kam-fs · H5C120170921fs · 2017-09-21 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Statsrådet (S) Statsrådet (MP) Kultur- och demokratiminister (MP) Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. Om invandrarkvinnor skulle jobba i samma utsträckning som svenskfödda kvinnor skulle ekonomi stärkas med . Det är flera miljarder mer än vad regeringen , likt en popcornmaskin, satsar i olika delar - det är kanske främst satsningar som gynnar regeringen själv under ett valår. Vad budgeten däremot saknar, herr talman, är strukturella reformer som löser långsiktiga problem, exempelvis för just de invandrade kvinnorna. Många kvinnor lever i utanförskap. De kan inte försörja sig själva. Inte sällan lever de med förlegade normer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga till arbetsmarknadsminister är: Varför undviker regeringen att ta fram strukturella, långsiktiga och betydande reformer som kan förändra livet för dessa kvinnor men också för deras barn? Det är betydande skillnader mellan män som är nyanlända och kvinnor som är nyanlända när det gäller möjligheten att komma in i det svenska samhället. Över tid ser det bättre ut. De utlandsfödda kvinnorna är de som mest har stärkt sin ställning på arbetsmarknaden , men det är fortfarande betydande skillnader. Regeringen ser mycket allvarligt på denna fråga - det är en högt prioriterad fråga. Det har resulterat i att vi har tagit fram en särskild handlingsplan när det gäller nyanlända kvinnor inom ramen för etableringsuppdraget på Arbetsförmedlingen. Vi har gjort om etableringsuppdraget, så att man också kan ställa krav. Vi kommer att införa en utbildningsplikt från . förstärker vi informationen om hur det svenska samhället fungerar. Vi gör betydande insatser mot hedersförtryck. Vi gör insatser för att kvinnor som är föräldralediga ska kunna delta i svenskundervisning parallellt med föräldraledigheten. Vi har gjort förändringar i föräldraledigheten så att det inte ska bli en fälla för den som kommer hit med flera barn. Vi har avskaffat vårdnadsbidraget. Detta är ett område där vi kommer att fortsätta att lägga fram förslag. Ja, det som ministern nämner har vi kommit överens om . Det är mycket bra att det genomförs. Men jag undrar ändå: Hur kommer kvinnor som bor i och i och som har varit i att påverkas av detta? Det krävs verkningsfulla reformer som ger resultat. I högkonjunktur, herr talman, måste man våga ta tag i strukturella problem. Ministern rabblar återigen upp en del åtgärder som absolut behövs, men regeringen måste ta tag i de svåra frågorna: värderingsfrågorna. Låt mig ge ett exempel på en mycket viktig strukturreform som denna regering har genomfört. Det är att nyanlända inte bara ska bosätta sig i Vivalla eller i områden där det redan bor många utrikes födda. De ska tas emot i alla kommuner, och de ska tas emot i kommuner utifrån kommunernas förutsättningar att ta emot nyanlända när det gäller till exempel arbetsmarknaden. Det är en mycket viktig strukturreform. Det är ett exempel på hur regeringen gör skillnad för att vi ska klara av att få in de många nyanlända på arbetsmarknaden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag ställer min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister . trädde anvisningslagen i kraft. I stället för att sluta frivilliga avtal med kommunerna och också ha förståelse för att det på många håll saknas bostäder valde regeringen att åsidosätta det kommunala självstyret och införa en tvingande lagstiftning för kommunerna om att de ska ta emot nyanlända. var som enda parti och av flera skäl motståndare till den lagen. ser vi konsekvenserna. Ett flertal kommuner mäktar helt enkelt inte med. I till exempel kommun har man tvingats köpa 94 bostadsrätter till ett värde av 305 miljoner för att kunna följa lagen. Min fråga till ministern blir således följande: Är ministern orolig när hon nu ser konsekvenserna av en lagstiftning som undanröjt den kommunala självständigheten