kam-fs · H5C120171123fs · 2017-11-23 14:00:00 — Jag vill rikta min fråga till miljöminister . Begreppet cirkulär ekonomi har använts alltmer för att beskriva den omställning som vi behöver göra av ekonomin och produktionen. Regeringen tillsatte också tidigare en utredning som presenterades . Både i debatten och i utredningen, även om det förvisso är en bra utredning, är fokus mycket på konsumenternas beteende och mindre på produktionen. Men en omställning av ekonomin och produktionsprocesserna förutsätter ett fokus på just produktionen. Aktörer inom återvinningsindustrin har länge efterfrågat en materialstrategi. Det finns olika förslag på ekonomiska styrmedel som kan användas för att öka cirkulariteten i stället för att ta ut jungfruliga resurser. Vilka åtgärder ser miljöministern framför sig att man kan vidta för att åstadkomma en cirkulär ekonomi? Tack för frågan och perspektivet, ! Jag delar helt och hållet synen att vi behöver fokusera på infrastrukturen bakom och på hur vi kan hitta effektiva och affärsmässigt lönsamma vägar mot en cirkularitet. Det ska vara lätt att göra rätt för medborgarna. Vi ska inte lägga över ansvaret på dem, utan ansvaret ligger på oss beslutsfattare inom politiken men också inom näringslivet. Ett initiativ som vi har tagit från regeringens sida som jag tycker är särskilt intressant är att titta på metallhanteringen. Att använda jungfrulig metall innebär en stor kostnad för miljön, och vi har en utredning som specifikt tittar på om det finns intressanta metaller i gruvavfall som det skulle kunna bli ekonomiskt lönsamt för företag att återvinna. Det skulle vara en väldigt effektiv åtgärd. Vi arbetar också hårt för en bättre reglering av de här frågorna på EU-nivå. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till arbetsmarknads- och etableringsminister . För mig och övriga värmlänningar är en väldigt viktig arbetsmarknad. Många värmlänningar jobbar där och pendlar dit, och många värmländska företag har sin huvudsakliga marknad där. Många norrmän och norska företag skapar också jobb i . Dessvärre finns en massa olika hinder och regelkrångel för dem som jobbar över gränserna och för de företag som gör affärer. Kan man få bort dem kan jobben i bli fler och de värmländska företagen växa. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: På vilket sätt avser regeringen att arbeta för att minska regelkrånglet och riva gränshinder så att jobben kan bli fler i , och ? Det är en jätteviktig fråga som tar upp. Vi måste riva hinder och göra det enklare att jobba i den gemensamma arbetsmarknad som vi har . När vi jämför oss med andra länder kan vi se att det finns mycket att vara stolta över. har vi haft en gemensam arbetsmarknad i , och det har tjänat oss väl. Men det är otroligt irriterande med de hinder och svårigheter som fortfarande finns. Jag reser till nordiska arbetsmarknadsministerrådet i för att tala med mina kollegor. Under det svenska ordförandeskapet som börjar kommer de här frågorna att vara prioriterade. Min fråga går till statsrådet . Som Europavän ser jag med oro på den ökade överstatlighet som föreslås med sociala pelare. Det låter bra med den - vi är för arbetstagarnas rättigheter, att vi ska skydda arbetstagarna och att de ska få sina löner - men just nu går i en riktning mot ökad överstatlighet i den sociala politiken och i arbetsmarknadspolitiken. Vi har haft frågan uppe om en ny arbetsmarknadsmyndighet som kommissionens ordförande vill ha och som bland annat ska innebära socialförsäkringsnummer för alla medborgare - man ska komma in med en myndighet och övervaka hela arbetsmarknaden inom EU inklusive . Jag är orolig för att detta kan slå sönder den svenska modellen. Min fråga till statsrådet är: Vilken utveckling vill statsrådet se, och hur ser hon på vilken strategi ska ha för att motverka ökad överstatlighet? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det gläder mig att vill vara med regeringen när det gäller att skydda arbetstagarnas villkor och se till att vi får förbättrad uppåtgående konvergens när det gäller villkoren, inte minst på arbetsmarknaden, för löntagare. Jag kan försäkra om att vi inte förordar att man ska ha en ökad överstatlighet. Bland annat därför är jag glad att vi i förhandlingarna kring den sociala pelaren lyckades säkerställa att den inte ska innebära en överflyttning eller några nya befogenheter på EU-nivå. ställer frågan om att ordförande har sagt att han vill se en europeisk arbetsmarknadsmyndighet. Något sådant förslag finns ännu inte men är aviserat att komma strax . Då får vi ta ställning till det förslaget. Vi vill inte ha en ny myndighet som lägger sig i svensk arbetsmarknad, men vi vill gärna stärka förutsättningarna för sund konkurrens så att vi inte använder gränsöverskridande verksamhet för att snedvrida konkurrensen eller utnyttja arbetstagare. Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Det finns ett företag på som håller på med landbaserad laxodling. De har tyvärr lite sämre möjlighet att bedriva sin verksamhet på grund av att de inte, enligt nuvarande svensk lagstiftning, har möjlighet att importera laxfiskar och smolt från till . Det är en gammal lagstiftning som bygger på att det bara finns öppna laxodlingar ute i havet och inte tar hänsyn till nya förutsättningar med laxodlingar i slutna system på land. Det här hämmar utveckling och innovationer och riskerar att medföra att potentiella arbetstillfällen på inte blir av. ställde jag en skriftlig fråga till statsrådet i ämnet, och bara för träffade statsrådet företrädare för företaget och för . Min fråga är vad som sker i ärendet. Och hur ser tidsplanen ut för att förändra lagstiftningen för den här verksamheten? Tack för frågan, ! Vattenbruk är en prioriterad fråga, inte minst inom den livsmedelsstrategi som har antagits här i kammaren. Vi har ett vattenbruk som är väldigt litet i förhållande till det norska som är ungefär hundra gånger större än det svenska. Det här är en prioriterad fråga. Det finns också vissa hinder som vi jobbar med, men jag måste få återkomma angående tidsplanen för att lösa den problematik som frågeställaren tar upp. Min fråga går till statsrådet . råder stor brist på familjehem i landet. Kommuner tvingas att hitta andra lösningar som både är dyrare och kan ge mer negativa konsekvenser för barnen. Bristen på familjehem gör situationen ohållbar både för barnen och för . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Verkligheten är att många barn placeras i så kallade jourhem, och dessa placeringar kan ibland vara . Det händer också att barn placeras i HVB-hem trots att de inte är i behov av behandling, vilket kan leda till att välmående barn utvecklar beteendeproblem. Bristen innebär också att lägger ned all tid på att hitta lämpliga hem för barnen, vilket leder till att man inte har tid att jobba med rekrytering. Min fråga är: Vad kommer statsrådet att göra för att vi ska få fler familjehem i ? Det är en väldigt viktig fråga. Jag delar uppfattningen att det här måste prioriteras hos socialtjänsterna. Att barn placeras, och placeras på rätt sätt, hos människor som är kärleksfulla och lämpliga att ta hand om de här barnen är något av det viktigaste samhället kan göra. Regeringen har därför tillskjutit medel till den sociala barn- och ungdomsvården, just för att man ska kunna ha barnet i centrum och ägna arbetstid åt det. En nationell samordnare har också arbetat ute i kommunerna med att sammanställa olika synpunkter på hur det här kan förbättras. I det arbetet har det ingått att på olika sätt säkerställa att man har tillgång till bland annat familjehem. Men vi har också en insats genom , som aktivt går ut och informerar om vad det innebär att vara familjehem och försöker rekrytera sådana. Vi följer frågan noga. Den är väldigt viktig. Min fråga går till landsbygdsminister . Regeringen har kraftigt ökat stödet till bredbandssatsningar på landsbygden och i glesbygd. Jag tror att den här kammaren är ganska överens om att det är bra och om behovet av den satsningen. Men