kam-fs · H4C120170112fs · 2017-01-12 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Närings- och innovationsminister (S) Landsbygdsminister (S) Barn-, äldre- och jämställdhetsminister (S) Bostads- och digitaliseringsminister (MP) Närings- och innovationsminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Jag tänkte ställa en fråga till bostadsminister . Att bostadsbristen är akut är vi båda medvetna om. Köerna för att få en bostad växer, och kommunerna går på knä för att ordna boende till nyanlända. Till det kom nu årets rapport om hemlöshet, där statistiken för visar att hemlösheten ökade . Vi ser många människor med låga inkomster, fler barnfamiljer och även fler nyanlända som blir hemlösa. Jag tycker att situationen är akut, så min fråga till bostadsministern är: Vad tänker bostadsministern göra åt detta? Jag får tacka för frågan. Vi har haft en bostadsbrist som har gått mot en bostadskris. Under den här mandatperioden försöker regeringen göra någonting åt de problemen. har vi fått en snabb befolkningsökning, och i det läget har vi tyckt att det kanske inte är riktigt rimligt att fortsätta med att det bara är en del av kommunerna som tar bostadsförsörjningsansvaret. Vi har genom ny lagstiftning sett till att även andra kommuner, alla kommuner i , är med och tar ansvar. Det är kravet som lagstiftningen ställer. Vi har dessutom gett stöd till de kommuner som tar ansvar och bidrar till att bygga och få fram bostäder. Ganska mycket pengar har gått ut från regeringen - närmare 2 miljarder - till de kommuner som tar sig an det här på ett bra sätt. Jag får tacka för svaret, men jag anser ändå att regeringen pratar mycket om åtgärder men genomför väldigt få. Om vi tar det akuta med de nyanlända kan vi konstatera att i princip alla kommuner i storstadsområdena misslyckats. Det är ingen som har klarat av det här. Därför borde man kunna genomföra åtgärder för att lätta upp så att vi inte hamnar i samma situation på den kommunala sidan som vi gjorde på den statliga sidan . Vad avser ministern att göra? Vad verkar avse är att helst ska ta så mycket som möjligt av problemen medan vi tycker att alla ska vara med och ta ansvar. Det är det som är den stora skillnaden. Dessutom har vi under den här regeringen sett till att det byggs bostäder i i en utsträckning som det inte har gjorts . Vi jobbar också vidare med att se till att bygg- och planprocesserna går mycket snabbare och effektivare . Det är väl det stora svaret. Jag skulle vilja ställa en fråga till landsbygdsminister . lämnade sitt slutbetänkande. Det innehåller 75 konkreta förslag för en sammanhållen politik för olika landsbygdsområden. Det är förslag som sträcker sig över åtta olika politikområden, från näringspolitik till att underlätta civilsamhällets engagemang, bland annat att öka den statliga närvaron och utveckla den kommersiella servicen i hela landet. Det är förslag som tillsammans kan bidra till utvecklingen och är till nytta för hela landet, inte bara för landsbygden. Min fråga till statsrådet är: Hur snart kommer du som statsråd att ta initiativ med anledning av betänkande? Tack för frågan! Jag vill först säga att det är unikt att man kommer fram till ett samlat dokument med en samlad politik för svensk landsbygd. Det har hänt. Att alla riksdagspartier är med och har nått enighet om 74 av 75 förslag är också unikt. Jag sa vid mottagandet att vi räknar med att lägga fram en proposition . Vi har skickat ut betänkandet på remiss. Vi ska analysera förslagen. Men , vill jag meddela, har regeringen fattat ett beslut som berör ett av förslagen i kommitténs betänkande. Det är en utredning som vi har tillsatt av kreditgarantier vid finansiering av bostäder. Även landsbygdslånen ingår i det uppdraget, som var ett förslag från kommittén. Tack för svaret! Det är glädjande att ni redan har fattat beslut om att utreda ett av de förslag som vi i kommittén har lagt fram. Det är ett väldigt viktigt förslag, skulle jag vilja påstå. Det råder brist på bostäder på landsbygden såväl som i städerna. Min följdfråga är vad ni kommer att göra vad gäller civilsamhällets engagemang på landsbygden. Vad kan man tänka sig för riktade insatser där? Det finns flera förslag i kommitténs betänkande som berör det området. Jag tror dock att det är viktigt att vi lyssnar in remissinstanserna i stället för att jag här säger exakt vad det är vi kommer att göra utifrån det betänkande som ni överlämnade till regeringen. Men det finns många intressanta förslag där, som jag tror kommer att engagera också dem som lämnar svar. Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Avslöjanden i medier har visat att tusentals svenskar laddade ned filmer och bilder med sexuella övergrepp på barn. Det går inte att i ord beskriva hur vidriga dessa brott är. När en person laddar ned filmer där barn utsätts för sexuella övergrepp klassas inte brottet som ett sexualbrott utan som ett brott mot allmän ordning med ett maxstraff fängelse. Det gör att polisen sällan kan prioritera att utreda fallet. Genom en enkel omflyttning i lagen kan brottets prioritet hos polisen höjas. vill se en ändring av lagen. Barnpornografibrott måste flyttas till sexualbrottskapitlet. När kommer det att ske? Tack för frågan! Jag tror att det är få av oss som har läst tidningarna utan att allvarligt uppröras över det som har hänt och de barn som har kränkts och fortsätter att kränkas långt efter att övergreppet har begåtts. Det här är en fruktansvärd form av brottslighet. Det är avskyvärt. Inte minst har förklarat att med tanke på hur det här har uppdagats är vi beredda att se över lagstiftningen och se om regelverket behöver skärpas också juridiskt för att komma åt det här. Men det krävs ytterligare insatser och samarbeten för att uppmärksamma och inte minst lagföra de här brottslingarna, både i och internationellt. Det är en fråga som regeringen kommer att ta på stort allvar. Tack för ditt svar, ! Det är ju mestadels män som begår sexualbrott, och det finns en förvrängning av den manliga som legitimerar mäns beteende och underordning av kvinnor och barn. Vi är tack och lov många feminister som kämpar mot sexuellt våld och för ett jämställt samhälle. Vad vill regeringen göra för att den destruktiva mansnormen ska förändras och för att män i större utsträckning ska sluta begå brott? Som man och minister i regeringen är jag väldigt stolt över att vi leder världens kanske första feministiska regering, där dessa frågor diskuteras strategiskt för att påverka alla politikområden. På det här området har regeringen redan gjort väldigt mycket. Vi har beslutat om en uppdaterad handlingsplan till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp. Vi har förlängt preskriptionstiden för brotten så att man kan komma åt brottslingarna även när tid har gått. Vi har jobbat med att kravet på dubbel straffbarhet ska avskaffas för att man ska komma åt dem internationellt. Det är nu knappt en månad sedan som Inspektionen för socialförsäkringen kom med sin rapport med anledning av den förändring vi kan se av rätten till personlig assistans. Många av dem som har de största behoven och många av dem som är de mest behövande och sårbara i vårt samhälle är oroliga. De får i många fall inte den personliga assistans eller annan typ av insats de har rätt till enligt lagstiftningen via lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. I inspektionens rapport pekar man bland annat på att det finns en kraftig insnävning av rätten till personlig assistans i förhållande till vad som framgår av lagtexten och att det beror på domstolstolkningar men också på myndighetens tolkningar. Min fråga till statsrådet är: Vad gör regeringen nu akut för att komma till rätta med den situation vi har? Tack, , för frågan. Sedan rapporten kom har vi lagt fram ett regleringsbrev. Som vet var rapporten en beställning som vi gjorde. Den är en översyn av flera domar som har fallit och vilkas effekter vi ville veta mer om. Om jag ska vara ärlig kvarstår nog några av frågorna