kam-fs · H4C120170223fs · 2017-02-23 14:00:00 — Tillgängligheten i vården är en av de absolut största utmaningarna. Precis som påpekar är den nära sammankopplad med personalbristen på många håll. Därför har regeringens största prioritering varit att underlätta för landsting och andra vårdgivare att få tag i personal att anställa. Vi har utökat antalet utbildningsplatser. Vi har anslagit en särskild professionsmiljard till som ska gå till att jobba med personalförsörjningsfrågor. senast har vi också inom ramen för professionsmiljarden vikt som ska kunna gå till studielön för de sjuksköterskor som väljer att utbilda sig. Det är några exempel på vad regeringen gör. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Men ska man komma ihåg att de som har huvudansvaret och störst möjlighet att göra någonting i det akuta läget är landsting och andra vårdgivare. Där förväntar jag mig att man gör mer än vad man gör . Jag tackar för svaret. Att så många landsting rapporterar om samma problem kan inte innebära att det är problem på alla landsting. Det måste ju vara ett systemfel någonstans. Jag tycker att det är jättebra med de åtgärder som man säger sig ha vidtagit eller hålla på att vidta. Men det är på lång sikt, och människor dör . Vad avser man att göra på kortare sikt för att åtgärda de problem som vi har ? Jag vill ändå påpeka att det ser olika ut över landet. I vissa landsting klarar man vårdgarantin väldigt väl och har personal både på akutmottagningar och i andra delar av hälso- och sjukvården. Men i flera landsting är det bekymmer, och det är kopplat just till personalsituationen. Det är klart att det hänger ihop. Läkare, sjuksköterskor och andra anställda inom vården flyttar över landet. Det här är en fråga som vi måste lösa gemensamt mellan regeringen och landstingen. Även min fråga går till statsrådet . Primärvården är basen i den svenska sjukvården. Där har vi riktigt stora problem. Det är bristande tillgänglighet. Allt färre svenskar har en fast vårdkontakt. Ännu färre har en fast läkarkontakt. Stafettläkare bemannar allt fler av våra vårdcentraler. Men så ser det inte ut överallt. Jag besökte Söderhamnsfjärdens vårdcentral . Där är det fullbemannat. Det är nöjda patienter och en extremt hög tillgänglighet. De nyanlända som vill kommer till hälsocentralen . Men man var ändå ledsen, för man höll på att förbereda planen för hur man väldigt snabbt skulle kunna stänga ned på tre månaders sikt. Min fråga är: Varför lägger regeringen ned så mycket kraft på , som direkt är riktad mot de privata hälsocentralerna, vilka är välfungerande, i stället för att lägga ned energin på hur vi ska lösa de stora utmaningar som primärvården står inför, med stafettläkare och bristande tillgänglighet? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Den första delen av anförande beskriver en bild som jag till stor del delar. Det finns stora problem inom primärvården. Vi behöver göra mer för att både satsa resurser och se till att personal vill arbeta i primärvården, för det är själva basen för både dagens och framtidens hälso- och sjukvård. Däremot är jag mer tveksam till den andra delen. Jag ser inget motsatsförhållande. Regeringen vill reglera den flora av olika regelverk som har vuxit fram och se till att vi får bättre ordning och reda i välfärden, så att man kan vara säker på vilka spelregler som gäller, oavsett om man är offentlig eller privat vårdgivare. Därmed är regeringens ambition också tydlig. Vi ska reglera detta på ett bättre sätt, men vi vill behålla en mångfald av olika aktörer. Och här ligger utmaningen. Vi har en primärvård med en oerhört stor utmaning. Regeringen lägger då ned energi på att med precision ge sig på de privata hälsocentraler och vårdcentraler som fungerar. Det jag skulle önska att ministern gjorde är att i stället fokusera på de enheter där vi faktiskt har stora problem. Hur ska vi se till att få in fler läkare i primärvården? Hur ska vi se till att få en ny tillgänglighet? Där skulle vi kunna mötas mellan