kam-fs · H5C120171019fs · 2017-10-19 14:00:00 — Vi ska exportera lösningarna - inte utsläppen. Jag har en fråga till kunskapsminister . I berömmer vi oss ofta av att vara toleranta och av att älska mångfald. Men så ser det tyvärr inte alla gånger ut i praktiken. Enligt har elever och föräldrar rätt att välja den skola som står i överensstämmelse med den egna familjens övertygelse. Det här är dock någonting som inte kommer att vara möjligt i fortsättningen om Socialdemokraterna får bestämma. Det finns också ett kongressbeslut om detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund är religiösa inslag i undervisningen förbjudna, och så ska det vara. Däremot får friskolor i övrig verksamhet ha konfessionella inslag. Detta vill dock Socialdemokraterna ta bort. Jag skulle vilja ha ett tydligt svar från ministern: det regeringens mening att förbjuda alla de populära kristna skolor som finns? Frågestunderna ska ju ägnas åt sådant som är regeringens politik, inte åt ett enskilt partis politik. Men jag ska ändå med glädje svara på den fråga som ställde. Den socialdemokratiska partikongressen beslutade att man ska verka för att skolan ska vara fri från konfessionella inslag. Skälet till detta ska jag uttrycka med mina egna ord. Jag tycker att det är alldeles utmärkt om barn i utövar en tro. Jag tycker att det är fint att det finns möjligheter för barn att göra det. Men jag tycker att detta ska vara någonting som barn gör på sina egna villkor. Jag tycker inte att skolan ska vara en arena där barn förväntas utöva tro eller delta i olika former av konfessionella inslag. Jag tycker att det är alldeles utmärkt om barn själva vill göra det, men jag vill inte ha en skola som förväntar sig en viss religiös inriktning eller som försöker att övertyga eller förmå barnen att välja en sådan inriktning. Jag tackar ministern för svaret. Socialdemokraterna ingår i regeringen, så det är intressant att veta. Det finns många oroliga föräldrar och skolledare där ute som uppvaktar mig i denna fråga och som undrar hur de kommer att kunna bedriva sin framtida verksamhet. En del av dem tittar på denna sändning just . Jag skulle vilja ha ett klart svar från ministern - ett svar som tydliggör vad som kommer att vara tillåtet att göra på skoltid på en konfessionell skola. Regeringen bereder just nu direktiv till en utredning som handlar om denna komplicerade fråga. Precis som säger innefattar frågan väldigt många olika bevekelsegrunder. Det handlar om hur ska leva upp till en konvention om mänskliga rättigheter. Det handlar om föräldrars rätt att uppfostra sina barn och om barns rätt till sin egen religion. Det handlar också om att vi ska ha en skola där barn och elever möts och träffas, oavsett bakgrund. Detta är utgångspunkten för regeringens politik. Min fråga går till migrationsministern och handlar om nyheten som Ekot presenterade - att utskott för medborgerliga fri- och rättigheter har röstat och antagit en ny position i fråga om Dublinförordningen inför de kommande förhandlingarna med ministerrådet och kommissionen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Som jag förstår det innebär detta ett förslag på en tvingande omfördelning av asylsökande inom EU. Det är en ståndpunkt som jag välkomnar inför de fortsatta förhandlingarna. Det här sker i skuggan av en ganska dyster debatt i med väldigt många låsningar, så min fundering är: Vad vet ministern om förslaget, och hur ska man se på beskedet ur ett svenskt perspektiv? Tack för frågan, ! Jag blev lika glad som du när jag hörde på morgonnyheterna att utskottet i parlamentet syntes gå mot ett väldigt brett beslut om mer solidaritet mellan medlemsstaterna i . Jag har haft glädjen att även under min korta tid redan ha haft ett möte med vår svenska rapportör , som representerar Liberalerna. Vi hade ett mycket bra samtal. Hon har ju jobbat med en modifiering av kommissionens förslag och på alla sätt gjort ett alldeles fantastiskt arbete och också företrätt den svenska ståndpunkten. går