kam-fs · H4C120170223fs · 2017-02-23 14:00:00 — Ett smart sätt att kombinera de här behoven är att ordna utbildning i svenska i kombination med bristyrkesutbildning. kommun har ordnat en sådan utbildning med hjälp av stora egna insatser och statsbidrag via . Det handlar om utbildningar till elektriker, målare, svetsare, fordonsmekaniker, barnskötare, elev- och lärarassistenter, personliga assistenter och undersköterskor. Satsningen har varit mycket lyckosam, men det har tagit tid att hitta en utformning som passade med regeringens sätt att organisera stöd till sådana här insatser. Min fråga är: Hur ser regeringen på de här insatserna som kommunerna gör, och kan ministern säga något som gör att vi kan känna oss trygga med att det kommer att finnas en god finansiering för den här typen av arbete från statligt håll framöver? Tack för frågan, ! Ordet utmaning är slitet, men vilken utmaning vi har i ! Vi har en arbetsmarknad som skriker efter utbildad arbetskraft, inte minst den arbetskraft som nämner i sin uppräkning av yrken, som vi har en mycket stor grupp ungdomar som går ut från gymnasieskolan utan en fullgod gymnasieutbildning och mycket få som söker till yrkesprogrammen som leder fram till de jobb som verkligen behövs på arbetsmarknaden. Här kan ett yrkesvux få en otroligt stor betydelse, och det är mycket välkommet att och andra kommuner verkligen satsar resurser på att göra det som arbetsmarknaden och arbetsgivarna behöver och som många unga människor i behöver. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag kan försäkra att regeringen kommer att arbeta mycket hårt för att säkerställa att det finns goda möjligheter för kommunerna att fortsätta göra den här typen av satsningar och för att säkerställa att det finns en medfinansiering. Tack så mycket för det positiva svaret, statsrådet! Jag tror att många som jobbar med detta känner en stark uppmuntran av ett sådant svar från regeringen och också en trygghet i att planera vidare. Min följdfråga blir: Hur kan vi se till att det här arbetssättet, där man kombinerar svenskundervisning och bristyrkesutbildning på gymnasienivå, kan spridas till fler kommuner så att den här verksamheten kan skalas upp och komma fler till del? Jag undrar om regeringen har några tankar kring det. Ett av syftena med den stora reform som regeringen har gjort och som innebär att sfi är en del av komvux är att man ska kunna möjliggöra en kombination av yrkesutbildning och sfi eller språkutbildning . Jag är övertygad om att den stora satsning som görs på regionala yrkesvuxplatser, där man har en möjlighet att samverka regionalt, är bra. Även en stor kommun som kan tycka att det är svårt att ordna de här platserna själv, för det är ett stort arbete. Med regionalt samarbete kan det här bli ännu bättre. Min fråga går till statsrådet . Tillämpningen av EU:s vattendirektiv har inte riktigt fungerat som det var tänkt. Här i kammaren har situationen för ca 2 000 mindre vattenkraftverk debatterats åtskilliga gånger. Därutöver hotas även ca 10 000 anläggningar som till exempel kvarnar och mindre fördämningar. Länsstyrelserna har börjat granska även sådana och kräver tillståndsprövning av dem. Eftersom processen är så omfattande och dyrbar finns risken att fördämningarna i stället tas bort, vilket kan sätta värdefull jordbruksmark under vatten och förändra landskapet både uppströms och nedströms. Min fråga är: På vilket sätt arbetar regeringen för att underlätta för de markägare som riskerar dyra advokatkostnader eller att behöva ta bort sina anläggningar? Tack, , för att du lyfter denna viktiga fråga! Vattendirektivet är ett av de direktiv som finns på EU-nivå och som ålägger alla medlemsstater att ha god miljöstatus när det handlar om vattenkvalitet. För de kustnära områdena finns det direktivet, och luftdirektivet gör att medlemsländer kan kritiseras för att exempelvis inte se till att ha god luft i sina städer. Det här är viktiga instrument för att vi ska ha rättvisa konkurrensvillkor mellan länder, och det är samma typ av krav som gäller för alla länder. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund De specifika frågor som tar upp kan min kollega miljöminister besvara bättre, men i allmänna ordalag kan jag säga att det är viktigt att vi har kulturmiljöer också. Syftet är gott med vattendirektivet; det är vi helt överens om. Det är viktigt att vi har en god vattenmiljö och att vi vårdar våra naturresurser. Men fokus hamnar ibland på juridik, till exempel om man har sökt rätt tillstånd, i stället för om man har den bästa och lämpligaste anläggningen. Det är inte bra. Jag undrar om regeringen är beredd att ta fram förslag för att förenkla tillståndsprövningen, för den är för dyrbar och kostsam . Många vattenkraftverk och dammar har uppförts i en helt annan tid när den här lagstiftningen inte har funnits och det inte heller har gjorts miljöprövningar när de har anlagts. Det är en utmaning och ett problem som vi måste ta tag i. Jag kan bara konstatera att det kommer