kam-fs · H4C120170406fs · 2017-04-06 14:00:00 — Det positiva är att vi ser att det finns en kraftigt ökad produktion av just hyresbostäder. Det gällde 2016, och enligt prognoserna kommer det till och med att byggas fler hyresbostäder än bostadsrätter, vilket är positivt. En anledning till detta är antagligen att regeringen satsar mycket pengar på just hyresbostäder. Vårt investeringsstöd är riktat enbart till hyresbostäder. Det är bostäder till studenter och äldre men också till övrig befolkning. Detta möjliggör också rimliga prisnivåer eftersom det är motkravet för att byggherrarna ska få detta stöd. Jag känner givetvis till detta eftersom det är som har drivit igenom investeringsstödet. Men volymen i subventionerna till det ägda boendet är mycket större, vilket gör att priserna drivs upp. Det blir en kraftig subvention till det ägda, vilket - om jag förstår rätt - försätter svensk ekonomi i den här situationen. Dessutom visar rapporten att det system vi har för hyressättning i nyproduktion - att man inte behöver förhandla som vanligt utan har det som kallas för presumtionshyror, vilket nästan är marknadshyror - gör att hyrorna blir väldigt höga. Jag tycker inte riktigt om det där med att säga: Det där är vår grej. Jag har själv varit med om det i tidigare förhandlingar och diskussioner om budgetar. Jag försöker argumentera för att budgeten är en helhet, och man tar ett ansvar för helheten. Jag skulle vilja att också gjorde det i de förhandlingar och diskussioner vi har om ekonomin och statsbudgeten. Jag ställer min fråga till infrastrukturminister . har planeringsförutsättningarna kommit, och ministern hade för bara möjlighet att peka på olika satsningar som man vill lyfta i detta. Ser vi på trafiken och infrastrukturmöjligheterna som ett blodomlopp med ett antal stora pulsådror är det viktigt att fundera på hur det kommer att utvecklas framöver med de planeringsförutsättningar som ges. Min fråga kopplat till detta handlar om när man väljer att inte plocka in objekt som har varit benämnda tidigare. Jag tänker på och det utflöde som behöver ske via och slussarna i . I båda de tidigare planeringsförutsättningarna har de stora och viktiga satsningar som behöver göras nämnts. Varför finns de inte med i det underlag som infrastrukturministern har lagt fram? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tackar ledamoten för frågan. Regeringen har i den infrastrukturproposition som vi gick till med och som fattade beslut om höjt ramarna till historiskt höga nivåer när det gäller infrastrukturinvesteringar. 622 ½ miljard är det som ska användas i ramarna för utveckling och vidmakthållande av infrastrukturen de kommande tolv åren. Vi har valt att ge i uppdrag att utifrån de prioriteringar och kriterier som vi slår fast både i propositionen och i uppdraget till återkomma med förslag på vilka objekt som ska prioriteras i nästkommande nationella plan. Jag tror att man kan notera att det inte är specifikt objekt i som inte omnämns i proposition och uppdrag, utan vi har valt att ge mer allmänna uppdrag med fokus på ökad tillgänglighet, godsframkomlighet, koppling till bostäder och att hålla ihop landet som några exempel. Jag tackar ministern för svaret. handlar det om att när man tydliggör behovet av de olika transportslagen och på vilket sätt de ska fungera tillsammans blir det viktigt att också benämna de infarkter som vi kan se framöver. Till exempel finns det inte möjlighet att säkerställa slussarnas verksamhet i den omfattning som finns . Jag ser detta som ett problem, inte enbart för utan för landet som helhet. Det skulle inte fungera om vi ställde om denna trafik till landsväg, för där är det fullt. Det finns stora behov runt om i vårt land, och som expertmyndighet och planerande myndighet har givetvis ganska bra koll på var dessa infarkter finns. Jag är inte säker på att det skulle tillföra särskilt mycket om regeringen redan i detta tidiga skede pekar ut exakt vilka objekt som är aktuella. Då har vi ju gjort jobbet innan gör det. väljer vi att låta utgå från de kriterier vi har ställt upp och sedan återkomma. Givetvis finns det ett antal viktiga funktioner som behöver säkerställas. Efter att regeringens förslag om offentlig upphandling röstades ned av en riksdagsmajoritet återkom civilministern med ett nytt, kraftigt reviderat förslag. I det undantas småföretagen från regelverket, och utländsk arbetskraft har inte längre en konkurrensfördel mot svensk arbetskraft. De som har följt debatten känner igen detta. Det är nämligen exakt i linje med hållning . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi välkomnar att civilministern har tagit till sig av kritiken vi har fört fram och gav därför vårt stöd till det nya förslaget i finansutskott. Men det som är anmärkningsvärt är tillvägagångssättet. Eftersom vi har en historiskt svag minoritetsregering är det upp till ansvarig minister att sätta sig vid förhandlingsbordet och förankra sina förslag för att försäkra sig om att han har parlamentariskt stöd. Inget av detta gjordes. fick vi ett kompromissförslag ändå, men på bekostnad av skattebetalarnas pengar. Jag tror att många ställer sig frågan: Varför ville Socialdemokraterna inte sätta sig ned som vuxna människor och samtala om detta tidigare? Låt mig upplysa riksdagsledamoten om att vi har haft samtal med de borgerliga partierna. Det var konstruktiva samtal som slutade med att vi nådde en överenskommelse med . Det finns två anledningar till att vi inte förhandlade med och att vi inte heller kommer att förhandla med . För det första har en annan värdegrund och visar gång på gång att de inte står upp för alla människors lika värde. För det andra står aldrig upp för de vallöften som de har gett svenska arbetstagare på detta område. Jag mötte själv sverigedemokrater ute i byggbodar under valrörelsen som slogs för vita-jobb-modellen och krav på sjysta villkor. Men efter bara svek sina väljare. Den här regeringen kommer alltid att stå upp för arbetstagares rättigheter, och vi kommer alltid att fortsätta kämpa för att svenska kollektivavtal, löner och villkor ska gälla på svensk arbetsmarknad, trots motstånd. Det vi har sagt tidigare är att utstationerad arbetskraft inte ska få en gräddfil gentemot svensk arbetskraft. Detta var inte fallet i ert första förslag. Inte ens i min vildaste fantasi trodde jag att Socialdemokraterna av alla partier var redo att offra svenska arbetstagare till förmån för utländska. Hur väl rimmar det med att värna svenska löntagare? Varför undvek man att söka parlamentariskt stöd för sitt eget förslag såvida man inte vill ha konflikt? Jag upplyste också riksdagsledamotens partiledare i debatten i om att den verklighet som beskrivs av är den verklighet som svenska arbetare upplever i transportbranschen, i byggbranschen, i städbranschen och i taxibranschen. Det är en effekt av att lagstiftningen har tillåtit låglönekonkurrens från utländska aktörer som driver ned lönerna för svenska arbetare. Denna regering står upp för svenska arbetare. I ska svenska löner och villkor gälla, och det kommer vi att driva igenom oberoende av motstånd. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tackar för möjligheten att ställa en fråga till statsrådet . Jag ser en spännande trend i landet med ett hundratal kommuner som på något vis arbetar med sociala investeringar som ett försök att möta dagens och morgondagens sociala utmaningar med lite nya grepp, för att med tidiga och förebyggande insatser försöka motverka framtida kostnader och utanförskap. Vissa kommuner har kommit längre än andra med exempelvis modeller för effektuppföljning och investeringsfonder. Några kommuner, exempelvis min egen, , har till och med hittat banbrytande modeller där även privat kapital är med och finansierar offentliga sociala investeringar. Men det finns fortfarande många kommuner som inte upplever att de har förutsättningar att komma igång eller komma vidare. Min fråga är därför: Vad anser ministern att staten kan göra för