och som medför orimliga kostnader för kommunerna? Ja, det är sant att är det enda partiet i som inte tycker att nyanlända ska fördelas över hela landet. De tycker att nyanlända ska bo i vissa utsatta stadsdelar och att man ska fortsätta att göra det svårare och svårare för vissa stadsdelar och kommuner, medan andra kommuner ska vara utan nyanlända. Jag är glad över att det fanns en bred majoritet i för den nya lagen, som är en viktig strukturell förändring. Kommuner har ett bostadsförsörjningsansvar. Det är ganska långtgående. Det innebär att man ska planera för de bostäder som kommer att krävas i kommunen. Det gäller de barn som växer upp, som blir ungdomar och som sedan ska flytta hemifrån. Det handlar om de äldre som kanske kan bo kvar i sin villa utan behöver flytta till en mer ändamålsenlig lägenhet. Och det handlar om de nyanlända som man ska ta emot. Kommunerna tar höjd för detta på lite olika sätt. Men ansvaret är tydligt och bör vara det också i fortsättningen. Jag får tacka ministern för svaret. Vi sverigedemokrater ser emellertid en stor fara i att man vältrar över ett stort ansvar på kommunerna från statens sida. Det gäller inte minst de omfattande kostnader som uppkommer efter etableringsfasen. Just därför är dessa kostnader så allvarliga. Jag undrar om ministern anser att det är rimligt att kommunerna ska sörja för en invandringspolitik som staten egentligen ska ansvara för. Det var en märklig vändning som gjorde. Man kan inte bo i staten utan att bo i någon kommun. Det vi gör med anvisningslagen är att vi säkerställer att vi fördelar ansvaret på ett rättvist sätt mellan kommuner. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Man kan naturligtvis företräda uppfattningen, som gör, att vissa kommuner och vissa stadsdelar ska bära hela det ansvar som det innebär att ta emot nyanlända. Men regeringen och en stor majoritet i riksdag har en annan uppfattning. Detta är någonting som vi bär gemensamt i . Min fråga riktar sig till kulturminister . Regeringen lägger mycket pengar i årets kulturbudget. Det är lite som vädret . Det är väldigt spridda skurar, och det är koncentrerat till några stråk i storstadsområdena. Regional kulturpolitik och kultursamverkansmodellen saknas i det närmaste helt i budgeten. Vi liberaler välkomnar naturligtvis den regionala satsningen på läs och litteraturfrämjande. Men de statliga anslagen till landets kulturskapare inom modellen och till kulturinstitutioner urholkas. När det gäller kultursamverkansmodellen fortsätter den statliga finansieringen att minska. Vad säger kulturministern till kulturskaparna runt om i landet när de ser att det bara är statlig finansiering på nationell nivå som gäller? Tack, , för frågan! Det är ett högt tonläge hos Liberalerna och hos Alliansen i stort vad det gäller budgeten. Det är särskilt anmärkningsvärt när man knappast kan ha haft tid att läsa den, vilket gör tydligt i och med sin fråga. Är det något som finns i den historiska kulturbudget som regeringen nu har lagt fram är det just satsningar som når hela landet. Det är satsningar på den fria konsten och på stipendier till konstnärer runt om i hela vårt land. Det är satsningar på fria grupper, som kanske framför allt finns runt om i hela landet och utanför våra storstäder. Det är satsningar på film för att den ska nå hela landet, och det är satsningar på biblioteken i hela landet. Är det någonting som finns i den budget som regeringen nu har lagt fram är det mycket konst och kultur för just hela landet, bland annat via kultursamverkansmodellen. Den regionala kulturen måste premieras bättre om kultursamverkansmodellen ska leva vidare. Jag har läst tabellerna. Urholkningen innebär att kulturinstitutioner på det lokala planet inte kan betala ersättning till professionella kulturskapare och fortsätta att utvecklas. Är det verkligen kulturministerns mening att de spridda skurarna ska fortsätta att vara koncentrerade till några områden? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min och regeringens mening är att vi ska ha ett som håller ihop. Vi investerar i , och vi ser kulturens självklara plats i vårt land. Därför investerar vi nu historiskt stora summor. Det är dessutom så att kulturen - med denna budget - tar en större del av statens samlade utgifter. Det betyder att vi vill att mer kultur ska vara tillgänglig för fler, och vi gör detta med besked. Jag har en fråga till arbetsmarknadsminister . I går fick vi ta del av regeringens budget. Jag försökte att hitta satsningar på den kanske allra mest utsatta gruppen på arbetsmarknaden, nämligen personer med funktionsnedsättning eller med olika typer av sociala problem som gör att de inte får en plats i samhället. De behöver särskilt stöd. I budgeten finns satsningar på , vilket är bra, men inte ens de tar in de mest utsatta. sitter flera tusen personer hemma, sysslolösa och oroliga. De som tidigare fanns i den så kallade fas 3 får ingen möjlighet till arbetsträning eller anställning i så kallade sociala företag. Varför satsar inte regeringen på de mest utsatta på arbetsmarknaden i årets budget? Det är en viktig fråga som tar upp - tack för den! Vi ser ju att det är just de som är allra mest utsatta som har det svåraste läget. Vi har en stark arbetsmarknad. Det är många som får jobb, men inte alla. Den grupp som står långt ifrån arbetsmarknaden har det väldigt svårt. Vi har gjort förändringar för dem som har varit arbetslösa . Det finns till exempel möjlighet till arbetsträning. Det finns extratjänster som växer till, och det finns många andra åtgärder. Alla verktyg som Arbetsförmedlingen äger är tillgängliga för den gruppen - det var de inte tidigare. Vi förändrar även anställningsstöden, vilket jag räknar med kommer att underlätta. Men jag tror inte att detta räcker. Jag tror att vi också behöver göra satsningar på sociala företag, som tog upp. Därför finns det ytterligare resurser för sociala företag i den budget som vi presenterade för i går. Jag tror också att man måste titta på regelverket för dem som inte alls kommer in på arbetsmarknaden. Vi har en utredning - en så kallad flexjobbsutredning - som tittar på den gruppen. Jag tycker inte att det stämmer. Sedan Socialdemokraterna och kom till makten har utvecklingen varit sådan att antalet sociala företag har minskat. Det finns ungefär 350 företag, och 35 av dem har tvingats att lägga ned eftersom upphandlingen från Arbetsförmedlingen inte fungerar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Arbetsmarknadsministern uppmanade tidigare till att låta Arbetsförmedlingen få en chans till att göra dessa upphandlingar. Men varför händer ingenting? Trots uppdrag till och , tror jag, händer ingenting. Regeringen tycker att sociala företag i allmänhet och arbetsintegrerande sociala företag i synnerhet har en mycket viktig roll att spela i samhället. Vi vill se att dessa företag kan spela en ännu större roll. I min roll som arbetsmarknadsminister ser jag att de ger arbete åt människor som inte kan få arbete någon annanstans. Därför kommer vi att fortsätta att arbeta för att kunna stärka dessa företag och för att kunna ge nya möjligheter för de människor som står längst ifrån arbetsmarknaden. Jag ser fram emot att samarbeta med i de frågorna. Den parlamentariska public service-utredningen kommer att presentera sina förslag för hur public service ska finansieras efter tv-licensen. Vi ska sedan inleda arbetet med sändningstillstånden. Det är nu som politiken ska föra diskussionen om , och Utbildningsradions inriktning samt om de avgränsningar som behöver göras. Det här handlar om förtroendet för de tre public service-bolagen. För att detta förtroende ska finnas måste det också finnas en fungerande granskning och en fungerande uppföljning som är skild från politiken. Detta har också bolagen själva påtalat. I en skrivelse från Utgivarna lägger man fram förslag om att sådant ska införas. Ändå väljer kulturministern och