· H5C120171012sf · 2017-10-12 14:01:32 — tar upp en viktig fråga som jag också debatterade med i går. Det är viktigt att säga att vi inte kan ha en ordning där människor faller mellan olika försäkringssystem. Något av systemen måste finnas där och fånga upp en människa. Är det så att man enligt inte har möjlighet där måste det finnas något annat system. Att vi driver att vi ska få ned sjukskrivningarna tycker jag är helt naturligt, för det är inte bra om människor går sjuka . Vi vill ha dem friska och tillbaka i arbete så snabbt som möjligt och naturligtvis under så värdiga former som möjligt. Men är det så att man inte ryms inom det regelverket är det någon annan som måste fånga upp detta. Det är precis det som vi måste vara väldigt tydliga med. Det går inte att låta människor ramla mellan stolarna. Fattigdom gör ingen människa sjuk, sa vi när borgarna införde stupstocken. (Statsminister (S): .) Det som gör mig mycket orolig är att indragningen av sjukpenningen faktiskt är högre nu än . En av orsakerna till det, som Inspektionen för socialförsäkringen lyfter upp, är styrningen av . Det riskerar att öka avslagen. Att vara sjuk är något. Att tvingas gå till Arbetsförmedlingen när man är sjuk är inte rimligt i ett välfärdssamhälle. Därför undrar jag: Är det inte dags att se över styrningen , statsministern? Är du inte orolig? Om människor ramlar mellan stolarna är jag orolig. Jag kan inte kommentera enskilda fall, som säkert förstår. Men vi måste tänka på hur människor ska komma tillbaka i arbete så snabbt som möjligt och komma bort från sjukdomen. Det tror jag att alla tjänar på - den enskilde och samhället. Sedan måste vi se till att människor inte ramlar mellan stolarna. Någonstans måste du ha rätten till din försörjning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Häromkvällen när jag skulle gå hem såg jag en ung spärrvakt sitta och läsa en bok. När jag kom närmare honom insåg jag att det var en av de ungdomar som var på den fritidsgård där jag arbetade . hade han hoppat av skolan. Det fanns inga extra resurser från vuxenvärlden. Många här inne inser nog vilka miljöer och vilka andra som lyckades fånga upp honom. Han berättade däremot att han hade klarat sig tack vare att polisen hade ingripit och att han hade fått stöd i att lämna den kriminalitet som han hade hamnat i. Livet har förändrats för honom. Det går bra . Han sitter där med boken och studerar. Men min fråga är: Hur kan vi stoppa nyrekryteringen till gängkriminaliteten? Vad gör regeringen för särskilda insatser för att bekämpa kriminaliteten? Detta är den fråga som jag tror är högst upp på dagordningen för många människor. Hur skapar vi trygghet i vårt samhälle? Hur försvarar vi oss mot kriminalitet? Hur förebygger vi kriminalitet? Försvaret måste ske här och . Det måste vara en snabbare och hårdare respons på kriminalitet, inte minst gängkriminalitet, för det är den som också lockar in de unga. Jag var i och tog del av det arbete som polisen gör där för att i samarbete med andra myndigheter successivt trycka tillbaka gängen och de gängkriminella. Vi höjer straffen. Polisen får mer resurser. Till exempel vapenbrott måste vi ta tag i mycket snabbare. Den som går med vapen ska in i fängelse direkt. Därutöver måste vi se till att förebygga. Hur ser vi till att knäcka långtidsarbetslösheten? Det handlar om att se till att skolorna fungerar bra, så att ungdomarna får en bra utbildning och inte behöver ta den där vägen. Det handlar om att vara stenhård mot brotten och också hård mot brottens orsaker. Det är det som gäller. har hundratusentals rohingyer fördrivits till från Rakhine-staten i /. Människor har bränts inne och mördats. FN talar faktiskt om ett pågående folkmord. Detta kräver att agerar. Regeringen har redan bidragit med akutbistånd på över 40 miljoner via Sida. Det är fantastiskt bra, men betydligt mer kan göras. Aung har inte tagit ställning för att stärka rättigheterna för denna utsatta grupp på ett sätt som man kanske hade hoppats utan backar upp förtrycket. är situationen akut. Omvärlden måste reagera starkt. Jag vill därför fråga statsministern hur kommer att agera pådrivande för att vända utvecklingen och för att ställa krav på regimen i /. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Detta är en oerhört viktig utrikespolitisk fråga. När vi följer dessa människors öde drabbas vi av hur eländigt och vidrigt människor kan ha det. Jag pratade med FN:s flyktingkommissarie och några av hans medarbetare för om vad dessa människor upplever. Detta är faktiskt det vidrigaste som en del har sett. Detta måste få ett stopp. Det är därför vi tar upp det bilateralt med . Vi tar upp det via EU. Vi tar upp det i Asean. Vi sitter i säkerhetsrådet och tar naturligtvis upp frågan också där för att FN ska agera. är kraven att man ska få stopp på dessa övergrepp. De militära operationerna måste få ett stopp direkt. Det humanitära biståndet måste få en möjlighet att komma in i de humanitära organisationerna. Och det handlar om att se till att man får till stånd en oberoende utredning och ett ansvarsutkrävande. De som begår dessa brott måste naturligtvis ställas till ansvar. besökte statsministern övningen , där svenska förband övade tillsammans med förband från Natoländerna och . På vilket sätt bidrar den typen av samarbeten till säkerheten för vårt land och för våra nordiska och baltiska grannar? Ja, jag besökte . Jag åt den nya militärmaten också, som smakade alldeles utmärkt. Det är viktigt att vi höjer vår egen försvarsförmåga. Det är därför vi skjuter till resurser för personal och för materiel. Men det är också viktigt att vi har möjlighet att öva. Övning är det som slutligen avgör om du ska kunna använda både materielen och de personella resurserna. Jag har frågat ledningen och dem som var med på övningen hur de såg på detta. Det är naturligtvis en oerhörd tillgång för dem att kunna öva, inte minst med ny materiel. Det är helt uppenbart att övning är bra. Vi tänker fortsätta med det i olika former och med olika länder eller själva. Vi ska tillföra materiel. Vi ska tillföra resurser. Vi ska öva. Så ska vi stärka vår försvarsförmåga. Trots att väldigt allvarliga samhällsproblem har varit påtagliga sedan dag ett har regeringen underlåtit att vidta nödvändiga åtgärder. Det handlar bland annat om gängkriminaliteten, brinnande bilar, våldtäkter och poliskrisen - nu har vi alltså färre utbildade poliser i tjänst än när regeringen tillträdde. Det är inget smickrande cv att komma ut på arbetsmarknaden med för en före detta statsminister. Att göra det enklare för polis att använda sig av kameraövervakning var någonting som regeringen röstade emot här i kammaren , när lade fram förslaget. Det var alltså dagen före terrorattentatet på . Efter terrorattentatet kallade regeringen i vanlig ordning till breda överenskommelser med oppositionen, minus , för att bland annat komma överens om förslag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Min fråga är varför fina löften, bland annat till polisen, kommer först i slutet av en mandatperiod när problemen varit uppenbara ? Varför vidtas inte nödvändiga åtgärder innan någonting väldigt allvarligt inträffar? Det är först och främst en direkt felaktig beskrivning. Vi har tillfört polisen resurser sedan vi tillträdde, sedan första budgeten. Vi har skärpt lagarna. De var för slappa. Vi har skärpt ett antal lagar. Vi har skärpt lagen om grova våldsbrott. Vapenlagarna håller vi precis på och skärper. Det handlar om narkotikabrott, likaså grovt narkotikabrott. Dessa lagar har vi skärpt. Vi tillför polisen mer resurser. Vi tillför Säkerhetspolisen mer resurser. Polisen får nu mer resurser än vad man har begärt. Vi har skärpt lagarna. Vi har redan nu utökat kameraövervakningen. Det finns nu fler kameror ute än vad som någonsin har funnits. Vi tänker gå vidare, så det kommer ytterligare lagförstärkningar på det området. Det tycker polisen är bra. Men vi måste göra ännu mer. Vi måste se