det fanns också förslag på en bred satsning i betänkande. Ett förslag var att höja den så kallade SOT-nivån, från dagens till , vilket är EU:s målsättning. Det innebär att alla medborgare har rätt till viss kvalitet på kommunikationen. I praktiken skulle det innebära att man skulle stoppa nedmonteringen av kopparnäten på platser där det inte finns några alternativ. Hur ser regeringen på förslaget? Och vilka andra förslag, baserade på förslag, kommer regeringen att lägga fram till ? Jag vill tacka för frågan. Det är oerhört viktigt att det finns tillgång till digitala tjänster och kommunikation också på svensk landsbygd. Frågan har blivit aktuell i och med att tar bort sitt kopparnät. Det ställer till problem ute på landsbygden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det som regeringen föreslår i budgetpropositionen är att SOT-nivån ska höjas från till . På det sättet ska man på ett lättare och bättre sätt kunna säkerställa kommunikationen på landsbygden, där kopparnätet kopplas ned. Regeringen har en hel del andra satsningar på gång, som frågeställaren frågar efter. I budgetpropositionen har vi aviserat en proposition om en samlad landsbygdspolitik. Vi avser att avsätta 750 miljoner för det 2019 och lika mycket 2020. Vi vill också göra en särskild satsning på utsatta kommuner . Jag vill ställa min fråga till arbetsmarknadsminister . blev det klart att Europeiska läkemedelsmyndigheten, , flyttar till när lämnar Europeiska unionen. kandiderade med men blev utslaget i första röstningsomgången. I den andra röstningsomgången stod det mellan , och . Man skulle kunna tro att det skulle vara självklart för att ge sitt stöd till . Tyvärr verkar det inte vara fallet. utrikesminister var tydlig i sin kritik mot agerande som man menar är ett svek, inte bara mot och det nordiska samarbetet utan mot hela som hade gynnats om hade tagit hem segern. skulle ha varit placerat i som ligger från Hyllie och från . Håller inte arbetsmarknadsministern med om bedömningen att det skulle ha gynnat om hade hamnat där? I ett tidigare inlägg talade arbetsmarknadsministern sig varm för det nordiska samarbetet. Gäller det inte och ? Vi har ett gott nordiskt samarbete, och jag är säker på att vi kommer att fortsätta ha det också , även mellan och . I är vi ledsna över att vi inte lyckades vinna kampen om . Danskarna är också ledsna över att de inte vann. Jag förstår att det finns en besvikelse. Vi är besvikna, och de är besvikna. Det verkar som att röster inte var avgörande. hade förmodligen inte tagit hem det ändå. Jag är säker på att och kommer att kunna fortsätta ha ett bra samarbete. Men båda länderna är ledsna över att vi inte lyckades. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund har enorm potential när det gäller växande näringar. Vi har sjöarna, och vi har haven. Men framför allt har vi människorna och företagen som vill och som har idéerna och kunskapen för att utveckla nya produkter som både skapar jobb och levererar miljönytta. Dessvärre har vi en hel del förlegad lagstiftning och krångliga regelverk som sätter käppar i hjulen för nya innovativa företag. En del förändringar som behöver ske är komplicerade. Men andra är enkla, om bara viljan finns. Att bedriva vattenverksamhet är tillståndspliktigt enligt . Det finns dock undantag för fisk, mussel och kräftodling. finns det flera företag, bland annat på , som vill odla andra organismer till foder och livsmedel, såsom sjöpungar och alger. Jag vill därför fråga miljöministern om hon är beredd att ta initiativ för att förändra så att också de här odlingarna kan få samma villkor. Jag vill tacka för frågan. Den typen av verksamhet som vi pratar om kan vara livsmedelsproducerande men också en del av arbetet mot övergödning. Jag ska börja med det sistnämnda. Det kallas för blå fångstgröda. Man kan odla organismer i havet som tar upp näring och som man kan använda, exempelvis göra energi av det. kommer vi att göra en särskild satsning på just pilotprojekt på blå fångstgrödor. Dessutom