· H5C120171012sf · 2017-10-12 14:01:32 — Vi moderater har satt upp målet att halvera jobbklyftan mellan inrikes och utrikesfödda fram och lägger fram konkreta förslag för att uppnå detta, bland annat om fler enkla jobb som inträdesjobb och ökade drivkrafter för arbete. I detta läge lägger regeringen en budget som bidrar till högre bidragsberoende, färre jobb och större utanförskap. Hur menar statsministern att en sådan politik ska sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för nyanlända? Jobbklyftan ska naturligtvis slutas. Jag hatar arbetslöshet, av en enkel anledning: Jag vet hur begränsande det är för individers möjligheter att utvecklas i livet. Därför måste man ha en heltäckande jobbpolitik. För det första måste man ha ordning och reda i statsfinanserna. Det ger långsiktighet och stabilitet. Därför har vi nu vänt ett stort underskott till ett rejält överskott. För det andra måste man ha en stark näringspolitik som gör att näringsliv och arbetsgivare efterfrågar arbetskraft. Det är precis det vi arbetar med . finns det 100 000 jobb som inte blir tillsatta därför att det inte finns tillräckligt med utbildad arbetskraft. Men 100 000 jobb finns . Vi har sällan haft så hög efterfrågan på arbetskraft som vi har precis . ökar sysselsättningen, och sjunker arbetslösheten - också bland de utrikesfödda, och det är bra. Men det krävs mycket mer, för vi har fortfarande för många som kommer till - framför allt bland dem som är nyanlända - som behöver komma in i arbete. En grupp bland de nyanlända är akademiker. De har bra utbildning - de är läkare, lärare, ingenjörer och så vidare. De ska naturligtvis in i sina respektive yrken. Andra som kommer hit är svetsare, lastbilschaufförer eller har andra yrken. De ska också ganska snabbt bidra. Därför är det bra att parterna nu har börjat förhandla om hur de människorna så snabbt som möjligt ska komma in. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Sedan har vi dessutom en grupp som har för lite erfarenhet och för lite utbildning. De människorna ska också in på arbetsmarknaden, men de ska in på arbetsmarknaden på ett sådant sätt att de faktiskt kan leva på sin lön. Det kan handla om allt från att röja sly till att rensa stränder och städa våra gator och torg. Det finns många arbetsuppgifter de kan utföra, men vi ska se till att de kan leva på sin lön. Det är den svenska modellen. Jag kommer från . Det är inte precis ett föredömligt exempel på den här regeringens politik sett till statistiken över utrikesfödda som befinner sig i utanförskap. Integrationen i det här landet måste fungera, och det behövs kraftfulla reformer för att bryta den utveckling som sker under den sittande regeringen och som riskerar att slita itu . Vi behöver föra en politik som leder både till utbildning och bättre matchning och till fler enkla jobb eftersom så många av dem som kommit hit - det är närmare hälften av de nyanlända som statsministern själv talar om - har kort utbildning. Regeringen har försökt sig på en rad - misslyckade - mindre åtgärder så länge den har styrt, . Den senaste i raden är beredskapsjobb, som har visat sig gå till högutbildade. Hur ska skapa fler enkla jobb för den grupp som vi faktiskt talar om i den här debatten? För det första när det gäller integration: Under era ökade arbetslösheten bland dem som kom utifrån in i . Den ökade då. Det var inte speciellt framgångsrikt. För det andra när det gäller utbildning: Ja, det är helt korrekt. Det är det vi ska satsa på, och då förstår jag inte varför de fyra borgerliga partierna vill dra ned på utbildningsinsatserna. Det gjorde ni dessutom under brinnande finanskris 2008-2009, när jag var ordförande och vi sa: Är det inte dags nu att satsa på rejält med utbildningsinsatser för att slippa säga upp människor? Ni gjorde ingenting, utan människor fick gå ut i arbetslöshet. Jag antar att vi förlorade tiotusentals industrijobb bara på grund av detta. Det är alltså helt korrekt. Ja, det är beredskapsjobb. Det är extratjänster. Jag