regeringen att uttryckligen hindra public service-utredningen från att se över och lägga fram förslag om detta. Ser inte kulturministern det orimliga i att man ska fatta beslut om finansiering och om innehåll men inte kan lägga fram förslag om hur detta ska följas upp? Tack, , för frågan! Det är, precis som säger, otroligt viktigt att public service-bolagen har goda och grundade villkor för sin verksamhet. Det är därför vi har den särskilda ordning som vi har i vårt land - vi utreder, och sedan utfärdar vi sändningstillstånd . Under den pågående sändningstillståndsperioden har förutsättningarna för public service förändrats radikalt. Teknikskiftet har inneburit att online-uppdraget är helt centralt. Vi behöver säkerställa att vi kan följa public service-verksamheter online. Just därför är detta ett av de tydliga uppdrag som kommittén har att arbeta med. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund När det gäller hur vi ska kunna sköta uppföljning - om jag förstår frågan rätt - har jag när vi har diskuterat frågan tidigare, och även , varit tydlig med att vi ska göra detta i en särskild ordning. Ett sådant tillfälle är när vi nu tillsätter en ny mediegrundlagsutredning. För samtliga andra medier finns och en pressombudsman, som ska se till att överträdelser inte sker. De ska se till att man arbetar i enlighet med de etiska riktlinjer som finns, och det finns sanktioner om man inte sköter sig. Detta gäller dock inte public service, och kulturministern förbjuder utredningen att titta på det. Detta är inte en grundlagsfråga utan en ren uppföljningsfråga och en medieetisk fråga. Jag ser detta som fullständigt orimligt - hur kan kulturministern inte göra det? Som sagt: Jag vill verkligen se över den här frågan. Just därför är , där vi kommer att se över den, så viktig. Jag har en fråga till arbetsmarknadsministern. Extratjänster är en viktig åtgärd - inte bara för den enskilde, som får möjlighet att få ett jobb med kollektivavtalsenlig lön, utan också för välfärden, som får extra resurser som behövs väldigt väl. En del kommuner i min närhet, i , har utvecklats väl och har många fler extratjänster . Jag ser enbart en positiv utveckling där man har jobbat väl med detta. Men så ser det inte ut i hela landet. Min fråga är: Hur ser arbetsmarknadsministern för extratjänster? Hur ska vi se till att detta blir en åtgärd som slår väl ut i hela landet? Extratjänsterna fyller en viktig funktion, precis som säger, inte minst mot bakgrund av den situation som vi just nu har på arbetsmarknaden. En stor andel av de arbetslösa står mycket långt ifrån arbetsmarknaden och har svårt att konkurrera om de lediga jobb som finns. När det gäller subventionerade anställningar är män i majoritet bland dem som får del av dessa, medan kvinnor verkar vara i majoritet bland dem som får del av extratjänsterna. Det är viktigt också ur den aspekten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Att få till extratjänster har gått trögt i starten, men växer sådana fram i ett mycket bra tempo. Det finns nästan 6 000 extratjänster runt om i landet. De finns framför allt i kommuner och landsting, men vi öppnar nu också för den ideella sektorn. Jag ser framför mig att många jobb kommer att växa fram där. Min bedömning är att så gott som alla kommuner är på god väg att inrätta extratjänster och har ett bra samarbete med Arbetsförmedlingen när det gäller att rekrytera rätt personer till jobben. Jag tackar för svaret. Jag har en följdfråga som gäller människor som länge har befunnit sig i åtgärder och stått utanför arbetsmarknaden och som är trötta på att snurra runt i systemet. Det är berättigat att fråga arbetsmarknadsministern hur hon ser på möjligheten att gå vidare in på den reguljära arbetsmarknaden när man har haft en extratjänst. Hur ser arbetsmarknadsministern på möjligheten att få en lön att leva på och att kunna starta sitt liv, med allt vad det innebär att få en tillsvidareanställning? Det är väldigt