Alliansen och regeringen i att försöka skapa förutsättningar för en bättre primärvård. Men börja i så fall med att lägga i papperskorgen! Mitt fokus är just att öka tillgängligheten i hela vården. Där är jag alldeles övertygad om att regeringen och kan mötas på olika sätt. Men att skapa ordning och reda i välfärden tror jag är en ambition som inte kan vänta. Vi har haft en situation där vi har experimenterat ganska mycket i svensk välfärd och ändrat på regelverken. Vi har en flora av olika regelverk och aktörer. Detta måste regleras upp. Låt mig börja med att citera ur en intervju med i Populär Astronomi: "Bara idén att vi ska vara på Mars får en att stretcha tanken. Jag tror att vi behöver sätta upp den typen av mål . Jag tror det inspirerar alla." som det numret kom ut skrev jag ihop med bland andra att vi borde sätta upp som ett mål för svensk rymdpolitik att vi ska ha en svensk på Mars senast . Man tänkte direkt: Här kan vi komma överens - i rymden finns det inga partigränser. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Men där hade jag fel, för vände rymdministern och tyckte att det inte alls var någon bra idé att sätta upp ett mål om att ta sig till Mars. Vi ska ha en jordnära rymdpolitik i stället. Det var fyndigt. Men varför var det rätt när du sa det och fel när jag sa det? Är det bara för att jag är liberal, eller vad beror det på? Jag tackar för dessa frågor. Som sagt tror jag att rymdpolitiken är just av den här karaktären. Den får oss alla att fundera på de stora frågorna och vår existens. Därför är det spännande med till exempel upptäckter av nya planeter i ett annat solsystem. Det är också spännande att tänka sig tanken att människor ska kunna åka till Mars. Om det ska vara det viktigaste målet för svensk rymdpolitik är jag dock lite mer tveksam till. Jag ser gärna fler svenska astronauter efter . Men jag anser att vi framför allt måste se till att den rymdpolitik vi har kan leda till både jobb och tillväxt här hemma. Jag tror att rymdpolitik per definition är bra för oss på jorden. Den är till för oss på jorden. Men vi här på jorden har alltid gjort utforskningar, alltid sökt oss vidare. Mars är vårt nästa stora mål att utforska. Jag tycker att ska vara en del av detta. Jag tror också att det kommer att skapa jobb och tillväxt. Men utforskandet är bra i sig. Jag vill faktiskt inte ha en rymdminister som säger att hon står med båda fötterna på marken. Nej, jag förstår. Jag tror inte att du vill ha en socialdemokratisk rymdminister utan kanske en liberal rymdminister. Jag tycker att det är viktigt att se att vi kan göra både och. Det var väldigt mycket som handlade om bemannade rymdfärder och samarbete om den internationella rymdstationen. Det handlar nu väldigt mycket om det som kallas för New Space och hur vi kan använda rymdteknik för att förbättra våra livsbetingelser här på jorden. Jag har en fråga till statsrådet . sprids falska nyheter och desinformation runt om i världen. Det sker i , , och här i . Det skadar i förlängningen tilliten till varandra och det öppna samhället och därmed demokratin och yttrandefriheten. Vår förmåga att värdera olika informationskällor och kunna ta ställning är en viktig del av vårt samhällsbygge. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga till statsrådet är: Hur ser statsrådet på folkbildningens roll och möjligheter som motkraft till det som sker med så kallade fake news? Man blir alldeles mörkrädd. Ingen människa blir oberörd av den diskussion som har brutit ut över hela världen. Vi ser en framväxt av så kallade alternativa fakta eller fake news i debatten. Vi ser också att det är ett sätt att agera och debattera som ibland tycks vinna framgång. Politik och samhällsfrågor måste grunda sig i verkligheten. Jag tror att vi alla fasar inför en samhällsutveckling där de beslut som politiker eller tjänstemän i statens och kommunens tjänst grundar sig på annat än ett solitt faktaunderlag. Detta är enormt viktiga frågor för skolan och oss alla men inte minst