kommer myndigheten att få i uppdrag att titta på regelverk. Utvecklingen ligger nämligen före lagen. Och det finns anledning att göra förenklingar. Precis som min kollega, landsbygdsministern, sa finns det också ett livsmedelsperspektiv på frågan. Och inom livsmedelsstrategin finns det fokus på möjligheten att öka odlingen av fisk i . Min fråga går till statsrådet . I tisdagens LSS-debatt och även i gårdagens finansdebatt kunde vi höra vissa företrädare för några partier påstå att regeringen sparar pengar och drar ned på assistansersättningen inom LSS. Jag är väl bekant med lagstiftningen, och det är en rättighetslagstiftning som innebär att man får hjälp efter behov och beslut. Det påverkas inte av hur regeringens budget ser ut. Jag vill därför fråga statsrådet : Stämmer det som påstods i riksdagsdebatten, att regeringen sänker stödet och sparar på assistansersättningen? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Regeringen har tagit sig an frågan om personlig assistans på olika sätt, framför allt genom den långsiktiga utredningen som ser över hela lagstiftningen och som ska komma med sitt förslag om ungefär . Det är en lagstiftning som infördes . Mycket har hänt i samhället , också när det gäller människors förväntningar. Därför behöver den ses över i sin helhet. Vi har också ökat insatsen för att stödja i fråga om att kunna följa upp fusk, bland annat genom att tillskjuta medel för det. Det finns nämligen uppgifter om att oegentligheter sker i vissa utbetalningar och hos vissa anordnare. Vi har inte infört några lagändringar. Däremot har det under fallit ett antal domar. Utöver de insatser som jag redogjorde för i ett tidigare svar har vi bett om att få en genomlysning av de domarna, för att se på effekterna av dem. Jag har en fråga till miljöminister om skog. Äganderätten är ett fundament för ett fungerande skogsbruk. Tyvärr upplever många skogsägare att äganderätten successivt urholkas. Ett problem som återkommer gäller artskyddsförordningen. De två ansvariga myndigheterna, och , konstaterade i en skrivelse till regeringen att det är nödvändigt att göra en översyn av artskyddsförordningen, för att säkerställa att den är tillämpbar, effektiv och rättssäker. Det har gått 17 månader eller dess. Och regeringen har haft minst 70 sammanträden där man hade kunnat fatta beslut om att sätta igång den översynen. har jag minst åtta gånger i den här kammaren frågat företrädare för regeringen, muntligt eller skriftligt, hur det blir med översynen. Men inga besked har lämnats . Kanske kan det bli nionde gången gillt . Avser regeringen att genomföra den översyn av artskyddsförordningen som har efterlysts och i så fall när? Mitt svar kommer att vara likalydande som vid tidigare frågor. Det finns inga nyheter . Det finns ett förslag, och det förslaget bereds på . Min fråga går till arbetsmarknadsminister . Den svenska modellen med kollektivavtal och två starka parter på arbetsmarknaden har gagnat väl, både för arbetstagare och arbetsgivare. Men arbetstagarbegreppet med bra kollektivavtal är hotat eftersom vi ser att allt fler tvingas bli enmansföretagare med F-skattsedel i handen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund I förra numret av tidningen kan vi läsa exempel där man inte blir anställd, trots att flera med F-skattsedel arbetar som byggnadsarbetare jämte varandra med precis samma arbetsuppgifter och borde vara anställda. Det här är ett hot mot den svenska modellen, ett hot mot arbetstagarbegreppet och ett hot mot kollektivavtalet i form av dumpade löner och försämrat försäkringsskydd för den enskilde om olyckan är framme. Vad gör regeringen för att arbetstagare som bör vara anställda inte ska tvingas bli enmansföretagare med F-skattsedel i sin hand? Det ska vara enkelt att starta företag och vara företagare. Men vi ska inte ha falska egenföretagare eller ofrivilliga egenföretagare. De problem som tar upp är reella, och regeringen tar dem på mycket stort allvar. Alldeles har regeringen tillsatt en särskild utredning