som vi ville ha besvarade i rapporten, det vill säga lite mer konkret om effekten av domarna. I regleringsbrevet går vi nu därför vidare med flera uppdrag till olika myndigheter för att få ännu mer konkretion och förslag på vad vi kan göra. Vad vi också har gjort, som jag tror är ännu viktigare för människor, är att på olika sätt se till att människor inte ramlar mellan stolarna. Vi vet att om man inte får statlig assistans får man ofta assistans. Vi behöver veta mer om hur det ser ut, helt enkelt. För de människor som jag har kontakt med som är berörda känns frågan inte som någonting man kan vänta på. Det har förekommit uppgifter om att statsrådet eventuellt kommer att lägga fram tillläggsdirektiv till den utredning som ska vara klar . Men detta är personer som här och riskerar att bli utan. Vi får uppgifter om att räknar med att av de omprövningar som görs kommer att innebära att människor får mindre eller helt blir utan. Stämmer de uppgifterna? Känner statsrådet till dem? Som känner till kom flera av domarna under Alliansens tid. Det hade varit möjligt att se över dem även tidigare därför att effekterna av dem var kända redan då. Som också känner till har vi inte ändrat i lagstiftningen. Däremot har vi tillsatt en utredning som ska se över hela lagstiftningen för att kunna modernisera den. De uppdrag som vi har i regleringsbreven är ett mer skyndsamt sätt att få veta mer och säkerställa att människor som har rätt till personlig assistans också får det. Jag har en fråga till näringsminister . I Tidningen kunde vi läsa att Postnord anlitar underleverantörer från låglöneländer för att få marknadsmässiga priser. Det skapar lönedumpning och knäcker svenska åkerier som vill köra med sjysta arbetsvillkor och löner. ägs Postnord av danska och svenska staten. som arbetar emot social dumpning. För varje svensk bil som ersätts med en utländsk förlorar staten i förlorade skatteintäkter. Hur är det möjligt att man med staten som ägare tillåts agera på detta vis? Borde inte staten agera som ett föredöme i denna fråga och se till att jobben och skatteintäkterna stannar i ? Tack för frågan, även om jag blir lite förvånad över att just sverigedemokrater ställer frågor om ordning och reda på svensk arbetsmarknad. Vi hade för inte så länge sedan en omröstning här i kammaren som handlade om huruvida vi skulle ställa krav på kollektivavtalsliknande villkor i offentlig upphandling. Där valde att gå med de borgerliga och stoppa förslaget. Det skulle ha sett till att skattepengar de facto går till upprätthålla sjysta villkor på svensk arbetsmarknad. Detta är en viktig fråga som handlar om transportsektorn i där regeringen har agerat på bred front. Det har varit osjysta villkor, lönekonkurrens och dåliga villkor . Vi satsade nu senast i ökad kontroll för polisen av åkeribranschen. Vi har också ökat möjligheten till kontroller och klampning, där polisen kan låsa fast hjul på en lastbil som inte följer lagstiftningen. Jag kan återkomma i mitt nästa svar om att Postnord som ett statligt företag ska agera föredömligt. Jag återkommer till det . Vi vet både du och jag, näringsministern, att förslaget i det finstilta inte skulle gynna arbetstagarna. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte prioriterar den svenska arbetsmarknaden i första hand och beklagligt att lastbilschaufförer har en regering som ger bort miljarder i skatteintäkter som indirekt gynnar andra staters välfärd och arbetsmarknad. Man skulle kunna önska att regeringen prioriterade arbetstagare och arbetsmarknad först. Om det är någonting som regeringen har prioriterat och kommer att fortsätta att prioritera är det ordning och reda på svensk arbetsmarknad. Tyvärr har inte hjälpt oss i det arbetet utan stjälpt i det arbetet. Det var en jätteviktig omröstning . visade sin politiska hemvist långt ut på högerkanten mot svenska löntagare. Det kommer vi att tala om i kammaren men också i nästa valrörelse. I går under partiledardebatten hörde vi statsministern tala