kam-fs · H5C120171109fs · 2017-11-09 14:00:00 — Det måste till en mycket större omfattning av den forskning som bedrivs . Läkemedelsindustrin gör mycket, men det behövs också anslag. Det behövs grundforskning. Det behövs patientnära forskning. Det behövs forskning inom alla områden. Tack återigen, ! Du har helt rätt i att detta kräver just ett internationellt forskningssamarbete. Det är också något som pågår. Det finns också inom ramen för det forskningssamarbete vi har i EU. Dessutom är ett attraktivt land att samarbeta med när det gäller denna forskning just därför att vi har varit väldigt framgångsrika i att få ned antibiotikaanvändandet. Men vi behöver som sagt få fram nya läkemedel, och då krävs det också gemensam internationell finansiering för det. Min fråga går till statsrådet . blev EU-länderna överens om att det ska gå att ställa krav på samma lön och villkor för arbetstagare som jobbar i samma land, oavsett vilket land de kommer från. Det är ett bra och viktigt steg för ett rättvisare - för arbetstagarna men också för företagen, som kan konkurrera med rättvisa och sjysta villkor. Att detta var ett bra beslut är också något som svenska folket håller med om. En övertygande majoritet av uppger att de tycker att svenska löner även ska gälla för utstationerad arbetskraft. ser vi på många håll i en skepsis: Många upplever inte att EU gör något för just dem. Statsminister har tillsammans med kommissionens ordförande kallat till ett toppmöte, som hålls i . Där ska man bland annat diskutera hur nya jobb kan skapas, hur arbetsvillkor kan förbättras och hur omställningsmöjligheterna kan öka - helt enkelt frågor som berör EU:s medborgare. Därför blir min fråga till EU-ministern: Vad kan vi hoppas få ut av toppmötet i ? Tack för denna angelägna fråga, ! Jag tror att det absolut viktigaste är att och kommissionens ordförande nu sätter de sociala och arbetsmässiga frågorna på agendan igen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund har vi haft ekonomisk kris i EU. Det har talats om att rädda bankerna, att se till att det inte blir ekonomisk kollaps i eurozonen, och man har talat om olika slags sexpack och tvåpack, men man har glömt bort människor och människors möjligheter till gott arbete och goda sociala förhållanden. kommer man att diskutera frågor som tillträde till arbetsmarknaden, rättvisa arbetsvillkor och hur man mellan jobb ska kunna få stöd för att ta de nya jobb som kommer. Att både arbetsmarknadens parter och nästan alla stats- och regeringschefer kommer att samlas i blir en stor manifestation för att det återigen är dags att flytta upp dessa frågor högt på dagordningen. Jag tror att det kommer att få stor politisk betydelse. Min fråga går till statsrådet och är av allmänpolitisk karaktär. har varit ute på remiss. har svaren kommit in, och det finns en mängd obesvarade frågor. En fråga är vem som ska finansiera de insatser som krävs för att alla dammar, som är 11 000 till antalet, ska leva upp till miljökraven. För småskalig vattenkraft föreslås en fond som delfinansieras av branschen själv, men för dammar som inte har någon kraftproduktion finns inte denna möjlighet. Ägarna till dammarna förväntas själva bära kostnaden, och om ägarna väljer att inte söka tillstånd kvarstår endast utrivning, med risken att stora kulturminnen går förlorade och att den nu etablerade faunan och växtmiljön raseras. Detta blir en orimlig och förhoppningsvis inte önskvärd konsekvens ens för den rödgröna regeringen. Min fråga till blir då: Tycker att utrivning av dammar är ett rimligt resultat, och om inte, hur menar statsrådet att detta ska kunna undvikas? Tack, , för frågan! Det är ju en fråga som handlar om hur ska implementera de EU-regler som styr över vattenverken, också de små vattenverken i , och hur vi säkrar att de sköts på ett sätt som är i enlighet med miljökrav och annat, liksom hur vi väger det mot andra intressen. Vi har tagit emot utredningen. Den har precis varit på remiss. Jag vet att flera av de frågor som riksdagsledamoten tar upp finns med i remissvaren. Frågan bereds nu i , och jag måste därför be riksdagsledamoten att vända sig med frågeinstitutet till miljöminister för att få ett slutligt svar på frågan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga riktar sig till rymdministern. I norrskenets land, strax utanför byn , ligger . Där skickar man bland annat upp sondraketer för forskningsändamål, men man säger själv att man skulle kunna göra mer för forskningen, för hållbar utveckling och för tillväxt både i regionen och i och . Min fråga till rymdministern - kanske den fränaste posten i regeringen - blir då: Hur ser ministern på möjligheten att skjuta upp små satelliter från ? Tack för den angelägna frågan, ! Vi har jobbat med att titta på just möjligheten att öka kapaciteten vid för att ska kunna bli ett av ett tiotal länder i världen att skjuta upp satelliter, i det här fallet små satelliter, i omloppsbana. går arbetet vidare i och med att Rymdstyrelsen och Rymdaktiebolaget har fått i uppdrag av regeringen att ta fram en affärsplan för detta. Vi hoppas också kunna bedöma det i den kommande rymdstrategin. Detta ger enorma möjligheter såväl för