har varit i och tittat. Nyanlända gör en jättefin insats i äldreomsorgen i . Vi är nu uppe i ungefär 6 000 sådana extratjänster, och det måste till mer för det. Dessutom håller parterna nu på att förhandla om hur de som har låg utbildning och låg erfarenhet ska komma in på arbetsmarknaden och tjäna pengar som alla andra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Det har gått 20 svenskar dödades eller lemlästades i hjärtat av vår huvudstad, bland dem en elvaårig flicka som var på väg för att möta sin mamma. Av allt att döma utfördes terrordådet av en person som uppehöll sig illegalt i , en person som alltså inte borde ha befunnit sig i vårt land över huvud taget eller som åtminstone borde ha suttit i förvar men som i stället kunde röra sig fritt och planera sitt dåd. har presenterat en mängd förslag för att stoppa inflödet av illegala invandrare och för att effektivisera avvisningen av dem som redan befinner sig i landet. Socialdemokraterna har gjort raka motsatsen, menar jag. Förutom att man gång på gång har röstat nej till våra förslag på området lierade man sig med den extrema vänstern för att stoppa och polisens intensifierade arbete för att avvisa illegala invandrare. Man har också bidragit till att göra mer attraktivt för illegal invandring genom att bidra till att erbjuda välfärdstjänster, i vissa fall mer generösa än dem man ger svenska medborgare, till illegala. I en anpassning till folkopinionen bytte dock regeringen delvis fot och meddelade att 80 000 av dem som anlänt utan giltiga skäl under migrationskrisen möjligt skulle avvisas. Men trots det löftet och trots terrordådet på har nästan ingenting hänt i praktiken. Tiotusentals illegala har tillåtits gå under jorden. Endast en bråkdel har utvisats så här långt. Alla illegala är naturligtvis inte terrorister och våldsverkare. Många är säkert hyggliga människor även om de inte har rätt att vara här. Men tillräckligt många kan ändå misstänkas ha onda avsikter för att de ska anses utgöra ett allvarligt säkerhetshot. Jag vill därför vädja till statsministern om att börja ta detta säkerhetshot på största allvar innan fler svenska barn mördas. Jag vill fråga statsministern vilka nya åtgärder vi kan förvänta oss från regeringen på det här området eftersom de hittillsvarande åtgärderna uppenbarligen inte har räckt till. För det första är det den här regeringen som har lagt om migrationspolitiken. Vi har också gjort en bred överenskommelse med oppositionen, naturligtvis i syfte att ha en bättre och mer uthållig migrationspolitik. Det har vi gjort. Det andra är på det illegala temat. Där är migrations och asylpolitiken tydlig om dem som kommer hit och söker asyl: Får du ja ska du ha det bästa möjliga stödet in i vårt samhälle för att kunna bidra. Får du nej ska du återvända. Det stämmer inte att ingenting händer. återvände 20 000 människor, och ligger vi någonstans strax under 9 000. Naturligtvis måste alla de som inte har rätt att vara här återvända. Vad vi gör nu utöver det vi har gjort är att förstärka polisen och se till att polisen, och andra myndigheter samarbetar på ett bättre sätt. Vi bygger ut antalet förvarsplatser för att se till att människor inte så att säga flyr iväg. De ska i stället sättas i förvar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Vi stärker arbetsplatskontrollerna. Risken är nämligen att de här människorna utnyttjas här i med vidriga arbetsvillkor och så vidare, och det ska vi inte tillåta. Därför ska vi se till att polisen får bättre möjligheter att göra sådana arbetsplatskontroller. Polisen kommer också att få bättre möjligheter att beslagta pass eller andra id-handlingar, om man behöver göra det vid en inre utlänningskontroll, med mera. Detta måste skötas korrekt, och människor ska naturligtvis känna maximal trygghet i vårt land. Men det håller inte, herr talman, att som gör på sin Facebooksida lägga ut en bild på människor som faktiskt har fått uppehållstillstånd och vistas lagligt här i landet och beskriva