till att de som attackerar blåljuspersonal hanteras resolut, för det kommer aldrig att vara accepterat. Det går vi också vidare med. Vi har jobbat från dag ett, och vi tänker fortsätta. Budskapet när det gäller gängkriminaliteten är att den ska bort. I samband med utträde ur EU ska flytta från . lämnade in sin officiella ansökan om att ta över värdskapet för läkemedelsmyndigheten. Kommissionen har gjort sin utvärdering av de inkomna anbuden utifrån kriterierna utan att rangordna dessa. har fortsatt arbetet med kampanjen både på ministernivå och på tjänstemannanivå. Frågan om omlokalisering kommer att diskuteras på allmänna rådet och vid , och beslut fattas efter omröstning vid allmänna rådet . Mot bakgrund av kommissionens utvärdering, hur ser statsministern på möjligheter att bli nytt värdland för ? Är de fortsatt goda? Vi har som säger arbetat väldigt strukturerat, hårt och målmedvetet, för vi tycker att denna myndighet passar så bra här. Vi har en stark life science-sektor. Det handlar inte bara om läkemedelsindustri och medicinteknisk industri, utan det motiveras mycket väl av att vi även har en stark forskning och en bra koppling mellan forskning, utbildning och life science-sektorn i övrigt. Vi menar också att vi lade ett starkt bud till Europeiska unionen. har en utvärdering skett, precis som har sagts här. Det är om jag kommer ihåg det rätt 18 länder som vill ha detta, så det är ganska många. Om vi nu utgår från att det är utvärdering i sak som styr, vilket vi naturligtvis menar, ligger vi bra till. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Det är naturligtvis omöjligt att säga, för det här är en tuff kamp. Men vi menar att vi har ett bra bud, och jag tror och hoppas också att vi är med på den kortlista som förr eller senare kommer. Osvuret är naturligtvis bäst, men vi gör vårt bästa, och vi menar att myndigheten passar bra här. får av alla nyansökningar för assistans hos avslag. Bakom denna horribla siffra döljer sig hundratals människors liv som slås i spillror och familjer som tvingas leva i en verklighet som bara kan beskrivas som en mardröm. Att det ser ut så här beror, precis som statsministern sa, främst på ett antal domar rörande grundläggande behov och ny rättspraxis. Regeringen säger att ni inte kan styra domstolarnas bedömning, vilket är sant, men ni sitter ju här som lagstiftare, och när en lag inte längre lever upp till sitt syfte är det ert ansvar att se över lagen och ändra den. Därför, herr statsminister, undrar jag: När ska ni ändra lagstiftningen så att den lever upp till intentionen i LSS? Det kan vara tråkigt, men det får dessvärre bli samma svar som till den förra frågeställaren. En genomlysning pågår nu av på vilket sätt de här domarna påverkar praxis och myndighetsutövningen. När vi har den, som kommer här i slutet , kan vi sedan dra slutsatser. Vi avvaktar alltså den och drar sedan slutsatser om vad som behöver göras. Liberalernas åsikt är att staten endast ska skydda civilrättsligt jämställda förhållanden. Svensk lag tillåter inte månggiften. Ändå är så många som 300 personer registrerade hos som gifta med mer än en person. Detta beror på att lagen om vissa internationella rättsförhållanden erkänner månggiften som ingåtts innan man kom till . Det innebär att vi här i accepterar och lagar som säger att män får vara gifta med fyra fruar. riktade en enig riksdag ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en utredning och stoppa erkännandet av månggiften. Trots detta vägrar regeringen att tillsätta en utredning, och man har begärt en kartläggning - en kartläggning som redan finns, eftersom vi vet att det är 300 personer. Statsministern har ett val att antingen fortsätta tillåta syriska och saudiska gubbar att ha flera fruar och vara gifta här i eller på riktigt vara en feministisk regering och täppa till hålet som finns i lagen för att skydda kvinnorna i månggiften. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Statsministern, vad väljer ni? Vi är helt överens om att månggifte är förkastligt, både för kvinnor och för barn i äktenskap med månggifte. Det är inte alls i överensstämmelse med den jämställda politik vi ska ha här i . ska vara ett jämställt samhälle. När vi fick tillkännagivandet från ingick i det, som vi läser ut det, att här ska det också göras en genomlysning för att vi riktigt ska se vari problemet sitter, hur det ser ut och hur stort det är. Detta gör man först, och sedan drar man slutsatser. Det är en ganska bra ordning vi har i ett parlamentariskt system, och så har vi uppfattat beställning. Vi håller på med den, och det ska naturligtvis göras så skyndsamt som möjligt. Vi har ingen annan uppfattning i sak än att det här naturligtvis ska stoppas. var jag i i och träffade där partikamrater från Akbayan. Väl på plats fick jag bevittna förföljelser av fattiga - något som går under namnet "krig mot droger" - förföljelse av politisk opposition, minskat demokratiskt utrymme och försämrade mänskliga rättigheter överlag. har ett avtal med EU om handelsförmåner, GSP Plus, som också stadgar att man ska följa mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Därför är min fråga om statsministern tror att GSP Plus kan användas som ett verktyg för att få regeringen och presidenten i att faktiskt börja respektera de mänskliga rättigheterna. Det här är ett flagrant fall som vi ser. Jag tror att jag har hört att mellan 7 000 och 9 000 människor har mördats under den här regimens, som man säger, jakt på narkotikabrottslingar. Det är ingen tvekan om att det här är någonting som måste kritiseras, och det görs också tydligt. har också kritiserat den här hanteringen, eftersom man då inte har uppfyllt villkoren för GSP Plus. Därför för EU nu en nära dialog med den filippinska regeringen för att se vad de behöver göra för att komma i åtnjutande av GSP Plus. Är det så att man inte uppfyller det utgår jag ifrån att man inte kommer i åtnjutande av det. Så måste det vara. Under Alliansens i regeringsställning var ett sant föregångsland när det gäller klimatpolitiken, detta eftersom vi lyckades förena snabbt sjunkande utsläpp med en stark ekonomisk utveckling. Den resultatinriktade och framgångsrika klimatpolitik som Alliansen bedrev ersattes dock efter valet av en rödgrön slösaktig plakatpolitik, vilket lett till stigande utsläpp och skenande kostnader. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Innan regeringen lade fram sin budgetproposition hade jag en förhoppning om att regeringen skulle lära av sina misstag och ompröva sin politik. Dessvärre blev det i stället mer av ineffektiva subventioner. Regeringen vill bland annat kraftigt öka subventionerna till solceller trots att solcellsbranschen själv vill fasa ut stödet. Nytt i årets budget är också stöd till elcyklar. Här, herr talman, är regeringen verkligen ute och cyklar. Man vill lägga 350 miljoner i subventioner på en marknad som redan blomstrar. Min fråga till statsministern, herr talman, är: Varför väljer regeringen ineffektiva, mycket kostsamma subventioner i stället för att fokusera på resultat och kostnadseffektivitet? När vi tillträdde sa att det mål som vi är överens om när det gäller hur mycket utsläppen ska minska till 2020 inte skulle komma att uppnås om den politik som då rådde skulle fortsätta. Då saknades det . säger att med den politik som förs nu kan vi mycket väl sluta det där gapet. kan vi uppnå det första målet 2020. Klimatklivet som vi investerar i skapar en folkrörelse runt om i hela , där företag, organisationer och enskilda gör insatser för att vända det klimathot som vi upplever. Jag tror att man räknar med att utsläppen ska minska med . Det är bra, tycker jag. Vi måste fortsätta så. Sedan ska vi vara tydliga med att efter 2020 ska vi fortsätta i enlighet med det klimatramverk som vi är överens om. Efter situationen insåg allt fler partier, inklusive statsministerns eget, att migrationspolitiken måste vara hållbar och långsiktig. Bland annat fick vi en