klimatforskningen och arbetet med att möta de globala samhällsutmaningar vi har som för innovationsförmågan. Detta skulle innebära att blir en ny form av testbädd för den nya tekniken, som kommer att påverka många både samhällsnyttiga och affärsnyttiga områden framöver. Rymdsektorn är fascinerande, men framför allt skapar den en väldig massa högskolegrundade arbetstillfällen - vilket jag också tror är bra för . Min fråga går till utbildningsminister . Alla är överens om vikten av tidiga insatser i skolan. Problembilden är vi helt överens om - det är inte acceptabelt som det är , att huvuddelen av särskilt stöd ges i högstadiet. Att mer behöver göras är tydligt, men vi anser inte att läsa-skriva-räkna-garantin är lösningen. Det är många tunga remissinstanser som instämmer i det. säger till exempel att gällande lagstiftning är tydlig och att det nya förslaget om läsa-skriva-räkna-garantin skapar dubbelreglering och mer detaljstyrning. SKL undrar var tilliten till professionen hamnade, och Statskontoret säger att det blir fokus på process och inte på innehåll i undervisning och stödåtgärder. Varför väljer regeringen att lägga fram ett förslag som får så hård kritik från så tunga remissinstanser, och varför har man inte besvarat kritiken? Kritiken är besvarad i propositionen. Det är också så att propositionens lagförslag har stöd av flera av de riktigt tunga remissinstanserna. Förslaget har stöd av expertmyndigheten på området, Specialpedagogiska skolmyndigheten, som har att granska lagstiftningen och säkra att den kan fungera och ge möjligheter till det vi alla vill uppnå, nämligen tidigt stöd. Förslaget har stöd av Skolinspektionen, flera kommuner - däribland flera borgerligt styrda kommuner - och elevorganisationer, liksom av och samt hela den samlade funktionshinderrättsrörelsen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jo, för att man ser att om vi ska säkra att stödet kommer på plats tidigt behövs en lagstiftning som garanterar att läraren har mandat att få stödet på plats. Lärare ser de elever som verkligen behöver stöd. Man identifierar det och går ofta till rektorn för att säkerställa att stödet kommer på plats, men sedan går åren utan att stödet kommer. Tyngdpunkten för det särskilda stödet blir därför i slutet av , när betygen sätter in. Med dessa regler skulle vi kunna ändra på det, och det är därför vi har lagt dem på bord. Vi hoppas på en god riksdagsbehandling. Min fråga går till statsrådet . är ett litet, väldigt exportberoende land. Jag representerar , som är ett litet, väldigt exportberoende län - det mest exportberoende i hela . Frihandel är extremt viktigt för vårt län och vårt land. Det handlar inte om en oreglerad handel fri från krav på sjysta villkor och annat, utan det handlar om en fri och rättvis handel. Det globala handelssystemet är nu satt under en väldig press efter att har sagt upp frihandelsavtal. TTIP har lagts i frysboxen, och vi ser starka protektionistiska strömningar över världen. Därför skulle jag vilja fråga handelsminister hur det går med EU:s frihandelsförhandlingar. Kommer TTIP att tinas upp ur frysboxen? Vad kan innebära, och vilka effekter kommer det att få för svensk export och handel? Tack för den extremt viktiga frågan, ! Det är verkligen så att är väldigt beroende av frihandeln. Ungefär 1,4 miljoner människor har jobb att gå till tack vare exporten. Det som är intressant att se nu när vi har ett provisoriskt avtal - - igång med är att exporten har gått upp bara . Det gör alltså skillnad. Vi har 13 000 personer som är direkt sysselsatta tack vare . Det pågår dock arbete med flera andra avtal. Fokus är nu främst på avtalet med , vilket vi hoppas kan bli klart är slut. Det gäller även avtal med och Mercosurländerna, alltså , , och , och förhandlingar pågår med , och . När vi hade avtalet med ökade exporten från EU , och det var inte minst svenska varor. Vi kan alltså se att frihandel gör skillnad. Min fråga berör det ämne som och tog upp, nämligen kursen Det moderna samhället och dess kritiker, där för kursen irrelevant litteratur kvoterades in. Kvotering av litteratur betyder att vem som har skrivit boken blir viktigare än vad som står i den. I svaret till sa statsrådet att innehållet i kurserna ska bestämmas av institutionen och lärarna. Uppenbarligen har det inte varit så i detta fall, så min fråga är: Vad tänker statsrådet göra för att lärarnas akademiska frihet inte ska begränsas och ifrågasättas? Tack för frågan, Boriana ! Som jag sa tror jag att det viktigaste för att kunna delta i den här diskussionen är att man även läser svaret från vid . Detta är nämligen en diskussion som ska försiggå på våra universitet och lärosäten. Hur ska till exempel lagstiftning tolkas och genomföras? Det handlar om just målet om jämställdhet, exempelvis, men också om kvalitet i utbildningen. Jag kommer aldrig att lägga mig i den diskussionen. Jag kommer heller aldrig att som statsråd tolka min egen lagstiftning eller lagstiftning åt våra myndigheter, utan det är upp till dem att göra detta på bästa sätt. Att den akademiska friheten ska värnas är något vi är överens om, inte minst här, och det ska fortsatt göras. Frågestunden var härmed avslutad.