dem som illegala invandrare, kanske till och med terrorister. Någon måtta får det vara, kanske till och med för en sverigedemokrat. Huruvida samtliga personer på den här berömda bilden har giltiga uppehållstillstånd eller inte pågår det en diskussion om. Det återstår väl att se; det kan vi diskutera vid ett annat tillfälle. Jag tycker att det är bra om vi verkligen är överens om den grundläggande utgångspunkten: att de som inte har rätt att vistas i landet ska avvisas. Men hur rimmar det med att regeringen ger illegala invandrare, människor som inte har rätt att vistas i landet, tillgång till välfärdstjänster, som i vissa fall är mer generöst utformade än dem som till exempel svenska pensionärer får när det gäller kostnader för sjukvård och tandvård? På det sättet motverkar regeringen de myndigheter som man säger sig vilja stödja, polisen bland annat, som ska arbeta med att få ut dessa människor. Det är ett starkt incitament för människor att hålla sig kvar och vistas här illegalt. Detta utgör i sin tur ett allvarligt säkerhetshot. Vi vet inte vilka dessa människor är eller vilka syften de har. Men vi vet att vissa av dem uppenbarligen har väldigt onda avsikter - det såg vi på . Jag tycker att detta är en oansvarig politik. Jag undrar om är beredd att göra upp med den politiken och dra in välfärdstjänsterna för illegala och i stället ge polisen de ökade resurser som behövs. Vi har ju regler och har varit överens om att det finns möjlighet för barn att få vård, och för vuxna att få vård som inte kan anstå. Om man är väldigt svårt eller livshotande skadad får man vård som inte kan anstå. Att därutöver säga att man har samma tillträde till välfärden som människor som bor här är direkt felaktigt, enligt min uppfattning. kallade civilminister det för skamligt att svenska friskolor etablerat sig utomlands. Ministern hade ett väldigt högt tonläge och var inte nådig i sin kritik, så som han brukar låta när det handlar om människors valfrihet och fristående aktörer inom välfärden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Men vad civilminister inte nämnde var att just dessa friskolor som har etablerat sig utomlands varit en del av regeringens egen handelsdelegation till . Regeringen har alltså själv uppmuntrat skolor att etablera sig utomlands eftersom det har positiva effekter för de barn som bor i dessa länder och för svensk ekonomi, men också för bilden av utomlands. Regeringen verkar göra en sak men säga en helt annan, och det finns ett ord för det: dubbelmoral. behöver visa ledarskap och sätta ned foten. Vad är det som gäller? Håller han med Shekarabi? Är det skamligt att bygga skolor i andra länder? Har regeringens handelsdelegation agerat mot statsministerns och civilministerns vilja när de uppmuntrat svenska skolor att etablera sig i andra länder? Eller pratar inte ministrarna i med varandra? Detta är inte minst en fråga om vinstuttag i svensk välfärd. Vi ser självfallet betydelsen av tjänsteexport - det kan också vara kunskapsföretag och skolföretag. De är naturligtvis med, så jag har lite svårt att förstå om tycker att det är bra eller inte att vi gör denna resa. Vi gör de här resorna, och där är företag med - det är bra. Det vi däremot inte tycker om är när man, om man tjänar ihop pengarna här i genom att dra ned på lärartätheten eller annat, sedan ser till att investera dem i andra länder. Då är det något som är fel. Det som svenska skattebetalare betalar in här, till bland annat skolan men också till sjukvård och äldreomsorg, ska användas här. Det tror jag att vi är överens om. Detta är en fråga om huruvida pengarna används rätt. Jag vet inte hur det är med just det företag som nämner, som var med i handelsdelegationen, men det är principen som är viktig. Den står jag upp för. Vi behöver ha även en tjänsteexport. Den ska vi utveckla ännu mer; den ger bra intäkter. Men pengarna från skattebetalare som avsätts till svensk välfärd ska gå dit. Dessa friskolor är av hög kvalitet, men låt oss tala om