. Oromoer ställs mot ogadener, ogadener mot amharer, amharer mot oromoer och så vidare. I regionen har över 400 människor dödats och tiotusentals fördrivits från sina hem. I är en av orsakerna till det nu pågående upproret att regimen beslagtar oromoböndernas land. Många har dödats, och många är på flykt. I har hundratals mördats och tiotusentals fängslats under de senaste månadernas uppror. Ogadener har hetsats till att kriga mot oromoer. Det kan bli så att regimen nu gör ett avtal med ogadener och oromoer för att straffa amharerna. Om det blir straffexpeditioner mot amharer eller någon annan etnicitet i regionen måste agera och markera. höll ett känt tal . Han räknade upp illdåd i den moderna historien såsom Guernica, Oradour, Babij Jar, Katyn, Lidice, Sharpeville och . Eftervärldens dom har fallit hård över dem som burit ansvaret för mördandet. Till den långa listan över namn fogas nu även ett etiopiskt: , där hundratals människor dödades och tusentals arresterades. Ansvarsfrihet kan inte vara ett alternativ. De skyldiga måste ställas inför rätta. Det bör och det internationella samfundet kräva. är en liten nation med ett stort hjärta. Därför måste vi också säga sanningen till våra vänner även när det gör ont. I finns en progressiv konstitution som bland annat garanterar yttrandefrihet. Det finns dock en skillnad mellan och yttrandefrihet. När man har yttrat sig i är man fortfarande fri, men det är man inte i . Till regim, som vi vet noterar detta tal, vill jag säga följande: Frige professor , ledare för , som efter sitt besök i sitter fängslad! Denna politiska fånge, som jag nu nämnde, får i det här talet representera alla de tusen och åter tusen som sitter fängslade. Visa modet att våga följa er egen konstitution! Om ni är så populära som ni säger i propagandan - visa det då genom att möta ert folk vid valurnorna och inte med stridsvagnar! Jag tänker också nämna Eskinder Nega, som har fått en utmärkelse av , som en symbol för alla de journalister som sitter fångna. I början av mitt anförande sa jag att inte alla dödsoffer blir rubriker. Den i allra högsta grad levande etiopiske löparen och silvermedaljören korsade sina armar efter sin målgång i . Hans korsande av armarna blev förstasidesnyhet. Den ena armen stod för demokrati och den andra armen för mänskliga rättigheter. Likadant gör nu miljontals människor världen över. Låt inte dessa resta armar och förhoppningar vara förgäves! Tack för ordet, herr talman, och tack för möjligheten att lyfta fram , dess utmaningar och roll! Tack, , för ett intressant inlägg! Det är uppenbart att du har ett stort engagemang i frågan. Med anledning av hur du beskriver det som händer i och de utmaningar som finns när det gäller mänskliga rättigheter vill jag lyfta fram den debattartikel som skrev i tidningen . Han beskriver där hur han som särskilt sändebud eller liknande har varit ansvarig för kampanjandet till . Han beskriver ett röstbyte som sägs göra med vad gäller styrelsen i . Jag undrar om har någon kommentar till detta. Det är möjligt att du inte har läst artikeln, men hur ställer du dig till att och om den vill göra röstbyten med ? Tack för repliken, , och tack för ditt troliga kommande engagemang i och det engagemang som du redan har! Det är inte ovanligt att länder byter röster med varandra när de kandiderar till exempelvis olika organ inom FN. Det är någonting som den nuvarande har gjort och som också den tidigare gjorde i kampanjen för . Vi är glada över att både oppositionen och regeringen stöttade kampanj till säkerhetsrådet. Vi förväntar oss att vi fortfarande står fast vid linjen att det är bra att finns i så att vi kan fortsätta att driva frågor för mänskliga rättigheter och demokrati där. Jag har också ställt frågan till utrikesministern och fått svaret att det handlar om värderingar och prioriteringar. Min bild är att prioriteringarna möjligen har gått före värderingarna. Min fråga till är: Är det din uppfattning att skulle göra ett bra jobb i styrelsen för , som arbetar just med pressfrihetsfrågor, yttrandefrihet