för att se över F-skattmöjligheten. I direktiven framgår tydligt att man bland annat ska se över frågan om falska och ofrivilliga egenföretagare som i stället borde ha varit anställda. Min fråga går till miljöminister . har varit ute på remiss, och har svaren kommit in. Där finns ett antal obesvarade frågor. En fråga, herr talman, är vem som ska finansiera de insatser som krävs för att 11 000 dammar ska leva upp till miljökraven. För 1 700 vattenkraftverk föreslås en fond på 10 miljarder som finansieras av vattenkraftsbranschen. Men för våra 11 000 dammar utan kraftproduktion förväntas ägarna själva bära kostnaden. Om ägarna väljer att inte söka tillstånd kvarstår endast utrivning. Det blir ett orimligt och förhoppningsvis även för miljöministern ett inte önskvärt resultat. Om man tror att 10 miljarder behövs för att 1 700 vattenkraftverk ska leva upp till miljökraven, vad blir kostnaden för de 11 000 dammarna och vem ska stå för den? Tycker att utrivning av våra dammar är en rimlig konsekvens? Det är lätt att vara överens om att alternativ till att en verksamhetsutövare som har en tillståndspliktig verksamhet inte söker tillstånd och att därmed myndigheterna blir tvungna att ta till tvingande åtgärder är en olycklig utgång. Det är lätt att vara överens om den delen. Detta är en komplex fråga som berör dels existerande lagstiftningar - det är den fråga som är mest aktuell - dels till viss del ny europeisk lagstiftning. Vi har tagit viktiga steg framåt i dessa frågor genom energiöverenskommelsen. Den kommer att föranleda en proposition till och en möjlighet att finansiera stora delar av arbetet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Den viktigaste delen är att vi kommer att kunna organisera ett systematiskt arbete och se över vilka vattendrag som har högst biologiskt värde och därmed är de viktigaste att göra miljöinsatser för. Utifrån detta kommer man att hitta rationella metoder framåt både ur ett allmänt perspektiv och ur ett enskilt perspektiv. Min fråga går till jämställdhetsminister . Äntligen mullrar det över nästan hela världen. Kvinnor som har förminskats, trakasserats, utsatts för övergrepp och tillintetgjorts tar bladet från munnen och skriker stopp. Det som händer nu när flickor, kvinnor och tanter kastar av sig skammen och berättar om gamla och nyare oförrätter har chansen att för alltid förändra kvinnors livsvillkor. Det värsta som kan hända är att vulkanen slocknar, att den stelnar och att allt återgår till det som har varit. Vad kan jämställdhetsministern och övriga regeringen göra för att metoo på riktigt ska bli den kraft som förändrar världen? Det här är verkligen en seriös samhällsdebatt som modiga kvinnor har startat. Jag är tacksam för att man har gått ut och berättat om i många fall fruktansvärda övergrepp och systematiskt förminskande av kvinnor samt förakt som riktas mot kvinnor. Från regeringens sida tar vi detta på mycket stort allvar. Jag som jämställdhetsminister känner ett oerhört stöd från den ilskan. Jag är ledsen för att det är kvinnor som har behövt ta steget igen. Jag önskar att män i mycket större utsträckning skulle komma ut och visa sin solidaritet med kvinnor. Regeringen kommer med ett nytt paket mot sexualbrott där vi inför en samtyckeslagstiftning. Vi har presenterat ett paket på 1 miljard mot våld mot kvinnor, där vi i första hand fokuserar på förebyggande insatser. I morse träffade jag och justitieministern rättsväsendet för att inskärpa betydelsen av att man leder både inåt och utåt samhällsuppbyggligt och ser till att kvinnors rättigheter verkligen stärks och tillmäts den betydelse de har. Jag vill rikta min fråga till arbetsmarknadsminister . Att matcha arbetssökande till lediga jobb är ett av Arbetsförmedlingens viktigaste uppdrag, kanske till och med det viktigaste. Trots detta finns studier som pekar på att matchningen på den svenska arbetsmarknaden har försämrats . senast kom om en försämrad matchning. Det är allvarligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Men