principer. Att åka på en säljresa tillsammans ena året för att i kraftiga ordalag fördöma detta och kalla det för skamligt, trots att man gör det som regeringen uppmuntrat till - jag har väldigt svårt att förstå det resonemanget, . Men hur är det med andra företag, rent principiellt? Ska byggföretag som , som går med överskott när de bygger vägar och järnvägar med skattepengar i , få investera utomlands ? Får de vinna byggkontrakt utomlands, eller är det skamligt? Och hur är det med läkemedelsföretag, som får skattepengar från svenska landsting när de vinner upphandlingar? Läkemedlen används för att bota och behandla sjuka. Ska de få sälja sina mediciner i andra länder? Är deras vinst på skattepengar också stöld? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Statsministern är ju ytterst ansvarig i regeringen. Det är dags att sätta ned foten. Är det bra att svenska företag etablerar sig utomlands eller inte? Jag har gjort ett flertal resor ut i världen med svenska företag, till , och andra länder, just med det syftet: Vi vill sälja så mycket som möjligt. Svenska företag är attraktiva. Så sent som träffade jag här i indiska företag som vill samarbeta med svenska företag. Detta bejakar vi naturligtvis. Vi har alltid varit för export; det är ingen tvekan. Problemet för , herr talman, är att hon inte ser skillnaden i verksamhet mellan ett byggföretag och en skola. Det är skillnad, vill jag påstå. Ett byggföretag ska naturligtvis se till att successivt rationalisera sin produktion. Det är helt andra förutsättningar. En skola ska se till att barnen får så mycket tid som möjligt och så bra och så många lärare som möjligt. Det är en helt annan inriktning på en skola jämfört med ett byggföretag. En av de viktiga saker som regeringen anser sig göra på utbildningsområdet är att nu bygga ut lärarutbildningarna. Bakgrunden är att för få unga människor vill vara lärare, och vi har lärarbrist. Problemet med det är bara att om man bygger ut utbildningarna när det finns för få sökande måste man ta in studenter som har lägre och lägre betyg och lämplighet för att fylla platserna. De klarar inte av utbildningen, och då måste man sänka tempot i utbildningen och sänka kraven för att få igenom studenterna. Detta kan man vittna om på i stort sett varje svenskt universitet och varje högskola. Det står i bladet att det kommit en rapport från , som presenteras , där det framgår att avhoppen på ämneslärarutbildningen nu har ökat ytterligare. Ämneslärare är alla som är högstadie- och gymnasielärare, kan man säga. av dem som börjar har hoppat av , och är det ännu fler. Det är väl den högsta siffran som finns inom svenskt universitetsväsen när det gäller avhopp. Då måste man ställa sig frågan om regeringen är på rätt spår. Statsministern kan väl i sitt svar fundera lite högt. Om man har för få sökande och de som söker har för låga betyg, vad händer då om man som huvudåtgärd ökar antalet platser ännu mer? Jag trodde att vi ändå var överens om att vi behöver fler lärare. Det är själva utgångspunkten. Hur kan vi få fler lärare? Ja, ett sätt är naturligtvis att utbilda fler. Det är därför vi ökar antalet platser men också satsar på kvaliteten i lärarutbildningen. Inte minst de behöver mer lärarledd tid, också på . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Ett annat sätt är att höja lönerna, höja statusen, förbättra villkoren och öka friheten i det pedagogiska arbetet. Detta gör vi också. har vi faktiskt, på länge, en rejäl tillströmning: De som har varit lärare kommer tillbaka till läraryrket. Det är på grund av att vi höjer statusen. Jag tror att antalet som kommer tillbaka har ökat jämfört med . Detta beror på att statusen ökar - man vill vara lärare igen. Så måste det naturligtvis också bli när det gäller ansökningarna. Vi vill att de som har de bästa kvalifikationerna söker. Jag vet att det är skillnad mellan olika lärarutbildningar. Det är tuffast på ämneslärarsidan. Men vi kan ju inte ge upp och säga: Då ska vi dra ned. Enligt