arbetet vidare. Det ger oss lite råg i ryggen att föra de svenska förhandlingarna vidare i ministerrådet. Vi måste klara av att bekämpa orsakerna till att människor tvingas på flykt. Vi behöver hjälpa människor i deras närområden. Vi behöver få hela världen att ta ett större ansvar. Vi behöver få ett som delar på ansvaret för att möta asylsökande. Jag tycker att dagens besked är en viktig del i att flytta fram positionerna för ett välfungerande asylsystem där medlemsländerna tar det gemensamma ansvaret. På vilket sätt kan öka trycket för att länder ska ta sin del av ansvaret? Jag tror att vi kommer att ha stor glädje av den justering och den ändring som har presenterat, det vill säga att man ger ett utrymme för vissa medlemsstater att gå lite långsammare fram. Kravet vidhålls att man ska dela på ett solidariskt och ansvarsfullt mottagande men ger för genomförandet. Det tar jag med mig till kommande ministerråd, precis som jag tar med mig den svenska ståndpunkten, som är väl förankrad här i riksdag. Min fråga går till statsrådet . Vården i måste fungera och patienten och patientsäkerheten sättas främst. Trots att vi på många olika sätt har en vård i världsklass står just nu en bit över 100 000 människor i vårdköer. För varje fjärde patient i behov av operation inom specialistvården innebär det en väntan som är . Det är ett enormt lidande, oro, frustration, en lång väg tillbaka till ett aktivt liv och till arbetsmarknaden. Inte minst är det en sjunkande tilltro till att välfärden fungerar som följd av detta. satsar därför på en förstärkt kömiljard. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag vill att ministern beskriver vilka konkreta nya åtgärder ministern och regeringen avser att vidta för att komma till rätta med denna mycket oroväckande situation. Tack för frågan! Det är en fråga som är väldigt högt prioriterad av regeringen. När vi klev in kunde vi konstatera att köerna redan hade börjat öka, för det är ju inte genom ekonomiska incitament man löser vad som egentligen är en bemanningskris i den svenska hälso- och sjukvården. Det är därför som regeringen i stället har valt att satsa på att utbilda fler specialistsjuksköterskor och barnmorskor och att se till att sjuksköterskor kan få studielön för att utbilda sig vidare. Vi bygger också ut läkarutbildningen . Och vi förstärker hälso- och sjukvården med 5,5 miljarder ytterligare, varav 3 miljarder kommer att handla om just förstärkningar och möjligheter att anställa mer personal, fler händer i hälso- och sjukvården, så att man kan hålla vårdplatser öppna och utföra de operationer som är nödvändiga. Det är lösningen på problemen. Lösningen är inte en kömiljard. Tack för svaret! Jag vill då påminna socialministern om att under den rödgröna regeringen har vårdköerna mer än fördubblats - detta sedan den rödgröna regeringen tog bort alliansregeringens mycket framgångsrika kömiljard. Det förtjänar att påpekas att några av de största bekymren har vi i de socialdemokratiskt styrda landstingen. Vilken analys gör statsrådet av den här utvecklingen, som har eskalerat ? Analysen jag gör är att den borgerliga regeringen närmast konsekvent lät bli att förstärka personalen inom hälso- och sjukvården och i stället använde ekonomiska incitament som ledde till undanträngningseffekter, vilket själva har erkänt. hade köerna dessutom redan börjat öka. Vi satsar nu på att öka personalen till hälso- och sjukvården. Detta är naturligtvis inte något som man vänder över , men det är den rätta lösningen för en stabil sjukvård på lång sikt. Till följd av den internationella högkonjunkturen och ett minskat antal asylsökande i ökar biståndsbudgeten rejält , med , och är nu uppe i 43 miljarder. Det är den största biståndsbudgeten . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Förutom att vi med dessa medel kan hjälpa fler medmänniskor i vår omvärld ger det ett utrymme att vässa vårt internationella bistånd att bli så nytänkande och effektivt som möjligt. Min fråga går till biståndsminister , som har aviserat att en stor del av dessa 8 miljarder kommer att landa hos olika FN-organ. I en intervju i Ekot säger : Vi ger de här organisationerna en möjlighet att agera snabbt och vara expertorganisationer, och de gör ju de bästa bedömningarna av var behoven är som störst. Att en betydande del av svenskt bistånd kanaliseras via FN är rimligt, men regeringens senaste besked signalerar en ovilja att bygga upp kapaciteten hos våra egna civilsamhällesorganisationer. Är det och regeringens politik att stärka FN men inte civilsamhället? Det enkla svaret på frågan är nej. Vi stärker civilsamhället genom våra bilaterala strategier, och sedan regeringen tillträdde har vi väsentligt ökat stödet också till de civilsamhällesorganisationer i som är kanaler för svenskt bistånd. Jag tror att vet att inte hela sanningen kommer fram i ett kort inslag i Ekot. Det är också lätt att se hur vår budget är fördelad när det handlar om stöd till FN-organ och stöd till våra bilaterala strategier. Sanningen är också den att vi behöver ett starkt FN . Vi behöver också reformera FN. Genom våra medel dit har vi stor påverkan på FN-politiken. Det gör att prioriteringarna av jämställdhet, hållbarhet och konfliktförebyggande får genomslag. Därmed får våra biståndsmedel ett större genomslag. har historiskt, precis som vi kristdemokrater, värnat civilsamhället och sett kraften i vad mindre organisationer kan åstadkomma. Detta handlar givetvis inte bara om ett Eko-inslag. Jag har studerat budgeten noga, och anslaget till civilsamhällsorganisationerna höjs de facto inte. I civilsamhällesrörelserna kan vi verkligen tala om den snabbhet och expertis som tillskriver FN. Varför ökar då inte de specifika anslagen till CSO:erna? Vi har ökat anslagen till civilsamhällsorganisationerna mycket väsentligt sedan vi tillträdde. Sedan kanaliseras en mycket stor del av våra bilaterala strategier via civilsamhällsorganisationer på marken ute i de olika länderna. Bilden är den att vi delar upp biståndet i många olika delar, men de facto går en majoritet av det vi gör via civilsamhällsorganisationer eller internationella FN-organ. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till statsrådet . I en färsk rankningsstudie från kommer på fjärde plats när det gäller att rädda patienter från att dö för tidigt inom en lång rad diagnoser. Vi har alltså en sjukvård i världsklass. Min frågar tangerar fråga om cancervården för barn på specifikt två ställen, och Nya , där cancervården för barn mer eller mindre har havererat. På Nya är bara 14 av 22 vårdplatser öppna. Regeringen har tillsammans med beslutat om högre statsbidrag och om en stor satsning på just personalförstärkning. Vad kan du som minister göra för att just dessa regioner, som uppenbarligen inte har tagit tag i dessa frågor, ska agera och göra något mer handfast? Precis som du säger har vi när det gäller ett antal olika diagnoser en sjukvård i världsklass. Men den situation vi har inom barncancervården är jag definitivt inte nöjd med. Vi ligger rätt genom att vi satsar på fler specialistsjuksköterskor och att vi ger tydliga tillskott till hälso- och sjukvården, både i form av generella statsbidrag och riktade pengar som ska gå till bemanning. påbörjar jag sjukvårdsdialoger runt om i med de olika landstings- och regionledningarna. Detta är självfallet en fråga som är av största vikt och som jag med stort intresse kommer att lyfta fram i denna dialog. Jag kommer också att bjuda in Barncancerfonden och barn som har uttryckt önskemål om att träffa mig och som har egna erfarenheter av barncancervården för en fortsatt dialog om vad regeringen kan göra mer inom detta område. Det är verkligen kris. I är det inte bara kris i barncancervården, utan här är 700 vårdplatser stängda. Det handlar om personal. Hur ska man på olika sätt få de regioner som det handlar om när det gäller barncancervården, och , som båda är delvis alliansstyrda, att satsa mer på just personal? Det är nämligen