om det viktiga samhällsbygge som pågår. Jag tänker då både på bostäder och på välfärd. Detta ska ske och sker i hela och för hela befolkningen. Vi kunde också höra från att flera nu känner sig otryggare än tidigare i sitt eget bostadsområde. Jag undrar hur bostadsministern och regeringen ser på detta och också på möjligheterna att förebygga och planera för trygghet och både trygga bostäder och bostadsområden. Tack för frågan. Det är en väldigt central sak att planera bostäder och samhällen på ett sådant sätt att människor kan känna en trygghet i lokalsamhället. Där har det funnits brister. Men ofta går det att vidta åtgärder med relativt enkla medel. Det handlar till exempel om att lysa upp i områden där det kan kännas osäkert och otryggt och att bygga om så att det blir enkelt, tydligt och lätt att ta sig mellan olika delar av samhället. Det handlar om hur man planerar och bygger i lokalsamhället. Vi har avsatt särskilda medel i statsbudgeten för att man ska kunna få ett stöd för ombyggnationer särskilt i de miljonprogramsområden som ibland har diskuterats i det här sammanhanget. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Man kan i undersökningen se att det är stora skillnader mellan hur män och kvinnor ser på tryggheten. Det är så stora siffror som att av kvinnorna känner sig otrygga och kan låta bli att gå ut på kvällstid eller ha betänkligheter om att gå ut jämfört bland männen. Vi kan se samma sak när det handlar om rädsla för överfall och misshandel. Detta är en demokratifråga, och man måste också ha det feministiska samhället i åtanke. Jag undrar hur ministern ser på det. Det är helt enkelt en central frihetsfråga. Både män och kvinnor ska kunna känna sig trygga att kunna röra sig i lokalsamhället. Det handlar mycket om hur man i kommunerna väljer att planera befintliga och nya bostadsområden. Jag tycker att vi politiskt ska ställa högre krav på kommunerna när det gäller att se till att också kvinnor känner sig trygga i bostadsområdena. Min fråga vänder sig till äldreminister . Väldigt många årsrika människor väntar på att få flytta till trygghetsboenden. Många årsrika väntar på att flytta till vård- och omsorgsboenden. Och många årsrika människor väntar på akutmottagningarna. Kommuner och landsting klarar uppenbarligen inte sina uppdrag. Hur länge ska vi ha det så här, och vad gör regeringen ? Satsningar på äldre människors livskvalitet och äldreomsorg är en fråga som regeringen verkligen prioriterar, bland annat genom 2 miljarder i en bemanningssatsning för äldreomsorgen. När det gäller äldreboenden har jag och bostadsministern tillsammans introducerat ett investeringsstöd för att öka byggandet. Under Alliansens tid vid makten har dessvärre av platserna i äldreboenden försvunnit, trots att behovet har ökat. Det är ett jättestort problem som vi måste komma till rätta med. Vi har också haft möten med aktörer för att se till att man nu kommer igång och använder dessa pengar. Ja, det innebär ett stort lidande att vänta på äldreboenden. Därför har vi försökt att både stärka äldreomsorgen och stimulera bostadsbyggandet på det här området genom de här medlen. Tack, statsrådet, för detta! Pengar är i och för sig bra, men pengar som kommer på det här sättet innebär ofta väldigt kortsiktiga lösningar. Kommuner och landsting säger till och med att det är förgiftade pengar. Det styr fel. Vad finns nu i kappsäcken när det gäller att få igång åtgärder som är långsiktiga? Det handlar om ett väldigt flexibelt investeringsstöd som är skapat just för att man ska kunna använda det för de behov som finns hos äldre på den ort det gäller. Det ska kunna användas för dem som väntar på boende, helt enkelt. Detta är ett ansvar för kommunerna, men det här är ett rejält stöd från regeringen för att man ska kunna samarbeta i den här viktiga frågan. Vi har detta för ögonen. Vi följer det. kommer jag också att ta emot förslag från den utredning som tittar på kvalitet i äldreomsorgen . Detta är också en del av det. har vi