för folkbildningen. Sedan folkbildningen startade har den brutit mark för demokratins framväxt men också för en folkbildning i ordets sanna bemärkelse. Det är en frigörelse av människan som aldrig har varit viktigare än . Jag är glad över att statsrådet nämner allt detta med folkrörelse och folkbildning. är ett land där vi har en rik historia. Det vore tråkigt och trist om vi inte lyfter frågorna ännu starkare. Det gäller att inte bara tala om skola utan att även tala om folkrörelse och folkbildning. Det är då vi kan göra förändringarna ända längst in vid köksbordet och in i den demokratiska själen. Jag tackar för detta och hoppas att vi kan jobba tillsammans. Vi talar ofta om behovet av källkritik. Visst, behovet av källkritik är enormt . Men det finns också ett behov av en källkritik som är kombinerad med solid faktagrund. Det är enormt viktiga frågor. Vi har studiecirklar i alla kommuner. Det arbete som bedrivs inom ramen för folkbildningen med ideella krafter och medmänniskor som ställer upp för varandra är oerhört viktigt för att stärka just insikten att vi behöver ett samhälle som bygger på fakta och källkritik. Jag har en fråga till biståndsminister . hade ministern och jag en interpellationsdebatt om biståndet till de västsahariska flyktinglägren. Då lovade ministern att biståndet till de västsahariska flyktinglägren skulle ligga fast. Det är mot den bakgrunden väldigt förvånande och oroväckande att det budgeterade biståndet för är kraftigt minskat. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund har budgeten dragits ned till 5 miljoner som ska gå via UNHCR till de västsahariska flyktingarna. Det innebär nästan en halvering av det bistånd som har gått till flyktinglägren som varit i snitt 9 miljoner. Det humanitära biståndet till de västsahariska lägren är fortfarande stort. Om det minskar riskerar det att få allvarliga konsekvenser för lägren i form av försämrat hälsotillstånd för framför allt barn och kvinnor, men det kommer också att öka den stora frustrationen i lägren. Jag vill fråga ministern: Vad är anledningen till det minskade biståndet? Tack, , för att du återigen uppmärksammar de västsahariska flyktingarnas väldigt hopplösa situation sedan många årtionden. Vi kanaliserar vårt stöd via vår biståndsmyndighet . Regeringen har inte fattat något beslut om att dra ned stödet. Det är Sidas befogenheter att sköta utbetalningarna och också svara på de appeller och behov som finns av humanitär hjälp runt om i världen. Jag kan notera att ökade det stöd som kanaliserades och gick just till de västsahariska flyktinglägren i avsevärt. Vi har än så länge inte sett vad Sida kommer att slutligen göra eller vilken organisation man ska samarbeta med . Tack för svaret, ministern! Enligt Sida kommer man att betala ut 5 miljoner . Det är nästan en halvering av det bistånd som har gått ut . Det är väldigt oroväckande. Det finns en stor risk för att frustrationen ökar i lägren. Det kan ge ny energi till dem som vill ta upp den väpnade kampen igen. Det är inte vad vi behöver. Detta bistånd är fruktansvärt viktigt. Tack återigen, , för att du lyfter fram den här frågan! Den är väldigt viktig. Jag får bara betona att det är Sida som biståndsmyndighet som bedömer de organisationer som vi ska samarbeta med och kanalisera vårt stöd via. Ytterst är beslutet biståndsmyndighetens. Från regeringens sida har vi inte på något sätt fattat beslut att minska stödet. Min fråga går till statsrådet . I en ny kartläggning där har intervjuat 51 kommuner om ensamkommande ungdomar och självmord kom det fram att de haft kännedom om tre självmord och ytterligare 68 försök till självmord . Utöver detta svarade drygt hälften av de tillfrågade kommunerna att de känner till att det finns självmordsplaner bland de ensamkommande i dessa kommuner. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund skrevs mer än dubbelt så många asylsökande barn och ungdomar in på den landstingsägda delen av barn- och ungdomspsykiatrin i jämfört med året innan. Statistiken visar att av dem haft självmordstankar. Läget är nu akut. Min fråga är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att få bukt med den psykiska ohälsan bland ensamkommande? Tack så mycket för frågan, ! Precis som jag sa tidigare är detta en mycket angelägen fråga just för att det är allvarligt. Det handlar om barn och barn som är beroende av samhällets omsorg på olika sätt. Det vi ska komma ihåg och som framkom både vid mötet i socialutskottet och vid det möte som jag och bjöd in till tillsammans med myndigheter och civilsamhällets organisationer är att en bidragande orsak, förutom det trauma som många av dessa barn har gått igenom, är just osäkerheten som finns runt omkring dem. Det är klart att den osäkerheten förstärks av att de inte förstår språket och att det är ett helt nytt land och ett helt nytt system. Det vi behöver göra nu är att skapa ökad lugn och ro kring dessa barn. Det handlar om att kunna stärka de vuxna som finns i barnens närhet, bland annat med kunskap men också med andra verktyg för att möta psykisk ohälsa som sådan och framför allt för att hjälpa och ge bra stöd till barnen. Tack för svaret, statsrådet! Det är bra att åtgärder vidtas. Men arbetet behöver ske med fokus även på korta och snabba insatser här och . Det gäller till exempel självmordspreventiva åtgärder såsom informationsinsatser på olika språk för att få ut informationen. Vi får information om att ensamkommande i slutna forum på internet triggar varandra för att ta sina liv och att man söker upp personer för att begå kollektiva självmord. Detta är ytterst allvarligt. Vad avser statsrådet att göra här och ? Jag vill börja med att säga att det som kom fram vid träffen med myndigheter och civilsamhällets organisationer var att alla var rörande överens om att det vi behöver prata om är psykisk ohälsa i vidare bemärkelse. Det finns absolut exempel på självmord och självmordsförsök. Det tar vi på väldigt stort allvar. Men om vi bara fokuserar på det riskerar vi att tappa alla de barn som vi skulle kunna hjälpa mycket tidigare innan de hamnar i ett så allvarligt läge att de försöker ta sitt liv eller till och med lyckas ta sitt liv. Vi måste se hela vidden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till statsrådet . Enligt har en av världens högsta konsumtion av antidepressiv medicin. har rapporterat att även utskrivning av antipsykotisk medicin och lugnande medicin har ökat drastiskt, och då särskilt hos barn och unga. Min fråga är därför: Vad avser regeringen att göra för att vända den här utvecklingen? Till att börja med vill jag påpeka att läkemedel är en del i behandlingen av olika psykiska sjukdomar och psykiska tillstånd. Som antyder finns det emellertid såklart anledning att tro att det finns en viss slagsida åt läkemedelsförskrivning till nackdel för andra behandlingar. Genom regeringens stora satsning och den överenskommelse som vi har slutit med Kommuner och Landsting ska man kunna etablera mer av tidiga insatser inom hälso- och sjukvården och också mer av ett förebyggande arbete. Ett problem inom hälso- och sjukvården är att det saknas medvetenhet och kunskap inom stora delar av primärvården om hur man ska hantera psykisk ohälsa. Då kan det vara enkelt att använda de verktyg som man känner till, det vill säga läkemedel, medan andra verktyg inte används i lika stor omfattning. Då får jag tacka statsrådet så mycket för svaret. Min följdfråga blir då: Vad avser regeringen att göra för att patienten ska få mer makt och inflytande i form av olika inriktningar på psykoterapi som erbjuds i många andra länder, exempelvis ? Jag kan fortsätta där jag slutade i det första inlägget. Genom att stärka de tidiga insatserna i hälso- och sjukvården, se till att medvetenheten ökar och se till att tillgången till olika verktyg ökar för sjukvårdspersonalen ger vi också större möjligheter för patienterna att utöva ett inflytande över sin egen vård och behandling, men framför allt att få vård och behandling i första hand. Det är