ny lagstiftning på plats, även om den är tillfällig. Det är fortfarande höga ankomsttal, och det finns fortfarande ett högt antal ansökningar om anhöriginvandring, där beviljandegraden är i princip oförändrad trots den nya lagstiftningen. Enligt prognoser, sett till beviljandegraden, kommer att ta emot ungefär 140 000 anhöriginvandrare. Det motsvarar ca 12 . Vad avser man att göra, statsministern, för att planera detta mottagande? När kan vi förvänta oss en permanent hållbar lagstiftning som faktiskt innebär ytterligare skärpningar för en hållbar politik? Som har sagts har regeringen i en överenskommelse med de borgerliga partierna lagt om migrationspolitiken så att den ska vara hållbar även i fortsättningen. Vi följer den överenskommelsen, och det finns en tillfällig lag. Det är den som gäller. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund När lagen löper ut ska något annat på plats. Det är därför jag ägnar så mycket tid åt att EU ska få en samlad migrationspolitik. Där diskuteras nu sju rättsakter. De är viktiga. Det här är inte en fråga bara för , utan det är en fråga för EU. Ytterst är det en global fråga. Men låt oss hålla oss till EU och se till att EU får ett regelverk på plats som gör att EU-länderna delar på ansvaret. Det är ett delat ansvar. Då blir det en helt annan situation. Den svenska migrationspolitiken måste vara hållbar, och det kommer den att vara. Jag fortsätter på EU-spåret. Statsministern och jag är överens om att det måste få konsekvenser om en medlemsstat i EU struntar i rättsstatens principer. har struntat i rättsstatens principer , och har hotat att utlösa så kallade atombomb, det vill säga att ta ifrån rösträtten i rådet. Men statsministern vet också att atombombshotet i praktiken är verkningslöst. Sådana beslut kräver enhällighet, och till exempel skulle definitivt rösta nej. Det vet vi. Så den polska regeringen flinar bara åt hotet. Däremot beslutas EU:s budgetar med kvalificerad majoritet. Här finns alltså en realistisk möjlighet för EU att strypa en del av gigantiska jordbruksstöd. Ser statsministern någon möjlighet att använda ekonomiska sanktioner via EU:s budgetar som påtryckningsmedel för att förmå att leva upp till rättsstatens principer? Regeringen har tagit upp det perspektivet i ett annat ärende, nämligen migrationspolitiken. Vi menar samma sak där. Om inte alla länder är beredda att ta sitt ansvar är det rimligt att diskutera att de inte heller kan åtnjuta oförändrat stöd - av vilket slag det vara månde. har rätt i att detta har pågått bra . Jag har pratat med kommissionens företrädare om detta. Det är kommissionens arbete att se till att fördraget upprätthålls. Om kommissionen kommer fram till att fördraget inte upprätthålls anser jag att man ska vara beredd att diskutera den typen av åtgärder. Det kommer inte att bli lätt. Vi får inte urholka hela EU-samarbetet, men jag tycker absolut att det är en legitim diskussion att ta upp. Om man går in i en förening ska man också stå upp för dess stadgar. En fungerande infrastruktur är grunden för ett fungerande samhälle. Infrastrukturen är en viktig kugge i vår välfärd eftersom den ger oss möjlighet att åka till jobbet, till förskolan, till skolan, till högskolan, och den ger oss också möjlighet att besöka nära och kära. Därför är det viktigt att det finns en fungerande infrastruktur i hela landet såväl i de inre kommunerna som i storstadsregionerna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Tyvärr finns en infrastruktur som på många ställen inte håller måttet. Det finns sprickor, så kallade potthål, på landsvägarna och busskurer som inte direkt inbjuder till att åka kollektivt. Detta är ett problem för många runt om i landet, och det är en fråga som alltför ofta hamnar i skuggan av andra politiska debatter. Vad gör regeringen, statsministern, för att stärka och utveckla infrastrukturen på landsbygden? tar upp något som ligger mig varmt om hjärtat. Jag växte upp på landsbygden, och jag kommer