att stötta kommuner i arbetet med att utveckla sociala investeringsmetoder? Tack, , för frågan! är en förebild. Vi tittar noga på utvecklingen i , där man bygger upp samverkansmodeller med det privata näringslivet i syfte att investera för att förebygga sociala problem. Jag kommer precis från en lunch med unga entreprenörer som bedriver privat verksamhet men som använder sin kommersiella verksamhet till att inkludera människor i arbetslivet och jobba med social hållbarhet. Inom ramen för processen för implementeringen av FN:s mål om hållbar utveckling, Agenda 2030, är regeringens utgångspunkt att vi ska hitta partnerskap med det privata näringslivet som innebär att vi möjliggör sociala investeringar i större utsträckning. Lagstiftningen om offentliga upphandlingar är ett verktyg där vi har tydliggjort möjligheten att ställa sociala krav. Där kan man också arbeta med socialt partnerskap med näringslivet. Näringslivet tar ett enormt ansvar för den sociala inkluderingen , men med bättre samverkansformer mellan kommuner, landsting och det privata näringslivet kommer vi att kunna uppnå målen bättre. Tack, statsrådet, för svaret! Det var spännande att höra. Jag är väldigt glad över de delar som statsrådet nämner, men jag tror ändå att det skulle behövas lite mer. Jag tänker framför allt på de mindre kommuner som själva inte har resurser att utveckla modeller för resultat och ekonomisk uppföljning. Där finns ett behov av mer omfattande stöd. Jag undrar: Vad mer specifikt skulle staten kunna göra för att hjälpa de mindre kommunerna att utveckla detta arbete? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund En viktig insats som vi arbetar med är att ge stöd till kommunerna i frågor som rör sociala upphandlingar, för det är ett tydligt verktyg för samverkan med det privata näringslivet. Vi har skapat en upphandlingsmyndighet som har ett uppdrag: att ge stöd till leverantörer, kommuner och landsting så att strategiska upphandlingar utvecklas. En viktig del av arbete är just den sociala hållbarheten. Där finns en enorm potential, inte minst eftersom vi har många unga entreprenörer som brinner för samhällsförändring. Men då måste verktygen finnas. Min fråga går till statsrådet och rör esport. Det kom ett tillkännagivande om att tillståndsplikten eller avgiften för skulle tas bort. Detta regleras under automatspelslagen, vilket blir lite konstigt eftersom den lagen tillkom 1982 och skulle komma till rätta med problem i spelhallar och miljöer som är olämpliga för ungdomar. är det snarare så att e-sport håller ungdomar borta från olämpliga miljöer. Vi väntar på ett svar om när de ska tas bort. Jag undrar när det kommer - vi har väntat . Jag tror att de som väntar allra mest är de ungdomar som får betala avgifterna på LAN-kaféer och event. När kommer det? Tack, , för en viktig fråga! På detta område har vi ett mycket konstruktivt samarbete med parti, och vi håller på och förbereder en omfattande reform på spelmarknaden där också denna aspekt ingår. Det är viktigt att vi får en lagstiftning för spelmarknaden - inte bara spelautomater och digitala spel utan också e-sport - som är ändamålsenlig och som lever upp till de förväntningar som finns i ett modernt samhälle. har vi ingen sådan lagstiftning. Därför jobbar vi aktivt på i samverkan med för att så fort som möjligt ta fram en lagstiftning som innebär att vi får moderna regler, som också skyddar svenska konsumenter. E-sport är den sport som utövas av flest ungdomar i och som har de största evenemangen i världen med flest tittare. har man ansökt om att få bli medlem i . Jag vet att det inte är en fråga för oss, men det har ett viktigt signalvärde vad ministern tycker. Därför skulle jag vilja ha ett personligt svar på om statsrådet anser att e-sport ska ingå i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har väldigt stor respekt för det civila samhällets behov av självständighet. Därför ska jag inte som minister uttrycka vad ska göra när det gäller hanteringen av