och kulturdelen? Jag glömde att säga i min förra replik att jag inte har läst artikel, även om jag alltid rekommenderar alla att läsa vad skriver. Självklart förväntar jag mig att kommer att driva mänskliga rättigheter i ett FN-organ, men den största förväntningen jag har på är att de ska börja driva frågor om demokrati och mänskliga rättigheter på hemmaplan. Vi lever i av oro, och har varit ett händelserikt år i världen. Exempel på internationella skeenden som väckt uppmärksamhet är brexit och seger i det amerikanska presidentvalet. Den allmänna politiska debatten, så som den återges i medier, präglas i högre grad av protektionism. Bland annat har frågor rests kring framtiden och styrkan i samarbeten som EU och Nato. manifesterade en mer aktiv närvaro i det svenska närområdet, och deklarerade tydligt att totalförsvaret ska återupprättas. , ett land som utsattes för kuppförsök, har fått en central roll i upprätthållandet av den europeiska flyktingpolitiken. Året har även innehållit terrorattacker, såsom dem i , och . Även i har skottlossning förekommit i oroliga områden med dödsfall som följd. har startat med bland annat nordkoreanska provokationer, osäkerhet om huruvida den amerikanska administrationen kommer att vilja fortsätta vara en tung aktör i globala sammanhang och vårda den transatlantiska länken samt fortsatt osäkerhet i . olagliga ockupation av fortsätter, tillika landets aggressiva beteende genom bland annat påverkanskampanjer och cyberkrigsföring mot flera av grannarna. De kommande valen i och i ett EU som prövas av att extrema nationalistiska rörelser ger sig till känna gör att oron här hemma växer och att framtiden ser dyster ut. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap konstaterar att oron sprider sig sakta men säkert i vårt land. Opinionen 2016 visar att nio av tio i den svenska befolkningen anser att dagens är ett bra land att leva i. Fyra av tio tror att situationen i kommer att vara ungefär som . Dock tror dubbelt så många att kommer att bli sämre att leva i jämfört med andelen som tror att det kommer att bli bättre. För egen del kan jag konstatera att utrikespolitiken i mångt och mycket har blivit inrikespolitik. var jag med utrikesutskottet på resa i , ett litet land i som genom sina värderingar försöker knyta starkare band med Europeiska unionen. Det är ett land med stort beroende av och en problemfylld tillvaro i förhållande till några av grannländerna. är ett av de sex länder som ingår i det östliga partnerskapet, som är för att fördjupa relationerna med , , , , och - samtliga före detta sovjetrepubliker. Dessa länders möjligheter att utvecklas till vitala demokratier och marknadsekonomier och att själva göra sina utrikespolitiska vägval är något centralt för ett säkert och stabilt . Det östliga partnerskapet har funnits . Det initierades av dåvarande utrikesminister och hans polske motsvarighet . Bland annat skulle partnerskapet minska handelshinder, underlätta resor, förbättra energiinfrastrukturen etcetera. Den strategiska kärnan i detta partnerskap kunde sammanfattas med en fras från , EU:s kommissionär med ansvar för regionalpolitik: EU står inför valet att exportera stabilitet till grannländerna eller importera instabilitet från samma region. Här behöver fortsätta att driva på arbetet för att dels betona vikten av att partnerskapet leder till synliga förbättringar för vanliga medborgare i dessa länder, dels för att försvara den fundamentala grundtanken inom unionen, nämligen att gemensamma problem kräver gemensamma lösningar. värdesätter arbete och vänskap, vilket vi fick prov på under vårt besök. Utvecklingen av partnerskapet påverkas i hög grad av de alltmer aggressiva ryska försöken att underminera partnerländernas fortsatta EU-närmanden. har ökat sina ambitioner att integrera grannländerna inom ramen för Euroasiatiska unionen. Det innebär att länderna inom det östliga partnerskapet, vilket och tillhör, enligt min bedömning kommer att ställas inför svåra beslut . Den dag vi resignerar och låtsas att ryska stridsvagnar