resonemang borde vi dra ned på antalet utbildningsplatser. Nej, det kan vi inte göra. Jag tror att vi är överens om att vi ska öka antalet utbildningsplatser och se till att vi får så kvalificerade sökande som möjligt, som vi utvecklar utbildningen. Här handlar det om att höja läraryrkets status. Vi är i full färd med det. Vi är också i full färd med att genomföra förslag. var ju enig om vad som behöver göras i olika delar i skolpolitiken. arbete är säkert det mest genomarbetade som har gjorts på . ska vi följa upp det och implementera det, och i det ingår att höja läraryrkets status. Det är väldigt lite som regeringen gör för att faktiskt höja läraryrkets status. Det skulle verkligen behövas mer. Inte minst det socialdemokratiskt styrda kommunförbundet gör väldigt lite för detta. I själva verket är det mycket rejäla lönelyft som skulle behövas i läraryrket - långt mer än vad som sker . Så länge skolan är måste naturligtvis det socialdemokratiskt styrda SKL ta ansvar för detta. Staten kan skjuta till en del. Staten har skjutit till både under vår regering och under er regering, men det är helt otillräckligt. Söktrycket till lärarutbildningarna ökade något reformer. Då gjorde vi reformer med förstelärarsystem och lärarlegitimation. Då ökade söktrycket. Det sjunker igen, nu när du är statsminister, . Dessutom ser vi att det är som hoppar av. Du säger vackra saker, men de strider helt mot verkligheten. I verkligheten är det fler och fler som hoppar av och färre som söker till lärarutbildningen. Läraryrket är inte vilket yrke som helst. Det är viktigaste framtidsyrke, om vi vill satsa i vårt land. Ni svarar med att bygga ut antalet platser, så att ännu fler obehöriga kommer in. Vi är ju överens om att höja läraryrkets status. Lönerna är en del i detta. Därför har vi höjt lönerna för tiotusentals lärare. De har fått betydligt högre lön. Om andelen personer som varit lärare och vill komma tillbaka i yrket ökar tror jag väl ändå att det kan vara ett tecken på att fler tycker att det är attraktivt att vara lärare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Men huvudfrågan kvarstår för . Hans slutsats är alltså att vi ska dra ned antalet utbildningsplatser för lärare. Det är hårresande, anser jag. Det är klart att vi ska se till att utöka och stärka lärarutbildningen. Det måsta vara en betydligt bättre väg. Men det ska göras parallellt med att vi förstärker utbildningen och ser till att de som inte är lärare men har akademisk examen, till exempel ingenjörer som behöver pedagogisk utbildning, kan få den utbildning som behövs för att bli lärare. Här gäller det att ha en bred arsenal och se till att fler vill bli lärare. En bra princip är att spara i ladorna i goda tider för att rusta ekonomin för sämre tider. Regeringen gör tvärtom. Men trots att ni bränner 40 miljarder mitt i en högkonjunktur lägger ni inte en enda krona på att återupprätta LSS som den frihetsreform den var tänkt att vara. LSS-stödet kapas runt om i . sa finansministern att regeringen ansåg att det går att spara på assistansersättningen. Antalet personer med assistans började minska direkt och har minskat med fler än 1 000 personer. , kapades den personliga assistansen för i snitt två och en halv person . Autistiske i har tidigare haft 165 timmars assistans . ska det bli två och . i har haft LSS-stöd . kan det försvinna helt och hållet. Jag läste på Facebook om en person som haft personlig assistans dygnet runt . har denna person, som är , fått assistansen indragen och tvingas mot sin vilja att flytta in på ett äldreboende. Är det värdigt, ? Ni säger att satsningarna i er budget ska komma alla till del. Varför tar ni då inte med alla dem som behöver personlig assistans för sin frihet och i flera fall för sin överlevnad? KD kräver en lagändring. Vi föreslår ett tillskott till LSS på 3,3 miljarder i vår budget för att återupprätta den som den frihetsreform den var tänkt att vara. Varför säger du nej till det, ? Det var en halsbrytande inledning av om