tidigt att dra någon sådan slutsats. har 500 personer avslutat en extratjänst. Dock vet vi inte varför - man kan ha avslutat extratjänsten därför att man fick ett jobb, därför att man var sjuk eller därför att man inte alls kan arbeta. Vi har ännu inte uppgifter angående den analysen. Av de 500 som har avslutat en extratjänst har ungefär 200 gått över till ett annat, ordinarie, arbete, med eller utan subvention men i så fall med en lägre subventionsgrad. Vi får återkomma till denna fråga. Jag har en fråga till kulturministern om biblioteken. En av samhällets viktigaste institutioner är av flera skäl . Det främjar läsning och litteratur. Många, och inte minst barn och unga, får genom biblioteken möjlighet att bekanta sig med litteratur och medier som de kanske annars inte skulle upptäcka. Dessutom är våra bibliotek en väldigt viktig arena för kultur och samhällsdebatt. Därför är min fråga: Vilka idéer har du som minister om hur vi ska kunna stärka bibliotekens roll i samhället? Precis som säger är biblioteken en del av vår bärande bildnings- och demokratistruktur i vårt land. Det är en struktur att vara stolt över och som finns över hela landet även om siffror tyvärr visar att biblioteken minskar i antal, vilket är en mycket oroväckande trend. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund har vi också en bibliotekslag. Det är en fantastisk lag som arbetades fram under den förra regeringen, och vi ska alla vara glada för att den har antagits. Den ställer krav på biblioteken. Det är krav som biblioteken emellanåt har svårt att leva upp till. Det gäller speciellt när det är stök på våra bibliotek, när bibliotek fungerar som socialkontor och när bibliotekarierna och de som arbetar på bibliotek inte kan fylla den roll de vill ha. Vi gör nu stora satsningar på biblioteken för att vi vill behålla dem och för att de fyller en stor och allt större funktion utifrån det uppdrag de har. Jag tackar för svaret. En sak som är viktig, förutom det som du tog upp, är hur många bibliotek vi har framför allt ute i glesbygden. Vad kan regeringen göra, och vad kommer du att göra, för att öka tillgängligheten till bibliotek ute i landet på mindre orter? Det vi nu har gjort är att vi har lagt fram förslag i budgeten om att stärka biblioteken med . Det är pengar som våra kommuner kommer att kunna ha till hjälp för att skjuta till i bibliotekens centrala verksamheter och för att de för oss alla ska kunna göra just det som biblioteken är till för. Vi kommer dessutom att göra en särskild satsning på medie- och informationskunskap med källkritik för vuxna. Jag vill ställa min fråga till arbetsmarknadsministern. 90-dagarsgarantin var det viktigaste vallöftet för Socialdemokraterna. Garantin skulle innebära ett jobb, en praktikplats eller en utbildning för unga . Sedan man kom i regeringsställning har det ändrats. I stället ska den som skriver in sig hos Arbetsförmedlingen garanteras en insats som leder till jobb eller utbildning, det vill säga arbetsmarknadspolitiska åtgärder. En rapport som presenterades av visar att andelen unga arbetslösa som placeras i arbetsmarknadspolitiska program har ökat från till som andelen som går till jobb har minskat. Sannolikheten är nu större att hamna i ett arbetsmarknadspolitiskt program än att få ett jobb . Min fråga till arbetsmarknadsministern är om hon är nöjd med den utvecklingen som minister. Jag kan glädja med att verkligheten är bättre än vad det låter som i hans beskrivning. Vi har ett läge där ungdomsarbetslösheten faller mycket kraftigt. Vi har den lägsta ungdomsarbetslösheten . Tittar vi på de ungdomar som inte är heltidsstuderande måste vi gå tillbaka till före 90-talskrisen för att hitta så låg arbetslöshetsnivå bland ungdomar. Det är mycket bra. Trots det finns det naturligtvis ungdomar som har svårigheter att få arbete. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det betyder att de som är inskrivna på Arbetsförmedlingen har blivit färre. Många ungdomar får jobb utan att ta hjälp av Arbetsförmedlingen. Det betyder att de som blir kvar inskrivna på Arbetsförmedlingen är de som har större svårigheter än andra. ser vi att vi också kan hjälpa de ungdomarna, som av olika skäl behöver insatser i större utsträckning så att de kommer vidare i arbete. Det gör vi. Vi kommer att klara 90-dagarsgarantin. Jag tycker inte att det är ett misslyckande att de ungdomar som behöver insatser också får dem för att kunna rusta sig för arbetsmarknaden. Ungdomsarbetslösheten har minskat tack vare den högkonjunktur som vi just nu befinner oss i och att det är färre ungdomar som skriver in sig hos Arbetsförmedlingen . Men när det gäller dem som skriver in sig är sannolikheten mycket större att de får en arbetsmarknadspolitisk åtgärd än att de får jobb med hjälp av Arbetsförmedlingen. Är det en glädjande utveckling? Vi har också sett statistik på att de arbetsmarknadspolitiska programmen är väldigt ineffektiva. Är det är en bra utveckling för de ungdomar som i stället hamnar i ineffektiva åtgärder? Det är självklart att inte någon ska hamna i en ineffektiv åtgärd. Det är helt galet. Vi har en situation där ungefär 100 000 ungdomar enligt den officiella statistiken uppger att de är arbetslösa. Av dem är 20 000 inskrivna på Arbetsförmedlingen. Det är färre än 1 000 av dessa som inte har fått en vettig insats . Det är ungdomar som av olika skäl står långt från arbetsmarknaden, till exempel för att de saknar gymnasieutbildning. De går in i en åtgärd som kanske är långvarig som innebär gymnasieutbildning som leder till arbete. Resultatet ska bedömas om det leder till arbete. Min fråga går till statsrådet och gäller torsken i . Kommissionen och beskriver att torsken i är i kris. Beståndet ligger långt under säkra biologiska gränser. Forskarna visar också att det helt saknas stora torskar i . Jag förutsätter att statsrådet kommer att strida hårt för de vetenskapliga rekommendationerna. Min fråga till statsrådet är: När viktigaste rovfisk är hotad, och därmed hela det ekologiska systemet, är det inte dags att vidta mer drastiska åtgärder? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack för en mycket viktig fråga! Torsken har haft bestånd som absolut inte uppnår en hållbarhet på lång sikt. I särskilt det östra beståndet är det väldigt små torskar. I det västra beståndet är volymen av torsk mindre. Både det västra och det östra beståndet har problem. Den här frågan diskuterades när man fastställde kvoterna . Den frågan kommer också att komma upp i ministerrådet . linje har varit och kommer att vara att de vetenskapliga rådgivningarna måste gälla. När det gäller östra beståndet får vi inte riktigt vetenskaplig rådgivning. Man vet inte och har inte kunskapen . Då gäller försiktighetsprincipen. Forskare har pekat ut att det är de stora trålarna, som tar upp de största torskarna, som är problemet. Det är nu inte ett hållbart uttag. Man måste ta ut betydligt mindre. Det finns till exempel förslag på att man skulle stoppa trålfisket för att se hur tillväxten är. Fiskarna har inte ens fått upp de kvoter som man har beslutat om. Min fråga är fortfarande: Kan statsrådet tänka sig mer långtgående åtgärder? Den här frågan ska diskuteras på rådet . Kommissionen har lämnat ett förslag. Det är inte ett förslag om ett totalt stopp. Däremot är det kraftiga begränsningar. Jag vill inte föregå den diskussion som vi ska ha . Det är försiktighetsprincipen och den vetenskapliga rådgivningen som vi ska följa. Den svenska positionen ska dessutom givetvis förankras i såväl miljö- och jordbruksutskottet som . Socialdemokraterna har viss politik för landsbygden som är gynnsam, annat vore ovärdigt att påstå. Men som vanligt när Socialdemokraterna styr ger man med ena handen och tar med andra. som nya miljöbilar ska ges subventioner kommer bensin- och dieselpriserna att skjuta i höjden på grund av den årliga skattehöjningen med KPI plus som återkommer i regeringens budget.