mycket väl ihåg hålen. Då var det inte ens asfalt, utan det var grusväg. ett har regeringen lagt till pengar för väg- och järnvägsunderhåll i avsikt att det måste ske förbättringar. För oss är det viktigt att det handlar om hela landet. Om vi pratar om pratar vi om förutsättningar för hela landet. Därför lägger vi in ytterligare pengar i budgetpropositionen för att se till att det finns fungerande vägar och järnvägar. Vi lägger också till resurser för kollektivtrafik runt om i landet. Det är inte bara stora städer som ska ha kollektivtrafik. På ett antal olika sätt har regeringen sett till att tillföra resurser. Jag hoppas också att det ska märkas i verkligheten för människor i deras vardag. Kärnvapenhotet är ingen kvarleva från . Det finns fortfarande 15 000 kärnvapenstridsspetsar, och deras existens är i sig ett hot mot jordens existens. Frågan har uppmärksammats i och med att fredspriset går till Ican, kampanjen för att förbjuda kärnvapen. påminner oss i allra högsta grad om att frågan är aktuell. kärnvapensprängningar och missiltester innebär ett reellt hot mot världsfreden. Retoriken blir också alltmer högljudd från både och presidenter. har en tämligen unik position. är medlem i säkerhetsrådet, och är ett av inte så många västländer som har en ambassad i . är dessutom ett av ännu färre länder som övervakar vapenstilleståndet på gränsen mellan och . Hur använder , statsministern, den unika positionen för att komma fram till en fredlig diplomatisk lösning? tar upp en helt avgörande ödesfråga. Vi blir alla påminda om konflikten där utvecklar sina kärnvapen. Vi hoppas att miniatyriseringen inte har fungerat , men det blir ett skarpare och skarpare läge. Det här påminner oss om kärnvapnens förödande effekter. Därför måste vi arbeta mot kärnvapen i allmänhet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Men det finns också en konkret konflikt med . Utrikesministern har i sina kontakter, jag i mina kontakter och andra i sina kontakter sagt att har precis de förutsättningar som nämner. Förutom att sitta i säkerhetsrådet har en långvarig närvaro i . Om så efterfrågas finns vi där. Vi kan inte ta över ansvaret och driva processen, men om det efterfrågas finns där. Då ska vi göra allt vi kan för att mildra konflikten. Den socialdemokratiskt ledda regeringen föreslår permanent höjda anslag till skolan, välfärden, omsorgen och vården. Det är för att kunna säkerställa kvaliteten och förbättra arbetsmiljön för lärare, undersköterskor, vårdpersonal med flera. I kontrast till detta har de borgerliga partierna, inklusive , lagt fram sina budgetar. De skulle innebära kraftiga nedskärningar. Hur tror statsministern att landet skulle påverkas framöver om dessa höjda anslag som den socialdemokratiskt ledda regeringen har föreslagit skulle utebli från kommunsektorn? Det är precis där diskussionen står nu i politiken: Vilket samhälle ska vi utveckla? Jag är helt övertygad om att ett samhälle där vi bygger gemenskap och gemensam trygghet och investerar i varandra naturligtvis är ett betydligt starkare samhälle. Det är det för konkurrenskraft. Det är precis den delen av den svenska modellen som företrädare för andra länder tittar på, och när de träffar mig undrar de vad vi gör som fungerar så bra. Då försöker jag förklara. Det är bara att titta på de åtta åren under den förra borgerliga regeringen. Då ökade klyftorna dramatiskt i vårt land. var det västland där klyftorna ökade mest, vilket beror på dessa frågor. Det vore naturligtvis ett stort bakslag att göra precis tvärtom när vi nu har bytt riktning och börjat investera för att ta det riktigt stora klivet och stärka välfärden. Resultatet vet vi redan. Det har prövats , under tre borgerliga regeringsperioder i modern tid, och det var inget upplyftande. Enligt en undersökning sitter av bilförarna och knappar på sina mobiltelefoner medan de kör bil. De skickar sms, besvarar sms, läser sms och så vidare. var denna siffra ; det har alltså ökat från till på bara .