över internationellt erkända gränser i själva verket inte är så farligt har vår första försvarslinje fallit. Den dag vi häver de sanktioner som är kopplade till den ryska krigföringen i utan att har uppfyllt sina åtaganden fullt ut, då har vår andra försvarslinje fallit. Därför är Europeiska unionens sanktioner mot så viktiga. Det är vårt främsta instrument att möta den ryska regimens härjningar. Vi må vara oförmögna att förhindra agerande i och på annat håll - och vi kan för all del engagera oss i en dialog i hopp om att det ska vinna över dem till den goda sidan - men det är vår skyldighet att med handling visa att vi inte accepterar det gör . Det är även vår skyldighet att genom handling visa att deras agerande har ett pris, såväl politiskt som ekonomiskt. Under min första mandatperiod i riksdag har jag haft förmånen att genom resor i olika världsdelar på plats kunna konstatera att det råder osäkerhet på många ställen och att andra länders medborgare berövas sina mänskliga fri- och rättigheter. Jag har sett hur demokratiska institutioner inte fungerar, konflikter plågar människor och mäktiga klaner styr länder med järnhand med hjälp av korruption. Jag har sett oligarki och systematiska kränkningar av mänskliga rättigheter. Jag har noterat viktiga roll, men jag har även under den nuvarande regeringsperioden noterat ambitioner att krönas som världens humanistiska champion. På den punkten vill jag reflektera tillsammans med andra kring frågan om roll är att ensamt rädda jorden eller om vårt lands roll är att tillsammans . (: är de gångna. Jag får be ledamoten att avsluta sitt anförande.) stod jag utanför skolan för att hämta mitt barn. Då kom , som också väntade på sitt barn, fram till mig och sa: Visst är det konstigt! Det är december, och vi har nästan ingen snö. Och det är plusgrader. Då är vi i i . har vi inte haft en riktig vinter. Visst är det konstigt att det då finns vissa politiker som inte tror på klimatförändringen! skrev 175 länder på ett nytt klimatavtal som ska börja gälla och som binder alla länder. Avtalet innebär att den globala temperaturökningen ska hållas långt och stanna . För att nå målet om krävs mer aktiv klimatpolitik med fler åtgärder från fler länder runt om i världen. Klimatförnekare i Vita huset och högerextremisterna i gör mig orolig och bekymrad över om dessa länder, som har lovat åtgärder, kommer att leverera. Som sagt var krävs det en hel del åtgärder för att nå målet om . Effekter vi ser av klimatförändringar är en försämring av fiskebestånden i tropiska områden där man är helt beroende av lokalt fiske. Haven blir varmare och surare. Glaciärerna smälter globalt sett i snabbare takt än tidigare och ökar risken för en kraftig havsnivåökning. Det finns flera rapporter från FN:s klimatpanel, bland annat , som mer och tydligare visar på klimatförändringarnas effekter. Till exempel smälter isar snabbare än på resten av planeten. hade havsisarna och snötäcket minskat mer än medelvärdet för . Klimatförändringar handlar inte längre endast om varmare klimat och mer nederbörd, utan klimatförändringar handlar om hot och möjligheter och kopplas mer och mer ihop med utrikes- och säkerhetspolitik. Ett exempel är kopplingen mellan skyddet av klimat och miljö och respekten för de mänskliga rättigheterna. De uppmärksammas alltmer, inte minst inom arbetet med Agenda 2030. Torka och ökad nederbörd drabbar främst länder i och . Klimatförändringarna är ett säkerhetshot som kommer att förvärra många problem utomlands, skapa politisk instabilitet och innebära sociala spänningar, fattigdom med mera. Utrikesminister nämnde i utrikesdeklarationen hur regeringen i utrikespolitiken kommer att ha en bredare syn på säkerheten, och hon nämnde klimatförändringarna som ett globalt säkerhetshot. I regeringens skrivelse om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i svensk utrikespolitik lyfts fram hur vill arbeta för att genomföra klimatavtalet och Agenda 2030 som ett led i arbetet för mänskliga rättigheter, demokrati och respekt för rättsstatens