medlemskap. Men jag älskar e-sport, och jag har väldigt stor respekt för de människor som jobbar med e-sport i vårt samhälle. Det är ett område där det finns potential för utveckling i , så vi ska definitivt ge goda rättsliga förutsättningar för utveckling av e-sporten. Min fråga går till statsrådet och handlar om kontanthantering och kravet på att betala med kort. Digitalisering och modern teknik är viktigt i dagens samhälle för att ge goda möjligheter för medborgarna att bo och leva självständigt och inte vara beroende av andra. Då är det viktigt att vi kan ge god service och att vi har ett samhälle för alla. Detta gäller alla samhällsmedborgare, såsom äldre och personer med funktionsnedsättning men även andra grupper som inte riktigt hänger med i den snabba digitaliseringsutvecklingen. Kontanthantering och kravet på att betala med kort är en viktig fråga för alla. Kontanthantering och personliga betaltjänster försvinner från bankerna. har över 500 bankkontor avskaffat sin kontantservice. hanterar inte ens hälften av landets bankkontor kontanter. Det är viktigt att övergången till ett kontantlöst samhälle innefattar alla. Jag tycker att detta är en viktig fråga. Kontanthanteringen minskar dramatiskt i , mycket fortare än vad till exempel har bedömt tidigare. I praktiken handlar det om att bankkontor läggs ned på mindre orter i stor omfattning, men också bankomater tas ofta bort. Detta minskar möjligheten att använda kontanter. Jag tycker att man måste ha möjlighet att göra det fortfarande, även om digitaliseringen i stort är en positiv utveckling. Den modell vi har är att ha en post i statsbudgeten för att täcka extra kostnader på detta område. Det är länsstyrelserna som hanterar detta. De har möjlighet att träffa avtal med olika aktörer, och det sker i allt större omfattning runt om i landet. Om man har problem på en ort ska man vända sig till . Tack, ministern, för svaret! Vi har en stor grupp i samhället, bland annat våra pensionärer, som inte har råd med eller som inte behärskar moderna telefoner eller datorer. Det är svårt för dem att hantera dessa. Det är viktigt att vi tänker på alla, inte bara dem som behärskar den moderna tekniken. Jag tycker att vi måste satsa mer på utbildning även för vuxna och äldre när det gäller digitalisering, så att alla har möjlighet att vara med i det nya samhället. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Men det finns en ganska bra chans här. När möjligheterna minskar kan man vända sig till och försöka få fram ett avtal med till exempel den lokala handlaren om ansvar för kontanthanteringen så att den kan skötas på det sättet. En bilmålvakt kan vara ägare till fordon som brukas av andra personer eller företag och för vilka målvakten underlåter att betala lagstadgad trafikförsäkring, parkeringsböter, skatt etcetera. De fordonsrelaterade skulderna hos är större än någonsin, ca 2,2 miljarder. infördes regler som ger rätt att beslagta bilar, men lagen har inte haft avsedd verkan. Min fråga går till statsrådet . Vi kan påskynda processen och genom lagstiftning frånta registreringsrätten för bilägare när det gäller individer vars förfallna bötessumma överstiger exempelvis . Hur kommenterar ministern en sådan möjlighet? Jag tackar för en viktig fråga. Precis som ledamoten säger har detta varit ett problem . Därför har lagstiftningen skärpts. Om det skulle visa sig att man inte uppnår syftet med denna lagstiftning, att försöka beivra det beteende som har satts i system, måste man gå vidare och titta på ytterligare verktyg. Då kan exempelvis den typ av förslag som tar upp vara ett sådant verktyg. Men vi är inte riktigt där . Jag tror att det är viktigt att man ger denna lagstiftning tid att verka. Om det skulle visa sig att den inte funkar måste man gå vidare. Jag tackar statsrådet för svaret. Egentligen är lagen tandlös. Den har inte fungerat. Jag har fått exempel på det genom att tala med så att säga professionella människor. Jag återkommer till förslaget att statsrådet genom lagstiftning bör frånta bilägaren registreringsrätten när bötessumman uppgår till ett visst belopp - 3 000 eller . har lagen verkat , och denna typ av anekdotiska exempel kommer av och till. Men vi har också exempel där det fungerar bättre, och det är när myndigheterna med stöd av lagstiftningen samverkar för att beslagta fordon som är registrerade på bilmålvakter. Tyvärr är det ofta knutet till brottslig verksamhet. Den typen av samverkan mellan myndigheter har visat sig vara mer effektiv. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till statsrådet . Jag fick ett samtal från en vän som jobbar på . Hen var skakad efter ett samtal med en person som hotade med att begå självmord vid ett negativt beslut. Det är mycket svårt att skaka av sig en sådan händelse. Det som hände min vän blir dessvärre bara vanligare för anställda i staten. Hot och våld mot anställda i statliga myndigheter skapar psykisk belastning och är ett arbetsmiljöproblem. Eftersom statsanställda utför sådant som riksdag och regering har fattat beslut om är hot och våld mot statsanställda också ett angrepp på demokratin. Som den främsta arbetsgivaren för statsanställda har regeringen ett stort ansvar och bör dessutom vara ett föredöme för andra arbetsgivare. Mot bakgrund av detta undrar jag om ministern kommer att bedriva ett systematiskt och förebyggande arbetsmiljöarbete för att hot, våld och trakasserier av statsanställda ska upphöra. Jag tackar för frågan. Detta är en mycket central fråga. Förutom de rättsliga åtgärder som vidtas av mina vänner på jobbar vi inom ramen för den statliga arbetsgivarpolitiken för att förhindra hot och våld mot statstjänstemän. Vi har alldeles haft en dialog med parterna. och de fackliga organisationerna är engagerade i frågan. Detta är en central fråga för att vi också ska kunna säkerställa att den statliga sektorn fortsätter att vara en attraktiv arbetsgivare. Väldigt många studenter söker sig till den statliga sektorn för att de vill jobba i staten och för att det här finns fantastiska arbetsuppgifter och karriärmöjligheter. Men då måste vi också se till att vi har en god arbetsmiljö. En grundförutsättning för detta är att vi bedriver ett systematiskt arbete mot hot och våld mot statstjänstemän. Denna process är inledd. Jag tackar ministern för svaret och det stora engagemanget i frågan. Men hoten och våldet mot statsanställda ökar fortfarande. Finns det någonting ytterligare som ministern ser att ni kommer att kunna göra framöver? Det som vi behöver göra är att ge stöd till myndighetscheferna, så att de jobbar systematiskt med detta inom respektive myndighet. När man talar om hot och våld mot statstjänstemän tänker många på polisen. Men precis som beskriver finns denna typ av situationer i många olika statliga verksamheter. Det krävs därför att vi bedriver ett systematiskt arbete brett i staten. Det förs nu processer i hela den statliga sektorn. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har en fråga till statsrådet . Under en valrörelse för sedan var jag på ett torgmöte. Då kom en medborgare fram och sa: Vad ni än gör så privatisera inte vårdcentralen! Det som denna medborgare inte visste var att den redan var fri, eller privat. Han tyckte att kvaliteten var så bra. Det är väl det som är själva kärnpunkten? Det är väl kvalitet och output som vi ska titta på, inte vem som äger en vårdcentral? Dessa fria vårdcentraler har gjort att många har fått fler arbetsgivare att välja mellan, sjuktalen är mycket lägre i de fria alternativen och det finns mycket man kan lära sig av detta även i den offentliga vården. Min fråga till statsrådet är om han vill tillbaka till 1980-talet då stat och kommun skötte allt. Jag tackar för frågan. Men jag måste upplysa honom om att vi har haft privata läkare i det offentliga sjukvårdssystemet i . Det är inget nytt. Det som är nytt är att vi använder oss av nya valfrihetssystem - lagen om valfrihetssystem som infördes av den förra regeringen. Här finns det en hel