till min fråga som gäller Arbetsförmedlingen som myndighet. Arbetsförmedlingens egna analyser vad gäller matchningen har visat att försämringen påverkas av den ändrade individsammansättningen bland arbetslösa. Men konstaterar att det inte stämmer utan att endast en tredjedel av försämringen kan förklaras av sammansättningen. I övrigt är den oförklarad. Det här är anmärkningsvärt. Är det inte dags, arbetsmarknadsministern, att följa Alliansens förslag om att avveckla Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form? Svaret på frågan är nej. Det blir inte lättare att matcha utan en arbetsförmedling. Tvärtom behöver vi göra stora förändringar av Arbetsförmedlingen, och det är det vi arbetar med. Matchningsfrågan är helt central. Precis som säger har matchningen försämrats på den svenska arbetsmarknaden. Jag ser mycket allvarligt på det. Arbetsförmedlingens egen analys har varit att det är fråga om den ändrade sammansättningen. bedöms av de inskrivna höra till grupper som står mycket långt från arbetsmarknaden. kom med en intressant rapport, som hänvisar till. Man gör en annan analys och använder en annan analysmetod än den som Arbetsförmedlingen använder, och man har kommit fram till en annan slutsats. Det är ett nyare sätt att analysera på som har använt, och man uppmanar Arbetsförmedlingen att ta till sig den metoden för att kunna förklara och förbättra matchningen. Det måste Arbetsförmedlingen göra. Jag har en fråga till statsrådet . Jag besökte i går ett hem där flickor med tunga problem vårdas med sluten vård inom Sis, , där risken för psykoser, aggressivitet och självmord är hög. Man måste då och då få iväg dessa intagna till psykiatrisk klinik. Men då händer att varken polis eller ambulans tar med personen utan det är Nationella transportenheten som ska sköta detta. Den har service endast på vardagar. Jag vet att transporter inte är ministerns ansvarsområde, men ungdomarna på Sis-hemmet är det. Hur kan man säkerställa, statsrådet, att de intagna på Sis-hem kan komma till vård oavsett tid och veckodag? Tack, , för en mycket viktig fråga! Jag har naturligtvis också besökt verksamheter av det slag som beskriver. Det är fråga om oerhört utsatta ungdomar. Kommunerna är alltid sist i kedjan när det gäller ungdomars utsatthet, och Sis är sist i den kedjan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi har haft anledning att diskutera dessa frågor i kammaren . skulle ungdomar som kommer till Sis förmodligen må bättre av en annan form av vård, till exempel vid omfattande psykisk ohälsa. Därför gör vi nu en översyn av detta och har bett om förslag på hur det skulle kunna se ut i stället. Det din fråga handlar om, , är förstås hur myndigheter kan samarbeta på bästa sätt runt de här barnen. Mitt svar är att de ska göra det. Jag vill ställa min fråga till arbetsmarknadsminister . Sjukskrivningar till följd av psykiska diagnoser ökar. Inte minst kvinnor är drabbade. En viktig bov i sammanhanget är arbetslivet och villkoren där. I kvinnodominerade sektorer är det mycket deltid, delade turer, timanställningar, slimmade organisationer, hög arbetsbelastning och dessutom för lite personal. Min fråga är hur vi kan hjälpa de här kvinnorna. Hur kan vi förbättra arbetsvillkoren och arbetsmiljön och göra anställningarna tryggare, arbetstiderna bättre och så vidare? Detta för att förhindra att kvinnor blir sjuka av sina jobb och i förlängningen också förhindra tidiga pensionsavgångar, som är ett problem inte minst när det gäller att kunna leva på sin pension. Det här är en oerhört viktig fråga, och en minut är att svara på. Först kan vi konstatera att antalet sjukskrivningar är högre i kvinnodominerade sektorer - för både män och kvinnor som jobbar i de sektorerna. Det ska vi ha klart för oss. Det är alltså verksamheten i sig som behöver förändras. Regeringen gör storsatsningar på resurser till arbetsmiljöarbete och arbetsmiljöforskning och inrättar en ny myndighet när det gäller arbetsmiljöarbetet och kunskapen kring detta.