id- och gränskontroller vid . En sak som har hänt är att integrationen i har stannat av. Många gränspendlare har sagt upp sig, restiderna har förlängts, och många företag vittnar om omfattande problem. Tågoperatörerna har fått ersättning för de direkta kostnaderna för kontrollerna, men man har inte fått ersättning för de påtagligt minskade resandevolymerna. har sitt internationella kontor i , söder om . Man vittnar om problem, och man är beroende av flygplatsen , Airport. Min fråga går till näringsministern: Vad avser regeringen att göra för att förbättra Öresundsintegrationen? Tack, , för frågan! Vi vet ju om att med idkontrollerna och gränskontrollerna uppstod det både problem och en del tidsförluster för människor som pendlar. Det underlättar naturligtvis inte integrationen över . Även om vi var medvetna om det var det dock nödvändigt att dessa åtgärder med den situation som var inne i. Det har också fått effekt. Vi ser nu att kan hantera den situation vi hade med migrationen. diskuterar vi hur vi ska ta den frågan vidare. Det har just gjorts ett försök med en ny rutin för id-kontroll på , där kontrollerna kan ske i ett steg i stället för två. Förhoppningen är att detta, om det faller väl ut, ska kunna minska problemen med kontrollerna, så att det ska gå smidigare, och därmed ska det kunna gå ännu fler tåg. Det är ett exempel på åtgärder vi nu vidtar. Vi försöker hitta samarbeten med den danska sidan för att göra det så smidigt som möjligt. Tack, ministern, för svaret! Jag hoppas att kontrollerna snart kommer att upphävas. finns det inget behov av dem för att minska antalet asylsökande eftersom det har gått ned så pass mycket i hela . Jag vill på nytt ställa en fråga utifrån integrationen i : Vilka konkreta gränshinder avser regeringen att jobba med för att underlätta näringslivet och integrationen i ? Det absolut viktigaste är att de kontroller som sker går så smidigt som möjligt. Skulle vi hamna i en situation där det är möjligt att avveckla dem skulle det naturligtvis vara bra, men jag tror att man måste se frågan i ett större perspektiv än så. Det är väldigt mycket forskning och utveckling som sker gemensamt mellan och . Vi hade ett initiativ på livsmedelssidan, där vi tyvärr inte vann, som hade kunnat betyda mycket. har vi ESS och , som kommer att betyda väldigt mycket för inte bara svensk forskning utan också europeisk forskning, som vi kan göra tillsammans. En vanlig dag är det över 900 000 människor som inte går till jobbet. Enligt regeringens egna siffror kommer det att vara bortåt 1 miljon människor i utanförskap i . För att bryta utanförskapet behöver vi fler jobb och växande företag. Vi vet att fyra av fem nya jobb kommer i de mindre företagen. och regeringen har ett förslag om att chockhöja skatten för småföretagare och entreprenörer i , det som kallas 3:12reglerna. Det innebär för en bagare, en bilverkstad eller en blomsteraffär att nu vill höja deras skatt med i storleksordningen . Därför vill jag fråga näringsministern: Hur kan denna Dambergsskatt på småföretagare och entreprenörer leda till fler jobb? Tack för den frågan, ! Det är lite otursamt för att tala om jobbtillväxt eftersom Arbetsförmedlingen har kommit med nya siffror som visar att arbetslösheten återigen sjunker i . Det är där arbetslösheten sjunker mycket och sysselsättningen fortsätter att växa. Varslen är de lägsta . Det är lite otur med tajmningen av frågeställningen, för vår jobbpolitik levererar ju. Vi ser nu ett minskande utanförskap i . hade vi ett växande utanförskap i . Vi kommer att fortsätta pressa tillbaka arbetslösheten och utanförskapet i genom aktiv politik. Regeringen har inte lagt fram något förslag om ny beskattning. Däremot har det funnits en utredning som har varit ute på remiss. Den behandlas nu av regeringen. Regeringen kommer att återkomma när och om vi har ett förslag färdigt. Alliansen tillsatte en utredning som hade fokus på att underlätta generationsskifte i mindre företag. Det var de så kallade 3:12-reglerna man skulle titta över. valde att ge denna utredning ett nytt uppdrag. Förslaget har kommit, och om man skulle genomföra det innebär det faktiskt en chockhöjning för småföretagare och entreprenörer. vet vi att det finns ett enormt utanförskap. Det är en jätteutmaning. Det behövs fler jobb, och vi vet alla att det är just i de minsta företagen de nya jobben kommer. Därför ställer jag frågan: Varför vill med kirurgisk precision skjuta in en skattehöjning på dem som kan skapa jobben? 