kam-ar · H5C120171024ar · 2017-10-24 13:00:00 — När vi vid samrådet här i inför Europeiska rådets möte diskuterade det framtida EU sa statsministern att det finns en del förslag där ute som vi i inte har anledning att jubla över, men statsministern konkretiserade det inte närmare. Därför vill jag erbjuda statsministern ett nytt tillfälle att konkretisera vilka förslag han syftar på när han säger att det finns förslag som inte har anledning att jubla över. Som jag också nämnde i min inledning ska framtidsdiskussionen präglas av det som vi beslutade om i , helt enkelt efter folkomröstningen om brexit. När hade bestämt sig för att lämna EU sa vi i : Hur hanterar vi denna situation? Vi slog då fast ett antal frågor som ska prioriteras, nämligen jobbfrågan, säkerhetsfrågan och så vidare. Vi följde upp det i , när vi firade minnet av 1 och skrev ett nummer 2, ett mycket tunnare. Men också där var vi tydliga med vilka prioriteringar vi ska göra, och det är dessa vi har drivit därefter från svensk sida. Vi ska nu se till att genomföra det som vi har beslutat. är inte tid för stora diskussioner om institutionella förändringar och vad det nu kan vara. Vi har också sagt att det inte finns någon uppställning i för att ha en superkandidat och annat som man vill ha. Det är inte det som folk efterfrågar i , och det har jag gett uttryck för. Jag kan konkretisera förslagen. En gemensam finansminister gäller ju euroområdet. Men för egen del tycker jag att vi har världens bästa finansminister, . Jag vill inte ha någon annan finansminister, i alla fall ingen sittande i . gäller det framför allt euroområdet, men det är nog så viktigt att vi också är med i den diskussionen. Eurosamarbetet kan mycket väl komma att behöva utvecklas av olika skäl, men det får inte innebära att EU-27 försvagas. Beslut som påverkar hela gruppen ska hela gruppen vara med och fatta. Det framför vi och stundligen, så där är väldigt tydligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Vi delar nog den negativa synen, om jag ska tolka den så, eller i vart fall några frågetecken kring flera av förslagen. Jag vill återknyta till den fråga som ställde tidigare om att besluta om de här frågorna i transparens och öppenhet. finns det en dagordning lagd för när beslut ska fattas. Till exempel ska man diskutera den gemensamma monetära fonden, det vill säga ekonomiska medel för EU-27 och eurozonen, och man ska diskutera en EU-finansminister. Vidare är det ett informellt möte där man ska ta upp frågan om superkandidaten. Hur ska processen egentligen ske när frågorna tas upp på de informella mötena och inte i öppenhet och transparens, när det är så viktiga frågor som står på agendan. Hur ska vi i arbeta för mer öppenhet och transparens? Som jag också sa till är det inte så att Europeiska rådets formella möten försvinner. Där fattas beslut. Vi kommer precis som förut att samråda och söka samförstånd eller i alla fall stöd för vår EU-politik här i riksdag, som jag tror att de flesta regerings- och statschefer behöver göra på hemmaplan. Där är det ingen förändring. Det som vill göra är att öppna för fler möjligheter att lösa upp svåra och komplexa frågor. De kan behöva en informell diskussion, där man inte utgår från de vanliga positionerna utan helt enkelt försöker hittar nya trådar för att lösa frågor. Det ser vi inget problem med. Men så fort det närmar sig beslut har vi den vanliga proceduren, och den ska vi fortsätta att ha. Jag tänker börja där vi är överens, statsministern och jag. Det är detta med den digitala åldern och att det är viktigt att säkerställa lika villkor när det gäller beskattningen på global nivå. Där är jag verkligen överens med statsministern om att det är viktigt att det inte bara kan ske på EU-nivå. Anslutningsförhandlingarna som fryses mellan och stöder jag också. Det är bra att man i rådande situation i håller dem lite på kylning. I andra frågor känner jag lite oro för ökad överstatlighet. Den första är försvarssamarbetet. Vi tycker att det är bra och viktigt att vi samarbetar, men det går lite i riktning mot ett gemensamt EU-försvar. Det står om de första projekten för försvarsfonden. Min fråga till statsministern är: Finns med där med konkreta projekt, eller hur ska det dröja innan presenterar projekt som man vill ha medel till från försvarsfonden? Min andra fråga gäller den sociala agendan. Statsministern och Socialdemokraterna är ju väldigt glada över att fler sociala frågor kommer att beslutas på EU-nivå. Man säger att det inte ska vara så, men frågor om arbetslöshetsförsäkring, sjukförsäkring och föräldraförsäkring är ju det vi förhandlar om i utskotten. Är inte det en fråga om att öka EU:s makt över socialförsäkringarna? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte I vill EU-ministern ha en paneuropeisk arbetslöshetsförsäkring. Vi går i den riktningen om statsministern inte ser upp. Hur ser statsministern på att vi debatterar de olika socialförsäkringarna gemensamt med EU och att detta ökar alltmer? När det gäller försvarssamarbetet ser vi positivt på det. Det har vi uttryckt både vad gäller det som är mer forskningsinriktat och försvarsindustrin. Därför bereder vi också vilka insatser som skulle vilja göra i detta samarbete. Detta arbete pågår. Hela processen har fördröjts något, men det ska ske . Vad gäller de sociala frågorna förändras inte beslutskompetensen i EU. Den ser likadan ut. Om en grekisk minister har en uppfattning om ett europeiskt arbetslöshetsförsäkringssystem må hon eller han få ha det. Det innebär dock inte att beslutsordningen i EU förändras. Vad sociala pelaren säger är att vi ska följa ett antal indikatorer tillsammans, men det är den nationella nivån som beslutar hur detta ska göras. Om man behöver förstärka sin arbetslöshetsförsäkring eller annat gör man det på nationell nivå. För svensk del kommer det inte att innebära något annat. Detta har jag varit tydlig med i diskussionen från första början, när jag först tog upp det med : Avsikten är inte att ge större beslutsbefogenhet. Vi står upp för den svenska modellen och vill utveckla den, och då är det vi som fattar bäst beslut. Men alla länder måste fundera på vad som krävs för att minska inte minst ungdomsarbetslösheten och vilka omställningsmöjligheter som krävs. Många arbetslösa människor i EU söker jobb men får ingen utbildning. Man förväntar sig alltså att människor ska få nya jobb med gammal kunskap. Det håller inte. Då måste länderna rimligen börja fundera på hur de ska göra för att underlätta exempelvis omställningsmöjligheter så att människor kommer i arbete. Vi gör det dock utifrån den nationella beslutskompetensen. Inget annat är föreslaget. Men då är det märkligt att vi ändå diskuterar konkreta frågor som exempelvis att alla ska ha rätt till fyra månaders kvoterad föräldraförsäkring. Det är en konkret fråga som vi nu diskuterar i arbetsmarknadsutskottet och som sedan kommer till och därefter till rådet. Är det inte överstatlighet om något när vi kommer in på sådana detaljfrågor om vår föräldraförsäkring? Det måste statsministern kunna svara på. tycker att det är viktigt att EU utvecklas. Det har varit grunden för att hålla fred och skapa samhörighet. Men ekonomisk utveckling är det som ger social utveckling, inte att skriva ned alla rättigheter på papper. Dessa måste hänga ihop med ekonomisk utveckling. Hur ser statsministern på det? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Ja, ekonomisk utveckling och social utveckling hänger ihop. Jag är därför glad att allt fler ser att en bra social utveckling är en grund för en ekonomisk utveckling. Det är klart att den ekonomiska utvecklingen i sin tur ger möjligheterna till välfärd. Jag är dock helt övertygad om att den bästa ekonomiska utvecklingen sker i en miljö där människor känner trygghet, får utvecklingsmöjligheter, är i arbete, får utbildning och även om de inte kan arbeta kan överleva och klara sin försörjning. Då skapar vi möjligheter för människor att säga: Framtiden kommer att förändras, men jag kommer också att vara med i den förändringen på något sätt. Jag är helt övertygad om att detta är en mycket bättre grund för en ekonomisk utveckling, så jag delar uppfattningen att dessa två hänger ihop och förutsätter varandra. Jag tackar statsministern för redogörelsen. De flesta av oss som väljer politiken för att förändra samhället gör det för att vi vill framåt. Vi vill förändra framtiden. Därför ska jag fokusera på EU och framtidsperspektivet. Statsministern sa att det nu är dags för genomförande av tidigare fattade beslut. Gott så, det måste vi göra. Vi har stått och stampat länge nog på samma punkt vad gäller exempelvis ett gemensamt asylprogram. Jag och delar av besökte ordförandelandet i går. Det var sorgligt för en liberal och passionerad EU-vän att höra att inte längre anses vara en av parhästarna som drar EU framåt. Vi anses i stället vara bakåtsträvare. Jag kan inte annat än hålla med. Låt mig påminna statsministern om den gemensamma åklagarmyndigheten som valde att ställa sig utanför, precis som den gemensamma bankunionen. För att inte tala om en gemensam monetär union, då sätter klackarna i backen. Det är