kam-fs · H4C120170608fs · 2017-06-08 14:00:00 — har föreslagit att svenska som andraspråk ska bli en ordinarie del av lärarutbildningen. Vi har också föreslagit att man borde se till att utbildningen ska finnas både som distanskurs och som sommarkurs, för att det ska finnas en praktisk möjlighet för lärarna att ta del av detta. Är det något som regeringen här och kan vara villig att se över? Vi gör det som är möjligt för att stärka möjligheten att få flerspråkig kompetens. Det är något som man har stor nytta av. Jag tror att alla lärare kommer att behöva det, i varierande utsträckning, . Flerspråkighet och den kompetensen handlar om att man möter elever som talar olika språk hemma men också om att man där kan hitta verktyg för att nå en del av de elever som vi har haft svårt att nå och hjälpa i svensk skola, trots att de talar svenska hemma. Man kan hitta verktyg som gör att de knäcker språkkoderna och därmed får lättare att lära sig. Utbildningsministern gör rätt i att stå kvar. Min fråga är nämligen till honom. Frågan kommer egentligen inte från mig utan från en lärare som har skickat den till statsrådet och men inte fått något svar. Det gäller bedömningsstöd i årskurs 1. Det var vi överens om att införa. Det här gäller mer hur det har införts. Det går nämligen inte att göra digitalt, vilket har lett till mycket kopiering och massor med extra administration för lärare. Det tar tid, som egentligen skulle behöva läggas på att utveckla undervisningen och på att stötta eleverna. Det innebär också att lärarna inte kan analysera elevernas resultat aggregerat, på ett enkelt sätt, och huvudmännen kan inte heller ta del av resultatet för att använda det i det systematiska kvalitetsarbetet. Hur kunde något som skulle underlätta och hjälpa bli så fel? Hur ska det här gynna eleverna? Och inte minst, hur rimmar det här med utbildningsministerns ambitioner när det gäller att minska lärarnas administration? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Låt mig först säga att det inte går att beskriva insatsen som att den har blivit "så fel". Den ger ett stöd. Genom att göra en bra kartläggning av barnen tidigt kan man se vilka insatser de unga eleverna behöver för att kunna lämna lågstadiet med de kunskaper de sedan behöver för att klara andra ämnen. Det är helt rätt sätt att jobba. Och vi kommer att gå vidare med en läsa-skriva-räkna-garanti, vilket vet. När det gäller digitalisering vore det såklart mycket bättre om det fanns möjlighet att göra bedömningsstödet digitalt. Det enkla svaret på varför det inte har fungerat från början är att det handlar om hur man har styrt myndigheten . Den myndigheten har varit styrd genom många snabba och olika uppdrag. Och det har lett till att man inte har den typ av digitala miljöer som skulle underlätta för att göra bedömningsstöden digitala. Vi hoppas att det kommer att bli enklare i och med digitaliseringen av nationella prov. Digitaliseringen av nationella prov ligger tyvärr väldigt långt fram i tiden, så som har planerat. Det hade underlättat för de lärare som har möjlighet att använda digitala verktyg om det hade funnits möjlighet att använda sådana när det gäller bedömningsstöd. Tycker utbildningsministern att det är rimligt att lägga på lärarna mer administration i stället för att avvakta och se om man kan få ordning på en digital miljö? Om det skulle kunna genomföras skulle man kunna använda det i det systematiska kvalitetsarbetet, även på huvudmannanivå. Ja, det är rimligt att vi gör uppföljningar av eleverna tidigt, så att vi kan använda resultatet för att se till att eleverna får rätt stöd . Jag är beredd att göra mycket för att minska den administrativa arbetsbördan i skolan. Vi har kommit överens om att göra två av de nationella proven frivilliga och att förbättra reglerna för särskilt stöd. Vi kan gå vidare med fler insatser för att minska den administrativa arbetsbördan. Digitalisering är en viktig del av det. Men vi får inte använda det som argument för att inte ge eleverna stöd tidigt, för det behövs. Min fråga går till statsrådet . De sociala trygghetssystem som vi har i vårt samhälle och som garanterar att det finns ett skyddsnät vid olika svårigheter är betydelsefulla för människors trygghet. En viktig del är ekonomiskt bistånd, där försörjningsstöd utgör en del. Det har skett förtydliganden och förändringar för dem som, av olika skäl, behöver ansöka om försörjningsstöd . En sådan förändring är att det ställs samma krav på den person som söker försörjningsstöd när det gäller att kunna stå till arbetsmarknadens förfogande som det gör på den person som söker a-kassa. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Med anledning av det vill jag fråga statsrådet: andra krav anser statsrådet att det är rimligt att ställa på en person som söker försörjningsstöd? Jag vill tacka ledamoten. Jag tycker förstås att det är rimligt att de som kan arbeta ska stå till arbetsmarknadens förfogande. Jag vet också att kommunerna, enligt socialtjänstlagen, kan erbjuda möjligheter till olika former av praktik och den sortens sysselsättning. Det gör också majoriteten av kommunerna. Det är också viktigt att det ställs samma krav på eller förväntas samma sak från kvinnor som från män. Om man är en del av ett par, är gift och har barn, ska det inte vara på det sättet, vilket det ibland har rapporterats om, att frågan om att stå till arbetsmarknadens förfogande bara ställs till en part, det vill säga till mannen och inte till kvinnan. Jag kommer att ta reda på ännu mer om det. Jag vill verkligen säkerställa att det inte sker. Jag vill tacka för svaret. Jag är glad att ministern väljer att lyfta fram jämställdhetsperspektivet. Jag har en annan, liten, fråga. sägs det att lönerna drar iväg väldigt i samhället, men den som har försörjningsstöd halkar efter och får allt mindre i relation till den som arbetar. Det är man naturligtvis inte särskilt glad över. Kan ministern säga något om tankarna kring hur beräkning av detta stöd sker? Försörjningsstöd ska vara ett tillfälligt stöd i livet. Man ska få insatser från samhället för att , och helst snart, kunna försörja sig själv. Under den tiden ska man kunna leva på en skälig levnadsnivå. Det är inte minst viktigt att de barn som finns i de här familjerna ska kunna leva ett rimligt liv. Vi tittar på frågan och följer försörjningsstödet. Jag är också glad att arbetsmarknaden går bra just nu och kan inkludera allt fler. Den här regeringen har redan höjt skatterna med 40 miljarder. Och går man vidare med förslag om fler skadliga skatter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Trots att riksdag har sagt nej till en flygskatt går regeringen vidare med ett förslag som dömts ut av de flesta remissinstanser och som slår hårt mot jobb och tillväxt. Regeringens flygskatt har en marginell klimateffekt, som till och med har dömt ut. Men flygskatten skadar konkurrenskraft, tillgänglighet och jobb i stora delar av . Svenskt flyg ska tydligen straffbeskattas - kosta vad det kosta vill. Jag vill fråga statsrådet : Hur är förslaget om flygskatt förenligt med regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet ? Och är det rimligt att regeringen medvetet går emot vad en majoritet i den här kammaren har uttryckt? Den politiska debatten i världen håller just nu på att delas. Den delas mellan dem som tror att ekonomisk framtid och nya jobb handlar om att slippa göra någonting för klimatet, om att rädda jobben inom kolkraften och om att rädda jobben inom gamla sektorer och dem som säger att det finns ett nytt samhälle om hörnet, att det kan växa fram nya jobb om vi satsar på klimatet och att det kan växa fram nya jobb när vi investerar i mer hållbara lösningar och bättre transporter och när vi ser till att vi kan mötas mer digitalt när vi ser till att vi får snabba tåg i länder som . Det blir tydligt vilken av dessa sidor som finns på. Det är riktigt att vi behöver flyg i . Vi behöver också snabba tåg, vilket är emot. Jag tycker att en grundläggande princip när vi inför nya skatter ska vara att de ska leda till att vi får en bra klimateffekt. Flygskatten har det. Det är märkligt att flyget är skattebefriat jämfört med tåget och bilen. Jag respekterar många argument i denna debatt. Men vi måste sluta sprida myten om klimateffekten i fråga om denna nationella flygskatt. Nationella flygskatter gör att flyglinjer flyttar utomlands. ökar sin trafik, och minskar sin trafik. Och plötsligt har vi exporterat koldioxidutsläpp, medan vi tappar i konkurrenskraft och tillgänglighet. Varför talar regeringen inte om sanningen bakom denna politik, alltså att klämma människor på pengar och minska folks resande? Jag tycker att det vore bra om tåget var billigare än flyget. Jag tycker att det vore bra om tåget kunde gå snabbare än bilen. Och jag tycker att det vore bra om satsade på höghastighetståg. Det är någonting som vår regering kommer att göra. vill i stället se till att belägga nya tåglinjer med något slags framtidsförbud. Tågen ska inte få köra för snabbt. Jag tycker också att det vore bra om det flyg som vi behöver - vi kommer att behöva flyg också - betalar sina miljökostnader. är det ett skattefrälse. Flygskatten skulle innebära att vi minskade klimatutsläppen med . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga riktar sig till statsrådet . Regeringen vill att hela landet ska leva - i detta arbete är förstås jobbpolitiken mycket viktig - och att bland annat statliga jobb ska återutlokaliseras i landet. läste jag tidningen hemma i . Där stod det att statsrådet hade sagt att har påverkat svensk politik. Det var munter läsning, och det hör samman med att Arbetsförmedlingen har beslutat att öppna ny verksamhet som innebär 100 nya statliga jobb i . Det är förstås mycket glädjande. Min fråga handlar just om vad statsrådet menar med att har påverkat svensk politik. Statsrådet får gärna utveckla detta resonemang. Det största ögonblick som jag har varit med om under mina år som statsråd var när jag besökte i samband med att planerade att lägga ned kontoret där och på åtta andra orter. I mötte jag människor som kände engagemang, som gjorde ett fantastiskt jobb i och som opponerade mot den centraliseringslogik som gällt i och som handlade om att de statliga jobben ska koncentreras till . Jag och den övriga regeringen satte igång ett arbete efter den diskussion i som handlar om att omlokalisera statliga jobb från till andra delar av landet, att förstärka den statliga servicenärvaron runt om i landet och att bryta den trend som var den dominerande trenden i förvaltningspolitiken under regeringsår, nämligen centralisering till . Staten måste ta ansvar för att hålla ihop . Jag tackar statsrådet för svaret. Detta är ett mycket viktigt arbete, det måste jag verkligen understryka, inte minst när det gäller debatten om stad och land men också rent konkret när det gäller arbetstillfällena och framtidstron i hela regionen. Det är ett mycket bra exempel. Regeringen har också sagt att man ska flytta fler myndigheter ut till fler delar av landet. Jag undrar hur det går med detta och när det blir verklighet. Utöver förstärkningar av närvaron inom myndigheter som redan är närvarande i de delar av landet som har fått en försämrad statlig närvaro jobbar vi nu med att omlokalisera hela myndigheter eller myndighetssäten från till andra delar av landet. Vi har redan fattat beslut om tre statliga myndigheter som omlokaliseras från eller som har fått beslut om omlokalisering från till andra delar av landet. Men vi kommer att fatta beslut om fler myndigheter . Detta är viktigt för sammanhållningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det finns flickor och pojkar i som inte längtar till det stundande sommarlovet. De fruktar att semesterresan till föräldrarnas hemland kommer att innebära ett tvångsäktenskap med någon som de inte älskar eller med någon som de inte ens har träffat. Dessa ungdomar upptäcks sällan av skolan och för att de inte vågar berätta på grund av det förtryck i hederns namn som de utsätts för i sina familjer. Jag undrar därför vad ministern tänker göra för att barn som drabbas av den så kallade hederskulturen ska få hjälp. Jag tackar för frågan. Detta är en mycket stor fråga. Regeringen har lagt fram en strategi om våld mot kvinnor . Ett av de stora områdena är just arbetet mot hedersrelaterat våld. I strategin finns ett antal uppdrag till olika myndigheter - socialtjänst, polis och andra - om att de ska arbeta aktivt mot hedersrelaterat våld inklusive barn- och tvångsäktenskap. Dessutom har vi tillsatt en utredning som tittar på frågan om barnäktenskap och hur man ytterligare kan skärpa lagstiftningen om barnäktenskap, som redan är ganska tuff i med internationella mått mätt, och hur man också kan förebygga tvångsäktenskap och just att barn blir förda ut ur mot sin vilja. Kartläggningen av antalet omhändertaganden enligt lagen om vård av unga visar på stora skillnader mellan de olika kommunerna. Detta beror troligtvis på att frågan om hedersvåld fortfarande relativiseras. Vad tänker ministern göra för att lagen ska skydda alla barn, oavsett varifrån deras föräldrar kommer? Lagarna ska omfatta alla. Jämställdhet omfattar