att behöva göras ett seriöst arbete så att vi får en god vattenstatus enligt EU:s vattendirektiv. Jag vill rikta min fråga till statsrådet . Vi har varit inne på frågan om lärarbristen, och jag tänkte följa upp det spåret. Tack och lov satsar regeringen på ett attraktivt läraryrke. Lönen höjs, och tid frigörs från uppgifter som inte är kopplade till undervisningen. Men mycket mer behöver göras, och utvecklingen inom skolan bör vändas genom att vi lockar fler till att utbilda sig till lärare. I mitt hemlän har tillsammans med regionen och de 15 kommunerna diskuterat ett projekt som kallas lärarutbildningskontraktet. En lärarstudent får anställning på en skola och lön som denne går färdigt sin utbildning. Syftet är att få in fler studenter och stå för den kompetensförsörjning som behövs. Vad avser regeringen att göra för att öppna fler vägar till läraryrket? Tack för en bra och relevant fråga! Precis som vi har diskuterat tidigare i kammaren råder en stor lärarbrist. Vi behöver möta den. Det behöver vi göra med snabba åtgärder och med långsiktigt bra åtgärder som stärker lärarutbildningen och läraryrket. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund En av de saker som behöver göras är att öka flexibiliteten så att anställning kan kombineras med behörighetsgivande utbildning. vidtas flera åtgärder. KPU är en sådan åtgärd, det vill säga att vara anställd som lärare i ett bristämne som man läser in en kompletterande pedagogisk utbildning. Exemplet från är spännande, och det vill vi ta del av och sprida. Därför har jag bokat in ett möte med dem för att få höra om exemplet. Kommuner och stat behöver jobba tillsammans och inte ägna sig åt blame game. Tack för svaret! Det är viktigt att vi visar vår uppskattning för lokala initiativ. Det ska finnas en hög ambitionsnivå, en målmedvetenhet och tydlighet i detta. Vi är alla förtjänta av att få till detta på så många bra sätt som möjligt. Jag har egentligen ingen följdfråga, men jag kan ändå fråga följande: Kan statsrådet tänka sig fler nya grepp för att öka flexibiliteten och se över systemen? Ja, absolut! Vi behöver göra fler saker för att möta det behov av lärare som finns. Vi vill att alla barn, oavsett var de bor i landet, ska mötas av en kompetent och behörig lärare. Då behöver vi jobba med flera saker. gör vi flera saker. Bland annat skapar vi en attraktivare ämneslärarutbildning och ser till att det blir en högre genomströmning i lärarutbildningen - för många hoppar av. Jag är absolut beredd att ta till mig ytterligare goda exempel. Min fråga går också till statsrådet , och den gäller också lärarbristen. Vi är minst tre talare som har lyft upp frågan, och det visar hur viktig den är för svensk skolas framtid. Vi är nog alla överens om att grunden för en bra skola och för att alla elever ska få en bra utbildning är att det finns bra lärare i alla klassrum. Annars är det svårt att få kvalitet. Den största satsningen regeringen gör för att komma åt lärarbristen är att öka antalet platser på den ordinarie lärarutbildningen. UKÄ har lagt fram en utvärdering som visar att en sådan satsning i stället för att leda till fler lärare faktiskt leder till fler avhopp. Dessutom tar det innan de lärarstuderande som börjar på ordinarie lärarutbildning blir verksamma ute i klassrummet. Hur anser statsrådet att svensk skola ska klara framtidens utmaningar utan behöriga lärare? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack, , för att du också engagerar dig i frågan. Vi har länge känt till att vi står inför denna stora lärarbrist, och vi har från dag ett jobbat med åtgärder. En del är att bygga ut lärarutbildningen i takt med att söktrycket ökar. Några utbildningar har för lågt söktryck. Några har också för låg genomströmning. Vi vidtar nu åtgärder mot detta. Det går inte att dra alla lärarutbildningar över en kam. I till exempel förskollärarutbildningen är det en hög genomströmning och minst två sökande per plats. I vår satsning ligger också att bygga ut kompletterande pedagogisk utbildning, precis som jag sa i mitt tidigare inlägg, som ett sätt att öppna fler vägar in till läraryrket. Tack, statsrådet, för svaret! Det är glädjande att se att regeringen har varit försiktigt positiv till de förslag till förändring av den kompletterande pedagogiska utbildningen som vi moderater har lagt fram. Det är många som kan sakna någon enstaka poäng och ha svårt att komma in. Det är en av de lärarutbildningar som det är allra högst söktryck på och där inte alla som söker tas in. När får vi se fler förslag från regeringen om att förändra KPU så att det blir större flexibilitet och så att fler kan gå utbildningen? Vi lägger löpande fram nya förslag - det har vi gjort från dag ett - för att möta den lärarbrist som vi är mitt uppe i. Den kommer att fortsätta att finnas till följd av att det inte gjordes någonting som bland annat satt vid regeringsmakten. försöker vi göra många av de saker som inte blev gjorda då. Jag ser positivt på förslag som flera partier stöder.