regeringens främsta prioritet. Min fråga går till statsrådet . De senaste rapporterna visar att de globala utsläppen har planat ut och minskat. Det är mycket glädjande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund I har vi framgångsrikt minskat våra utsläpp . Dock blir jag oroad över de senaste rapporteringarna som pekar på att de svenska utsläppen nu ökar, inte minst utsläppen från transporter. Min fråga är: Vad avser regeringen att göra i närtid för att minska utsläppen i ? Det är nu väldigt bråttom att nu verkligen ta klimatfrågan på allvar. Regeringen satsar 25 miljarder på miljö- och klimatåtgärder. Det är historiskt stora satsningar. Men vi ser nu att utsläppen inte minskar, framför allt i transportsektorn. Här har vi en klimatoffensiv som vi kommer att rulla ut med riktade satsningar för att få fram miljövänligare bilar. Det blir då möjligt för konsumenter att gynna de bilar som släpper ut mindre avgaser jämfört de som är dåliga för miljön. Det ska bli en högre inblandning av förnybara bränslen. Det ska genomföras en el- och laddinfrastruktur för elbilar. Vi satsar på tågen. Vi ska också lägga fram förslag om en flygskatt som gör att också flyget bär sina miljökostnader. Det är en kombination av åtgärder som behövs. Tack för svaret som visar att vi kan vända trenden igen och gå före. Tack för det tacket, ! Det här är någonting som vi i riksdag tillsammans kan vara stolta över. Det är sju partier som står bakom en klimatlag som vi lägger fram nu med ett klimatpolitiskt ramverk som gör att det blir ordning och reda i klimatpolitiken. Alla partier är nu besjälade och har åtagit sig att utsläppen ska minska. kan vara ett föregångsland nu när vi ser att klimatskeptiker åter vinner makt i världen. Vi behöver visa världen att det går. Min fråga riktar sig till statsrådet . Närmare 900 personer står i kö för organtransplantation. Men i klarar vi bara av mellan 200 och 250 transplantationer - detta trots att donationsviljan är mycket hög i jämfört med andra länder, . Vår lagstiftning lägger hinder i vägen. Utredning har gjorts som pekar på vad som behöver ändras i lagen. Remissbehandling är genomförd. Då är min fråga: När kommer en proposition? Väntan för alla som står i kö är ju svår. Precis som påpekar är det mycket angeläget att öka antalet donationer i och tillgången på organ som kan doneras. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Precis som kan jag konstatera att donationsviljan är väldigt stor bland svenska folket. Vi har också sett att antalet donationer har ökat . Men det räcker såklart inte. Den utredning hänvisar till utgör ett väldigt bra underlag för att nu gå vidare och kunna förbättra lagstiftningen. Jag hoppas kunna lägga fram en proposition där vi kan ta till vara stora delar av utredningens förslag. Anledningen till att det har dröjt och dröjer ytterligare lite till är att det är svåra etiska avvägningar som vi har att göra. Det handlar bland annat om vilka vårdinsatser som man ska ge i livets slutskede och när processen för donation ska påbörjas och inte. Väntan är svår. är vi beroende av donationsviljan i andra länder som har den lagstiftning som vi ännu inte har. Jag ser positivt på att vi får en proposition till . Jag kan bara hålla med . Kan vi öka antalet som är villiga att donera inom landets gränser och därmed tillgången på organ gör vi oss mindre beroende av andra länder som vi bidrar till att minska den illegala handel med organ som sker globalt. Min fråga går till klimatminister . röstade om det nya handelsavtalet med . Det är ett avtal som bland annat EU- och handelsminister har talat sig varm för. Trots detta var det ingen av parlamentariker i regeringsunderlaget som röstade för det här handelsavtalet. parlamentariker röstade till och emot och går ut i medierna och säger att man är stolt över det. Min enkla fråga till blir då: Vilken linje är det egentligen som gäller? Det är inte ovanligt att företrädare för regeringspartier röstar på ett sätt i och sedan är med och fattar