något de inte har gjort på väldigt . Jag försöker på alla vis att vara extremt tydlig med att de förstärkningar som regeringen gör i hälso- och sjukvården också ska gå till bemanning inom exempelvis cancervård och förlossningsvård. Jag vill inte höra några ursäkter om att man inte kan anställa med dessa medel, för det är precis vad de är avsedda för. Får personalen fler kollegor kan vi säkerställa att vårdplatserna hålls öppna inom cancervård, förlossningsvård och hälso och sjukvård i övrigt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund På gränsen mellan /och utspelas nu en mänsklig tragedi. Över en halv miljon människor från folkgruppen rohingya, majoriteten av dem barn och unga, flyr etnisk rensning och vittnar om barbariska övergrepp, våldtäkter och mord. Man kan inte säga annat än att det är ett helvete på jorden. De skyldiga måste utkrävas ansvar, och liv behöver omgående räddas. Vad gör på kort sikt för att lösa den humanitära krisen vid gränsen? Vad gör vi för att alla invånares rättigheter ska respekteras i /? Vad gör för att rapport om ska kunna implementeras? Hur stöder vi fred i alla konfliktområden i /? Jag tackar för en viktig fråga. Jag besökte också Rakhinedelstaten och träffade rohingyer och såg med egna ögon hur enormt utsatt och diskriminerad denna folkgrupp är. Detta är den snabbast växande humanitära katastrofen i världen. har en halv miljon rohingyer flytt från /till . har snabbt ökat sitt humanitära stöd till både /och för att hjälpa rohingyer. Tyvärr når inte hjälpen fram inne i /. ställer vi krav på att den humanitära hjälpen måste få komma fram, att FN måste få komma in med en fact-finding mission och att våldet mot de civila måste upphöra. Den svenska beskickningen har varit ute på en studieresa och fått se, begränsat, omfattningen av katastrofen, nedbrända byar och så vidare. Vi måste se ett ansvarsutkrävande och att våldet upphör. Jag tackar ministern för svaret. Jag vill ge ministern en möjlighet att säga något mer om hela den demokratiska utvecklingen i /. Hela världen hade höga förväntningar på Aung när hon blev frisläppt och kom till makten. Men ser vi alla brister som finns, hur skör den demokratiska utvecklingen är och hur stark militärens makt är. Kan statsrådet säga något om stärkandet av demokratin i allmänhet? Vi var många som förväntade oss mycket av Aung , men vi kan konstatera att militärens makt är stark. Jag har träffat henne två gånger, och hon är öppen för den som nämnde. Jag tror att den är nyckeln till att vi ska kunna få några mänskliga rättigheter för rohingyerna. Men nog hade vi förväntat oss starkare fördömanden och åtgärder från en regering som är på väg mot demokrati. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Nobelpristagaren skrev , vi betalar inte! verkar har samma inställning när det gäller skulderna för mottagandet av ensamkommande som har till skånska kommuner. Min fråga till migrationsminister är: Tycker statsrådet att skånska kommuner ska agera bank till staten? Jag tackar Boriana för frågan. Det korta, konkreta svaret är: Nej, det tycker inte statsrådet att de skånska kommunerna ska göra. Frågan handlar om de framställningar som samtliga kommuner i landet har till för de kostnader som de har haft och har i samband med mottagandet. Det pågår en bra dialog mellan myndigheterna och kommuner, och det är ett tydligt löfte från att man ska ha en snabb hantering av utbetalningarna av ersättningarna. Det finns en plan för detta, och regeringen har underlättat i budgeten genom att ge förutsättningar för att utbetala detta så att man kan bli överens om vad framställan handlar om och vad ersättningsnivån ska vara. Jag tackar ministern för svaret. Alla skulder är inte , utan vissa är . är skyldigt 60 miljoner, 98 miljoner, 94 miljoner, 65 miljoner och så vidare. Min korta fråga är: När kommer pengarna? En konsekvens av det höga mottagandet är att det fortfarande finns framställningar från bakåt i tiden. Vi har ställt frågan till myndigheten och fått ett tydligt besked: Ambitionen är att utbetalningarna ska slutföras under detta år. Men i det ligger också en förhandling om de ersättningsnivåer som kommunerna gör en framställan om, och det är kommunerna mycket medvetna om. Mitt svar är mycket konkret: Ambitionen är att utbetalningarna ska av . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till socialminister . Den höga sjukfrånvaron i landet är såväl en samhällsekonomisk fråga som en jämställdhetsfråga. Den är en jämställdhetsfråga eftersom kvinnor är sjukskrivna i betydligt högre och större utsträckning än män. Eftersom regeringen gång på gång pekar på att man är världens första feministiska regering undrar jag vilka konkreta åtgärder man ämnar vidta för att minska det könsglapp som finns i sjukskrivningstalet. Tack, , för denna vinkling på en viktig fråga! Det är glädjande för regeringen att se att vi har lyckats att vända sjuktalen och att de nu går ned. Det innebär att färre människor behöver bli sjuka och att fler har kommit tillbaka till både hälsa och arbete. Även om sjuktalen har gått ned och vi nu ser en stabil och bättre utveckling har vi dock alltjämt, liksom vi har haft , en ganska stor skillnad mellan mäns och kvinnors sjukskrivningstal. Två av tre som sjukskrivs är kvinnor. Det har både att göra med de arbetsplatser som kvinnor arbetar på och med den privata livssituation som kvinnor har mitt i livet, inte minst när man bildar familj. Det är också då vi ser att man blir sjukskriven. Regeringen gör flera saker på området. Vi har lagt fram ett brett åtgärdspaket som handlar både om arbetsmiljöåtgärder och om att ge stöd och hjälp så att man snabbare ska komma tillbaka till hälsa och arbete igen. Tack, socialminister ! Vi hör här om en hel del åtgärder som ni har vidtagit, och vissa av dem är naturligtvis bra. Men uppenbarligen är de inte tillräckliga eftersom vi fortfarande ser denna skillnad i sjukfrånvaron. Därför frågar jag igen: Vilka fler konkreta åtgärder framöver ämnar regeringen att vidta för att på riktigt och långsiktigt få ned sjukskrivningstalet för i första hand kvinnor? Det är inte så, , att dessa åtgärder vidtas i sjukförsäkringen. Det handlar inte om att man ska kasta ut fler kvinnor ur sjukförsäkringen. Det handlar i stället om det pågående arbete som regeringen har när det gäller att åstadkomma en mer jämställd arbetsmarknad, till exempel genom att vi ser över och har infört möjligheter till lönekartläggningar igen. Det handlar också om ett mer systematiskt arbete på de platser där det är flest kvinnor som arbetar, till exempel ett mer systematiskt arbete med den psykosociala arbetsmiljön. Den är mycket sämre på kvinnors arbetsplatser än på mäns. Min fråga går till statsrådet . En bra skola har skickliga lärare med goda förutsättningar att göra sitt arbete. De behöver planera, genomföra och efterarbeta undervisningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det har visat sig att svenska lärare lägger mer tid än lärare i andra länder på att kopiera papper och flytta möbler. Vi vet att tiden elever och lärare har tillsammans är helt avgörande för att stärka elevernas kunskap. En genomförd undersökning från visar att lärarna upplever en dramatisk ökning av arbetsbelastningen. Drygt åtta av tio lärare upplever att mängden administrativa uppgifter har ökat väsentligt. säger att den har ökat kraftigt, och säger att den har ökat något. Utvecklingen går åt fel håll. Därför vill jag ställa min fråga. Socialdemokraterna hade tänkt sig att minska den administrativa bördan när de gick till val 2014. Vad tänker ni göra? Tack för frågan! Skolans kanske viktigaste verksamhet är undervisningen. Det är i undervisningen som elever och lärare möts, och det är i undervisningen som eleven får mer kunskaper, får lära sig att själv ta ansvar för sitt eget lärande och även kan utmanas att komma längre än vad han eller hon hade trott var möjligt. För detta måste undervisningen stå i centrum i skolans arbete. Skolan ska ha kunskap