3:12-frågan förföljde också den förra regeringen med alla ändringar som inte ledde till att någon blev glad. har vi ett förslag från en utredning. Det är inte regeringens förslag utan en utrednings förslag. När regeringen kommer med sitt förslag kan vi diskutera 3:12-frågan igen. Annars fortsätter jag som näringsminister att underlätta finansieringen. Vi diskuterar nu hur vi kan korta betaltiderna, så att inte minst små och medelstora företag fortsatt kan växa och expandera i utan att agera bank åt stora företag. Jag har väntat på att regeringen ska bättra sig i frågan om personlig assistans. kunde jag läsa det nya skönskrivna regleringsbrevet till , där regeringen skriver att man värnar en hållbar utveckling av assistansersättningen. Hållbar för vem? Är det för regeringen, som framtvingar besparingar på området? Är det för alla dem som inte kan leva sina liv till fullo även om de har assistans , då de lever i skräck för vad ska få för sig härnäst? Regeringen, med i spetsen, skyller sina tillkortakommanden på brukarna när man framhåller att assistansmedlen inte ska användas för att betala för jurister. Det är regeringen och myndigheten som urholkat möjligheten för vanligt folk att söka och få assistans. Det handlar om besparingskrav och om att lusläsa lagar som fan läser i jakten på kryphål. Det är anledningen till att det behövs jurister för att man ens ska kunna få assistans. Skyll inte på brukarna! Jag vill veta om regeringen ska fortsätta att spara på de svaga med personlig assistans. Eller kommer något konkret att göras snart? Tack, , för frågan! Regeringen har inte ändrat lagstiftningen. Regeringen är mån om att medlen till personlig assistans - det är 30 miljarder - går just till personlig assistans; det handlar om brukarnas rättigheter och behov. Vi vet genom ett antal rapporter, minst fem stycken, att en rätt stor andel går till annat än det som det var tänkt för. Jag tycker att - det är vad själv uppskattar det till - är en stor andel av 30 miljarder. uppskattar att det ligger någonstans där. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att skattebetalarnas pengar används till andra saker. Det vill jag komma åt. Jag tycker att jag har ett ansvar för det, för människornas skull och för reformens skull. Därför har vi sett till att i sitt arbete ska se till att medlen verkligen går just till människornas behov. Det handlar om att motverka överutnyttjande och brottsligt nyttjande med ett särskilt fokus på den ökande timutvecklingen. Det är en skönskrivning av det gamla direktivet och ett misstänkliggörande av alla. Nybeviljandet av assistans har sjunkit från till . De som fått avslag har alltså inget behov. Detta handlar om verkliga människor med verkliga liv. Deras rättigheter tas ifrån dem. Tillsätt en , och hedra LSS genom att spara pengar någon annanstans! Kan regeringen göra det? tycker inte att det är viktigt att beivra brottslighet - det var en intressant information. Jag tycker att det är det. Jag tycker att de välfärdspengar vi har ska användas för dem som har rätt till dem. Det ska göras så , och det är viktigt för förtroendet , både brukarnas och allmänhetens förtroende för reformen. I det regleringsbrev som vi har skrivit vill vi säkerställa att medlen går till det som det var tänkt och till dem som det var tänkt. Vi vill också säkerställa, genom en rad uppdrag som vi ger till olika myndigheter, att människor inte hamnar mellan stolarna. Jag vill ställa en fråga till närings- och innovationsminister .