ett annat beslut i regeringsställning. Så var det även under den förra regeringen på klimatområdet när det gällde att höja priset på utsläppsrätter. Då rösta de moderata parlamentarikerna nej i som regeringen stod för en helt annan linje. I det här fallet stämmer det att de miljöpartistiska EU-parlamentarikerna har röstat nej till medan vi från regeringen har drivit ett aktivt arbete för att se till att det i CETA ska ingå stärkta klausuler när det gäller miljö, när det handlar om sociala säkerhetsdelar som gör att vi kommer att se till att det här blir ett så bra avtal som möjligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Regeringen talar ju ofta om hållbar utveckling, och det är bra. Men att rösta emot handel, emot samarbete och emot utveckling är kanske inte så hållbart. En följdfråga blir såklart: Om man ser att man inte kan samarbete med till exempel , vem skulle man då kunna ingå handelsavtal med? är ett land som är mycket beroende av en fri och rättvis handel. Betoningen på rättvis är också viktigt för utvecklingen i . Vi kan inte ha handelsavtal av den typen att det dumpar möjligheterna för svensk industri, svenska arbetstagare eller svensk miljö. Därför är det viktigt att vi när vi har den här typen av förhandlingar ser till att få rättvisa villkor. Det är den linjen som regeringen driver och vi står bakom. Bristen på intensivvårdsplatser för barn är akut i hela . fattas tio platser. Det finns 37 platser på fyra sjukhus. finns det bara 27 på grund av rekryteringsproblem och så vidare. Nya skulle ge fler vårdplatser, men det har i stället blivit färre, vilket är typiskt för den här regionen, som är satt under vanstyre, skulle man kunna säga, av de borgerliga politikerna. måste jag fråga dig, , vad vi kan göra på nationell nivå för att öka antalet platser. Vad ska vi ge för signaler till de landsting som inte fixar att hålla sina intensivvårdsplatser för barn öppna? Vad kan vi göra på nationell nivå? Det frågar jag dig. När det gäller antalet intensivvårdsplatser ser vi att den stora bristen där handlar om att få tag i personal. Det finns en stark brist på specialistsjuksköterskor men också andra personalkategorier. Det är därför som regeringen har varit inriktad på att göra mer när det handlar om kompetensförsörjning inom hälso- och sjukvård än vad någon regering har gjort tidigare. Vi har bland annat tillfört generella statsbidrag. är det nästan 3 miljarder som går ut till landstingen och som kan hjälpa till att stärka personalsituationen. Vi satsar en särskild professionsmiljard som går till att förbättra kompetensförsörjningen inom vården, och inom den viker vi som ska gå till att sjuksköterskor ska kunna välja att utbilda sig till specialistsjuksköterska. Vi bygger också ut antalet platser till såväl sjuksköterska som specialistsjuksköterska och barnmorska. Det finns alltså en palett av åtgärder som regeringen nu vidtar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag är medveten om det, och vi är med på det tåget, så att säga. Det här har inte utvecklats då ni har suttit i regering, utan det här är en lång utveckling som handlar om att välfärden mer eller mindre har eroderat. I har man 1 miljard plus i sin budget. Det kanske man kunde lägga på personal, kan jag tycka. Jag vill avsluta med att säga någonting helt annat. Tack för snabbutredningen om Naloxon! Tack för det tacket, ! Jag håller helt med om att även om regeringen gör mycket på kompetensförsörjningsområdet och säkert kan göra en hel del till är det till syvende och sist en arbetsgivarfråga. Landstingen bär ett stort ansvar för hur situationen ser ut runt om i landet. Då spelar det roll vem som styr och vilka politiska prioriteringar man gör. Väljer man att sänka skatten eller hålla skatten låg i stället för att göra investeringar i välfärden får det konsekvenser. Jag har en fråga till statsrådet . Många företag har svårt att hitta arbetskraft. har vi en grupp människor som står utanför arbetsmarknaden, och av dem är många nyanlända.