principer. Därför avser regeringen att öka uppmärksamheten på samband mellan klimat, miljö och mänskliga rättigheter. Vidare avser regeringen att driva frågor om demokrati, transparens, delaktighet och miljöanalyser för att främja en socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar utveckling i världen. skrev den amerikanska historikern att den europeiska säkerhetspolitiken är bara tre val från sitt förfall. Framtiden hängde då på brexit, på det amerikanska presidentvalet och naturligtvis på det kommande presidentvalet i . Om Applebaum får rätt återstår naturligtvis för historien att utvisa, men insatserna är höga. Det är den här säkerhetsordningen som har skapat fred, välstånd och ekonomisk utveckling i under ett halvt sekel. Detta är också en säkerhetsordning som är utsatt för starkt externt tryck. omges av en löpeld av konflikter från i söder, genom Levanten och till i öster och i norr. Det är ett där har valt att använda militärt våld för att rita om de europeiska gränserna både i och i samt i andra fall agera i gränslandet mellan den totala freden och det totala kriget med hjälp av hybridmetoder. I allt högre grad ser vi hur händelser utanför påverkar oss själva. Det kanske mest uppenbara, men inte det enda, exemplet är den fruktansvärda konflikten i . Konflikten har lett till de största migrationsströmmarna i sedan . Den har inspirerat till terrorangrepp i , i , i och i . Den har lett till att över 300 personer i har begett sig till för att ansluta sig till terroristorganisationer som Islamiska staten. har de säkerhetspolitiska utmaningarna för Europeiska unionen varit så svåra och så omfattande som de är . Jag tror att vi alla, oavsett partitillhörighet, arbetar för att försöka förstå, hantera och bemöta den nya omvärlden. En sak är dock helt uppenbar; detta är inte tiden för säkerhetspolitisk passivitet. Om inte vi tar ansvar och formar den säkerhetspolitiska ordningen kommer andra krafter att göra det åt oss. Det är krafter som varken delar våra intressen eller delar våra värderingar. Tvärtom är det krafter som ser våra värderingar om mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och demokrati som svagheter som ska exploateras. Det enda sätt som på allvar kan påverka den europeiska säkerhetsordningen på är genom ett kraftfullt agerande i EU och Nato. Jag ser två viktiga skäl för arbetet. För det första behöver EU trygga och välmående grannar. Det östliga partnerskapet, utvidgningen, måste inriktas på att säkra att , och kan kvarstå som självständiga länder som också kan göra sina egna säkerhetspolitiska vägval. Inte minst är det viktigt att stärka ländernas motståndskraft mot ryska hybridangrepp. Men EU behöver också fördjupa samarbetet med Nato och knyta ihop instrumenten för intern och extern säkerhet. Det är i just den här skärningspunkten som jag tror att EU kan göra riktigt stor nytta för europeisk säkerhet. I sak handlar det om att knyta ihop alla aspekter på det som kallas den europeiska säkerhetsunionen, det vill säga arbetet mot terrorism, organiserad brottslighet och cyberangrepp, och sedan länka dem samman med den gemensamma utrikes, säkerhets- och försvarspolitiken. Det handlar bland annat om att utveckla EU:s förmåga att leda krishanteringsinsatser och rikta in de militära och civila insatserna mot EU:s närområde. För det andra är och förblir Nato den enda organisation som kan trygga de centraleuropeiska och västeuropeiska gränserna. I ljuset av den nya Trumpadministrationen är det än mer viktigt att Nato stärks och att de europeiska länderna ökar sina försvarssatsningar. Natos nya framskjutna militära närvaro i och är bra för hela , och är mer beroende än någonsin av den säkerhet som Nato levererar och upprätthåller. ser vi att skillnaden mellan partnerskap och medlemskap till Nato ökar ju mer Nato närmar sig säkerhetspolitikens hårda kärna, det vill säga de gemensamma försvarsförpliktelserna. Om vi på allvar vill stärka den europeiska säkerhetsordning som Nato representerar och värnar ska vi också bli fullvärdiga medlemmar av