och bildning i fokus. Därför är lärarnas förutsättningar att ägna sig åt förberedelser av undervisning och genomförande av undervisning men också efterarbete från undervisning helt avgörande. Vi har vidtagit ett flertal åtgärder för att säkerställa att lärarna kan fokusera på undervisningen. Jag vill här kort nämna den satsning på lärarassistenter som vi gör tillsammans med lärarnas organisationer och den digitalisering av nationella prov som vi äntligen sätter igång med nu av ingenting från den borgerliga sidan. Jag vill också nämna den digitaliseringsstrategi som regeringen har antagit. Statistiken talar sitt tydliga språk. Det administrativa går åt fel håll. Det blir mer och mer för lärarna att administrera. Statsrådet har haft med sin regering för att genomföra förändringar, men de tycks ha uteblivit. Hur tänker ni göra för att detta inte fortsättningsvis ska stjäla tid från lärare och elever? Den bästa undersökningen vi har när det gäller lärares användning av sin arbetstid är en stor undersökning som har gjort. Den är intressant att jämföra med den internationella undersökningen . Vi är helt överens om att det är ett stort problem i den svenska skolan att alltför mycket tid läggs på administration. Det finns förstås inga genvägar, utan här gäller det att vi ser till att freda lärarnas tid. De åtgärder som jag nämnde i mitt tidigare svar tror jag kommer att ha god effekt för att komma till rätt resultat. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till klimatminister . Klimatpolitik är i allra högsta grad internationell solidaritet. Men det är också utvecklingskraft och investeringar. lägger stora egna pengar på internationella klimatinvesteringar, bland annat i FN:s gröna klimatfond. Men min fråga är: Vad gör för att se till att andra stora investeringar också görs grönare? Jag tänker på de miljarder som till exempel och andra utvecklingsbanker lägger in i världens energisystem. Kan påverka där på något sätt och se till att de går till mer förnybart och mindre fossilt - mer förnybart och mindre kol och olja? Det är min fråga. Tack, , för en mycket viktig fråga! som stor givare till exempelvis men också de andra utvecklingsbankerna, de afrikanska och asiatiska, driver systematiskt att vi vill fasa ut alla nya investeringar i fossila energislag. Utvecklingsbankerna är till för att hjälpa de fattigaste länderna att komma ut ur fattigdom. är 1,3 miljarder människor på jorden utan tillgång till elektricitet över huvud taget. Vi driver detta framgångsrikt. Vi har till exempel tillsammans med och våra likasinnade i valkretsen i fått igenom en betydligt höjd ambitionsnivå när det gäller investeringar i förnybara energislag och fått bort nyinvesteringar i kol och olja från . Här kan vi göra mycket stor skillnad när det handlar om utsläppen globalt. Grattis till den nya positionen! Jag har en fråga till statsrådet . Skolan är vägen in i det svenska samhället. Oavsett ens förutsättningar och oavsett varifrån man kommer ska alla kunna lita på att man kan gå till en skola som ska ge en så god start i livet som det bara någonsin är möjligt. Vi vet att det enskilt viktigaste för elevernas kunskapsresultat är att man får mycket tid med en skicklig lärare. Det är därför alarmerande att se att i jämförelse med andra har avsevärt mycket mindre undervisningstid. Svenska skolelever har alltså nästan mindre undervisningstid jämfört med andra länder. har därför föreslagit att vi ska fortsätta att utöka undervisningstiden så som Alliansen gjorde och även utreda möjligheten att korta av sommarlovet och införa ett treterminssystem. Mina frågor till statsrådet är därför: Vad avser regeringen att göra för att utöka elevernas undervisningstid? Och är man även beredd att vara med och utreda införande av ett treterminssystem i ? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag får säga grattis också till till den nya positionen. Jag är den främsta att skriva under på att undervisningen är det viktigaste som finns i skolan.