att spara i ladorna. Ni lämnade över en budget med ett underskott på . har vi vänt det till ett överskott på 80 miljarder. Vilket föredrar , om man nu ska prata välfärd och uthållighet i välfärden? Detta gör vi just för att vi ska kunna visa medborgarna att välfärden håller, inte utan eller . Det är därför som vi alltid reder upp era budgetunderskott. är det tredje gången på raken. Det går inte att neka till detta. Det är bara att titta på siffrorna. Jag kan läsa, och jag tror att kan det också. När det gäller LSS finns det också en felaktig uppgift. Vi höjer schablonbeloppet i budgetpropositionen , och vi höjer habiliteringsersättningen för kommunerna i LSS. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Det har kommit ett antal domar, som vi tror är orsaken till att besluten får en annorlunda karaktär . Det är precis därför vi följer upp de domarna i . Är det dessa domar som leder till en annan hantering hos myndigheten, och ska det i så fall åtgärdas på något sätt? Detta måste vi genomlysa. Det håller vi på med nu - om jag kommer ihåg rätt kommer rapporten precis - för att vi ska kunna dra slutsatser om vad som kan behöva åtgärdas. Låt oss avvakta detta. Men det är en felaktig uppgift att vi inte gör något när det gäller LSS. Det är en rättighetslagstiftning som regeringen inte har ändrat något i. Det är precis samma rättigheter som . Det är myndigheten som hanterar detta, och måste vi se om hanteringen har förändrats med anledning av domarna. Därefter ska vi dra slutsatser om vad som behöver göras. Det krävs mer pengar. Det är därför vi i vår budget avsätter 3,3 miljarder mer än regeringen på att återupprätta LSS. Just det som är inne på är också orsaken till att vi kräver en lagändring.Försäkringskassan kom med en rapport som visar på ungefär det som statsministern säger: att tolkningen av lagen har ändrats. Det är därför vi kräver en lagändring. Vi vill stärka den lag som vi en gång var med och genomförde. Vi vill se till att få en lagändring som gör att kostnadsjakten inom LSS kan få ett slut. öppnar för att titta på detta och utvärdera detta. Men kommer regeringen att ta sitt ansvar, eller kommer statsministern att låta smygavvecklingen fortgå? Assistansen dras in för fler än två personer genom förhalning och genom att man begraver den här frågan i utredning efter utredning. Det måste till handling . Vi kräver en lagändring, . Vi inte bara öppnar för detta; vi har påbörjat denna genomlysning, och vi ska slutföra den. Den pågår, och den kommer att avslutas . Därefter ska vi dra slutsatser. Jag tycker att det är en bra ordning att vi har det på det sättet. Vad gäller pengarna kan jag säga att vi har tillskjutit medel i budgetpropositionen och höjer schablonbeloppet. Det tycker jag är bra. Det är ingen som har gjort någon ändring av lagstiftningen över huvud taget. Den ser precis likadan ut som . Om nu domstolarna dömer annorlunda och det leder till en annan praxis måste vi titta på det. Det arbetet pågår . Det ska avslutas, och sedan ska vi dra slutsatser. Låt oss börja diskutera när vi ser dem. Man ska kunna lita på sjukförsäkringen, sa när jag talade med honom. Han hade jobbat när han inte orkade mer. Han har en njursjukdom, svår artros med mycket svår värk och svår astma, men nekas sjukpenning. Han sa: Jag trodde att sjukförsäkringen skulle finnas där för mig nu när jag slitit så hårt och betalat skatt, men ack, vad jag bedrog mig! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund har jobbat som behandlingsassistent och hjälpt andra människor. Det var också en av anledningarna till hans besvikelse över avslaget. Han undrade: Varför ställer inte samhället upp för mig när jag ställde upp? En av anledningarna till de ökade avslagen är regeringens styrning av . Detta framhålls av Inspektionen för socialförsäkringen. Detta gör mig väldigt orolig, för det handlar om vilket samhälle vi vill leva i. Sjukförsäkringen ska vi kunna lita på. Är det inte dags att nu ändra på styrningen av , statsministern?