sorgligt att höra att , som står upp för alla principer och värderingar som EU borde stå upp för, inte längre betraktas som ett progressivt EU-land. Vad har statsministern för åsikt, och vad avser statsministern att göra för att förändra bilden av ? Jag har en helt annan bild. läste jag att förutom de sex stora länderna är det , som ju är ett av grundarländerna, och som räknas som de mest inflytelserika. En tankesmedja, som jag alltid glömmer bort namnet på, ansåg vara det näst mest inflytelserika landet i EU, alltså efter . Detta kan man ha olika uppfattning om. Men faktum är att samlas EU:s ledare, parter, civilorganisationer och andra aktörer i för att diskutera hur vi ska tydliggöra den sociala dimensionen i vårt EU-projekt. Det sker i , och jag är stolt över det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Vi fortsätter att driva frågorna om jobb, framför allt för ungdomar. Vi kan inte ha så många ungdomar som går arbetslösa. Det är en tidsinställd bomb. Vi måste göra EU tryggare och bekämpa terrorism och brottslighet, vi måste ta större ansvar för vårt försvar och så vidare. Det är dessa frågor vi ska leverera på, och det finns uttryckt i dokument från både och . Vad gäller eurosamarbetet har vi haft en folkomröstning, och folket sa ifrån och ville inte vara med i det samarbetet. Då är det detta som gäller, och jag kan inte se att den åsikten har förändrats hos den svenska befolkningen. När det gäller bankunionen utreder vi för att se om ska vara med eller inte. Vad gäller en åklagarmyndighet menar vi att det redan finns ett samarbete mellan åklagarna och att vi inte behöver byråkratisera det ytterligare. Det är vår uppfattning, och den har vi stöd för. Att EU-samarbetet går framåt är mycket viktigt för oss, och har en tydlig röst i detta. Att vi är inflytelserika innebär inte att vi är EU-positiva. Det är inte samma sak. Hade vi varit EU-positiva och drivit frågan om en gemensam åklagarmyndighet, en gemensam bankunion och andra framtidsfrågor hade det varit jättebra att vi är inflytelserika, men just nu sällar vi oss bara till den tveksamma skaran. Det är sorgligt att höra här i kammaren att de flesta partier numera tävlar i EU-skepticism snarare än något annat. Vad gäller den sociala agendan vet statsministern att Liberalerna också ställer sig bakom den. Det är viktigt att vi får en social sammanhållning. EU är inte bara penningtransaktioner; det är också ett trygghetssystem för alla människor. Låt mig bara kort ta upp det som var inne på. Jag tror att statsministern underskattar betydelsen av det som står i rådsslutsatserna. Jag skulle vilja att statsministern i fortsättningen uppfyller det krav som jag uppfattade att ställde: Det ska tydligt och klart stå att det är mänskliga rättigheter som gäller när det handlar om migration. Mänskliga rättigheter gäller. Det är själva grunden för migrationspolitiken, och det är fastslaget i ett antal slutsatser. Vi hade inte fått så stort inflytande om vi inte hade varit EU-positiva. Om vi inte hade upplevts vara positiva till EU-samarbetet hade vi inte fått ett så pass stort inflytande. Man kan behöva förändra strukturer och myndigheter, men för mig är den sociala dimensionen viktigare än en åklagarmyndighet. Jag tror att människor väntar mer på den än på en ny myndighet. Bara för att man har olika uppfattningar i en del sakfrågor innebär inte det att man är mer eller mindre positiv. EU-samarbetet är viktigt för . Vi står upp för det, och vi är med där till . Jag tror att bidrag till samarbetet uppskattas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Även jag vill ställa en fråga om migrationspolitiken. understryker återigen att det krävs ytterligare ansträngningar för att komma framåt i EU:s migrationspolitik. I vissa delar har man i princip kört fast i reformarbetet. Det finns fortfarande länder som inte vill ta emot några flyktingar. Det finns länder som inte vill ha några flyktingar fördelade till sig. Med dessa förutsättningar är det viktigt att regeringen är en stark och konstruktiv part i förhandlingarna. Min fråga är: Kan statsministern förtydliga hur han rent konkret försöker övertyga vissa av EU-kollegorna att ta sin del av ansvaret vad gäller flyktingmottagandet? När det gäller de sju rättsakter som diskuteras görs framsteg, men det är helt korrekt att det står stilla i några, inte minst i frågan om omfördelning. Där finns ett mycket starkt motstånd, som bekant framför allt från och , men det finns också andra som är mycket tveksamma. Där står det stilla. Vi har legat på i denna fråga från första stunden den