del problem som vi har diskuterat . Vinstjakten i välfärden får negativa följder. Det innebär inte att de privata alternativen generellt sett är sämre. Men det finns incitament som hotar en välfärd som utgår från brukarnas behov. Här krävs det en lagstiftning som säkerställer mångfald och valfrihet för brukarna men också hög kvalitet. Då kan vi inte bara blunda för de problem som finns. Det är klart att ersättningsmodeller skapar olika typer av incitament. Bara under de senaste veckornas rapportering har vi sett att det finns aktörer som är i den svenska sjukvården och välfärden av fel anledning. Dessa aktörer ska inte finnas där. Om utredning skulle bli verklighet skulle vi hamna där vi var , eftersom det då i princip inte skulle finnas några privata bolag över huvud taget som bedriver någon välfärd i detta land. Det är klart att vi har haft privata läkare tidigare. Men är det också många kvinnor som startar dessa bolag. Vi har breddat detta, så att ett större antal människor kan driva dessa bolag. Jag tycker att regeringen är helt fel ute och bara skapar kaos för verksamheten när man talar om driftsförbud. Det gläder mig att har ett engagemang för kvinnligt företagande, även om vi inte ska begränsa det kvinnliga företagandet till bara vissa sektorer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är mycket viktigt att vi har tydliga regelverk om vad som gäller i välfärden, regelverk som stöds av svenska folket. av svenskarna vill se ett stopp för vinster i välfärden. Varför vill de det? Jo, därför att de inte är nöjda med dagens situation för att det finns brister. Dessa brister skapar problem för brukarna, och de skapar problem för de seriösa företagare som sliter i välfärden. Därför behöver vi tydliga regler, och jag hoppas att också tar sitt ansvar. Min fråga går till statsrådet . fattade regeringen beslut om direktiv för åtgärdsplaneringen när det gäller den nya kommande nationella infrastrukturplanen. Jag som östgöte - jag kommer från - är naturligtvis mycket glad över att Ostlänken finns omnämnd som ett av de objekt som ska påbörjas under kommande planeringsperiod. Min fråga till statsrådet är: När kan vi förvänta oss en byggstart när det gäller Ostlänken och höghastighetsbanorna i ? Jag tackar för frågan. Vi har tidigare uttryckt att vi vill att den byggstart som är planerad till 2017 ligger fast. Sedan finns det en del svårigheter som handlar om fördyringar och så vidare i fråga om detta. Men vår ambition är att bygget av denna oerhört viktiga järnvägssträcka ska starta . Den är viktig bland annat utifrån aspekten att det är första etappen på ett tänkt nytt höghastighetsbanesystem i som kommer att innebära betydligt bättre förutsättningar för att öka järnvägens attraktivitet. Men denna sträcka har också en mycket viktig funktion i sig själv för att öka pendlingsmöjligheterna och införliva stora delar av i arbetsmarknad, vilket också ger möjligheter till ett ökat bostadsbyggande, bättre pendlingsmöjligheter, ökad tillväxt och fler jobb. Vi anser därför att det är mycket angeläget att byggstarten sker så fort som möjligt. Jag har en följdfråga kopplad till sysselsättningen. I beräkningar från bland annat Region , och andra aktörer visar det sig handla om ungefär 19 000 arbetstillfällen som kommer att skapas i samband med byggnationen av Ostlänken - 13 000 i direkt byggnation och resterande kopplade till detta. Vi står inför ett ganska stort behov av ny arbetskraft i den delen, och jag skulle gärna vilja höra ministerns syn på frågan. Ny infrastruktur innebär ju bättre möjligheter för tillväxt och jobb indirekt, genom att man får bättre pendlingsmöjligheter och större arbetsmarknadsregioner, men det innebär självklart också många jobb när infrastrukturen byggs och underhålls. Vi ser nu att står inför enorma rekryteringsbehov , och här - som på så många andra områden - finns det en stor brist på kompetens. Därför är regeringens utbildningsinsatser oerhört viktiga för att vi ska klara behoven framöver.