försvarsalliansen. Det är ytterst bara då, som fullvärdiga medlemmar, som vi kan ta ansvar och påverka en organisation som är helt avgörande för och vår egen säkerhet. Detta vore ett viktigt steg i rätt riktning för att förhindra det totala förfallet av den europeiska säkerhetsordningen som författaren har varnat för. När jag växte upp pratade vi alltid mycket hemma vid köksbordet. Det handlade sällan om partipolitik, och vi hade olika åsikter. Men jag fick lära mig att lyssna på andra, förstå att saker kan se olika ut sedda i olika perspektiv och att aldrig svika min moraliska kompass. Detsamma gäller för stora delar av politiken, inte minst utrikespolitiken. är mina föräldrar här på läktaren. De har sagt att varje människa måste ta ansvar, göra det moraliskt riktiga och stå upp för andras rätt; annars är man bara en liten lort. Jag är stolt över att vara en del av ett parti som driver en klart feministisk utrikespolitik och som tar stort ansvar i alla sammanhang. Låt mig ge några exempel på vad den har bidragit till. För dem som inte känner till är den svenska statens utvecklingsfinansiär, som ska bidra till att utrota fattigdom genom att skapa hållbart företagande i utvecklingsländer. Vd berättade spontant om hur glada de var över de nya direktiven som hade kommit den här mandatperioden. finns jämställdhets- och genusperspektiv med som ett kriterium i uppdrag, och det är frågor som de har mandat att driva i bolagsstyrelserna runt om i världen. Det var något som de hade längtat efter. En feministisk utrikespolitik gör skillnad för många människor runt om i världen, till exempel genom företagsutveckling. Ett annat konkret exempel är att regeringen tillsammans med RFSL arbetar med genomgripande kompetenshöjning i hbtq-frågor både på och på ambassaderna. En feministisk utrikespolitik gör skillnad även inom hbtq-området. I tiden som vi lever i , där vissa män fortfarande anser sig ha rätt att bestämma över kvinnors kroppar, står den tydligt upp för att en stor del av biståndet ska gå till organisationer som arbetar med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. En feministisk utrikespolitik gör skillnad för många människor runt om i världen, även för dem som lever i länder där abort och sexualupplysning tyvärr inte är en självklarhet. Att med bred marginal röstades in i FN:s viktiga säkerhetsråd tror jag berodde på det budskap som regeringens företrädare hade under sin valturné: att med transparens och resultatfokus effektivisera rådets arbete, att sätta fokus på flickors och kvinnors situation och att förebygga i stället för att hantera redan uppkomna konflikter. är vår första månad av 24 i säkerhetsrådet till ända, en månad då har haft ordförandeposten. Återigen finns den feministiska politiken med som en röd tråd. När ett enigt säkerhetsråd uttryckte sitt stöd för de nationella medlingsinsatserna i framhölls vikten av kvinnors deltagande. Det skedde på svenskt initiativ och kommer förhoppningsvis att leda till bättre förhandlingar och en mer hållbar lösning för hela befolkningen i . arrangerade till exempel en briefing för representanter för civilsamhället om säkerhetsrådets arbetsprogram för januari månad. Det var första gången som ett ordförandeland i rådet genomförde en sådan briefing för civilsamhället. Det borde bli rutin, tycker jag. Mycket bra har alltså gjorts, men ännu mycket mer återstår att göra i världen. Då gör det mig orolig att största oppositionsparti i har inlett samtal med i olika frågor. politik, som går ut på att göra skillnad på människor, att sätta och svenskar först, att vrida klockan tillbaka och att inskränka kvinnors rättigheter, ska alltså diskuteras av moderater. Hur kommer det att påverka den moderata utrikespolitiken? Jag fick inga svar av på mina tidigare frågor. Jag är ganska orolig över vad det här kommer att innebära . Vi verkar inom det möjligas konst, inte inom det önskvärdas. Men för oss socialdemokrater handlar det om att åstadkomma så mycket positiv utveckling som möjligt för så många människor som möjligt i världen.