dök upp. Vi har ett otal möten, med hela eller delar av det. Vi träffar de nordiska länderna liksom de baltiska före varje möte i , i bilaterala möten. Jag har ringt till ett antal stats- och regeringschefer och så vidare för att driva denna fråga. Därför har jag nu åter tagit upp att vi måste sätta ett datum för när detta ska vara gjort. Vi vill helst nå enighet - det vore det absolut bästa - men vi har fört fram att vi är beredda att ta beslut med kvalificerad majoritet i stället för med enighet i . Som det är nu riskerar vi att de länder som har lägst ambitioner får styra detta och att det inte blir något beslut. Vi är alltså beredda till detta. Vi har också gett uttryck för att vi menar att om man inte följer gemensamt fattade beslut bör man heller inte ha tillgång till samma ekonomiska och finansiella stöd som man har . Detta är två av de frågor som vi vill ha på dagordningen sedan, för att få mer press på dem som inte vill göra så mycket. Jag kan förstå att det inte är helt lätt att övertyga andra länder om detta. Jag har en annan fråga på samma tema. I Ekots lördagsintervju med migrationsministern uttryckte hon att förhandlingslinje är att försöka övertyga resten av EU om att flyktingar som får asyl ska få permanent uppehållstillstånd. Det är en ordning som vi inte har i . Anser statsministern att kravet på att övriga EU ska ge permanenta uppehållstillstånd kommer att locka fler medlemsstater att öppna upp för flyktingmottagande? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Hur det ska se ut med de olika bestämmelserna, till exempel permanenta eller tillfälliga uppehållstillstånd, är en diskussion som förs i förhandlingar. Den saken tar vi där, och vi får se hur det slutar. Jag tror inte att det är den frågan som det blir svårast att nå enighet om, utan det är den eventuella omfördelningen, där några är benhårt emot. Där har vi den svåra diskussionen, men låt arbetet och förhandlingarna fortsätta. Vi är dock tydliga med att det inte kommer att bli någon dellösning - att vi löser alla frågor och till slut bara har kvar den sista, om omfördelning. Allting måste ske i ett paket. Dessa förhandlingarna får fortsätta. Tack, statsministern, för redogörelsen! Inför toppmötet i diskuterade vi i frågan om Pesco, det permanenta försvarssamarbetet. På samrådet frågade jag statsministern om han kunde lova att det aldrig någonsin kommer att bli en försvarsunion, eftersom det nu bedyras att det ska vara ett samarbete. Statsministern svarade inte på min fråga. Jag tänker inte upprepa den, för det står ganska klart var statsministern står. Jag undrar däremot: Var det någon företrädare från något annat land som förde på tal under toppmötet att man inte under några omständigheter önskar se det som en permanent försvarsunion, inte ett samarbetsavtal i försvarsfrågor? Det skulle vara intressant att få svar på den frågan så att jag får ett hum om vart vi är på väg i det europeiska samarbetet, som man kallar det. Det har förts fram en del kritik, framför allt - eller kanske enbart - från Liberalerna, mot att vi inte utvecklar unionen i den integrationsprocess som man talar om från europeiskt håll, det vill säga att man federaliserar . Jag tycker att utvecklingen talar för det motsatta, att vi gör just detta. Man börjar med att prata om samarbete, och sedan utvecklar man det till något annat. Jag vill också ställa en fråga angående detta med eurominister och att statsministern inte vill se någon annan finansminister än sin egen. Om väljer att gå med i i ett senare skede, hur ser statsministern på en eventuell finansminister på EU-nivå? När det gäller EMU är jag är här för att avrapportera från Europeiska rådets möte. Jag är inte här för att svara på frågor om EMU och vad som eventuellt skulle kunna hända. Vi har haft en folkomröstning om EMU, och den har gett ett tydligt utslag. Det är det som gäller. Om svenska folket skulle göra ett annat val är det det som gäller. Detta kommer jag inte att ha någon inverkan på. Jag vet inte vad som händer . När det gäller Pesco är det ingen försvarsunion av det enkla skälet att det är så det ser ut i fördraget. Man väljer själv vilket samarbete man vill gå in i. Om vi tycker att det är bra och rätt att EU ska ta ett större ansvar för sitt försvar är det bra med samarbete. Men det är ingen union, och det ska inte vara någon försvarsunion heller. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Vi har inget åtagande av typen artikel 5 i Natos fördrag. Det finns inget sådant, utan vi går in i det samarbete vi vill. Vi tror att det är bra för vår försvarsförmåga, och vi tror att det är bra för svensk försvarsindustri att vara med i samarbetet. Därför vill vi ta del av det, men på våra villkor. Det är vi som fattar besluten. Det är samma svar som gäller, helt enkelt. Jag uppfattar det fortfarande inte som att statsministern lovar att vi inte ska gå med i någon försvarsunion. Han säger att vi inte ska gå med i någon sådan, men det kan ändra sig . Frågan om EMU är uppenbarligen en ganska känslig fråga. Den ska svenska folket avgöra - absolut - men svenska folket har inte fått avgöra i en rad olika frågor. Vi har haft tre stora fördragsändringar där svenska folket inte har fått säga sitt. Kan statsministern garantera att svenska folket vid nästa fördragsändring kommer att få avgöra? Jag vet att detta inte är en fråga för toppmötet, men då det är en fråga för kommande toppmöten vore det intressant att få svar på den. Jag skulle också vilja ha svar från statsministern om förmedlemskapsstödet till . Varför kan man inte dra ned det till noll? Vad krävs för att statsministern, från regeringens sida, ska vara beredd att åka ned till ett toppmöte och kräva att inte ska få något stöd över huvud taget med anledning av den utveckling man har där och den situation som råder i landet? Återigen: Vi kan stå här hur mycket som helst och spekulera om framtida fördrag, men det är inte på något sätt befrämjande för det som vi håller på med . Det är inte aktuellt med någon fördragsändring. Det är ingen som vill ha det. När det gäller vad som sker kan jag inte stå här och säga vad som kommer att ske . Det är omöjligt, och det kan varken eller jag göra. Det är ganska improduktivt. Man kan roa sig med det, men jag finner inte att det har någon relevans i denna debatt över huvud taget. När det gäller förmedlemskapsstödet är vi beredda på att vi ska dra ned det. Vi får återkomma med ett förslag om hur det ska gå till - hur det ska göras, med hur mycket och eventuellt också inriktning. Sedan följer vi naturligtvis utvecklingen i och får ta ställning till hur relationen till eventuellt kommer att ytterligare förändras. Det får vi ta ställning till från tillfälle till tillfälle, men är vi överens om det här första. Att dra ned på förmedlemskapsstödet är en tydlig signal till om att landet är på väg åt fel håll. Tack för återrapporteringen, statsministern! Vid förberedelserna inför toppmötet betonade statsministern att det inte är tid för nya projekt och mer överstatlighet. Det är en uppfattning som vi moderater delar med statsministern. EU ska inte ägna sig åt frågor som vi kan lösa nationellt. Principen om att beslut ska fattas så nära som möjligt ska vi naturligtvis upprätthålla. Det är en grundprincip. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Det finns andra som driver nya projekt, och vi skulle gärna vilja veta om vi, när statsministern träffar sina europeiska kollegor i informella samtal, vilket självklart ska förekomma, kan vara säkra på att de frågor som berörs under de informella samtalen också kommer upp under de formella samtalen. Exakt hur dagordningarna kommer att se ut kan jag inte veta, men det är klart att de beslut som kommer upp på i form av slutsatser eller andra beslut ska behandlas i normal ordning. Det är ingen som har någon annan ambition. Det är ju inte bara statsminister som har en skyldighet gentemot sitt parlament, utan det har andra också. Det finns över huvud taget ingen ambition om att något ska mörkas, utan det här är ett nytt forum för att se om det går att lösa upp svåra, komplexa frågor. När det gäller överstatligheten är jag tydlig i den delen att vi driver väldigt hårt att det är och som gäller nu för oss. Det är där vi ska leverera: när det gäller jobben, utbildningsmöjligheterna, försvaret, antiterrorism och så vidare - och de sociala frågorna som vi återkommer till . Det är där vi ska leverera. Det är det människor förväntar sig, inte nya institutioner eller vad det kan vara. Det är inte det som folk vill se , utan man vill se resultat. Vi har mer att leverera, helt enkelt. Tack, statsministern, för svaret! Ska det tolkas som så att statsministern bemödar sig om att vi ska ha en öppenhet och transparens i förflyttandet av vad som diskuteras vid de informella mötena över till de formella mötena så att det blir uppenbart vid återrapporteringen till framöver att diskussionen som har förts vid de informella mötena också redovisas under de formella mötena? Precis som är det de här slutsatserna som också kommer att samrådas om med . Där blir det ingen skillnad, så ja, så är det. Överläggningen var härmed avslutad.