alla. Jämlikhet omfattar alla. Det är absolut. Vi kan inte ha olika standarder för olika människor och för olika barn. När det gäller lagstiftningen berättade jag just om vad vi gör. Det finns fler exempel. Men detta handlar mer om genomförandet av strategin. Jag och de andra två ministrarna på har ganska kallat alla generaldirektörer för att just inskärpa deras ansvar för att genomföra denna strategi om våld mot kvinnor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga riktar sig naturligtvis till försvarsministern. kom den så kallade logistikutredningen på försvarsområdet, som bland annat föreslog att drift och vidmakthållande av materiel tillhörig Försvarsmakten uteslutande skulle vara ett ansvar för Försvarsmakten och inte för . Försvarsministern uttalade sig mycket positivt när utredningen kom om dess slutsatser. Min fråga är: Är det fortfarande försvarsministerns intention att drift och vidmakthållande av försvarsmateriel ska ske inom Försvarsmakten? Detta är en mycket bra utredning. Den är mycket välgjord och välgrundad. har gjort ett mycket bra arbete i sammanhanget. Jag ska inte föregripa beredningsprocessen i . Men jag ser det som mycket viktigt att vi får fram ett beslut med anledning av denna utredning. Vi bereder den, som sagt, och återkommer när denna process är färdighanterad. Men de uttalanden som jag gjorde i samband med presentationen står jag fast vid. Det låter ju ovanligt positivt för att vara försvarsministern - och väldigt konkret också, måste jag säga. Jag är glad att han står fast vid sina uttalanden. Uttalandena från besvarar på ett mycket tydligt sätt frågan om det är försvarsministerns avsikt att se till att hela utredningens förslag och grundläggande grepp kommer att materialiseras. ska inte liksom tolka ut detta och ge något slags bild utifrån hur han känner och utifrån vad jag har sagt. Vi återkommer med förslagen när vi har berett dem, och då kommer jag att presentera hur detta blir. I grunden är det dock en väldigt bra utredning med många välmotiverade förslag och välmotiverade tankar. Sedan kan man ju fundera på vilka det var som skapade den situation som tvingade oss att låta göra utredningen. I 2017 visar rapport efter rapport på många områden att utvecklingen går åt fel håll i . När redovisade företagsklimatet för sedan var det en all-time-low avseende det nationella resultatet. kom en ny undersökning från som visar att över hälften av företagarna upplever brott som ett problem. , var tredje företag, upplever att problemet har ökat . Företagen upplever att bedrägeri, rån och skadegörelse är vanliga brott mot företag. En fjärdedel av kommunpolitiker säger i samma undersökning att brotten har ökat i den egna kommunen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Är det rimligt att en klädbutik i ska ha ett överfallslarm? Är det rimligt att en färgbutik i får skyltfönstren beskjutna? Jag tycker inte det. Min fråga till statsrådet är därför vad regeringen gör på detta område för att skydda svenska företag och vända brottsutvecklingen. Tack för frågan, ! Nej, det är självklart inte rimligt. Man ska kunna vara trygg mot brott, och det gäller även företagare i . Det är en av anledningarna till att vi både säkerställer att den omorganisation inom polisen som har skett i bred enighet ska landa på ett sådant sätt att vi får bättre utredningsresultat - det var ju liksom hela poängen med den - och satsar resurser på polisen. Bara i den vårändringsbudget vi har lagt på bord tillskjuter vi 700 miljoner till polisen. Detta är jätteviktigt. Polisen är vårt yttersta värn mot brottsligheten, och det är polisen som måste agera och arbeta på ett sådant sätt att man når fram till brottsligheten - i alla delar av landet. Jag läste en intervju med en företagare i inlandet som sa att polisen i är som - alla har hört talas om honom, men ingen har sett honom. Man kan i artiklar läsa om dieselstölder och om en företagare som har fått hundra polisanmälningar nedlagda. Man kan läsa en artikel om brottsutsatta företagare som känner maktlöshet. Jag tror att företagarna förväntar sig kraftfulla åtgärder från regeringen. Ja, det är därför vi satsar på polisen. Jag är själv uppväxt i en företagarfamilj och har varit med om vad som händer när man får ett inbrott och den oerhörda oro det leder till när det aldrig blir någon som blir misstänkt eller åtalad utan det hela stannar hos försäkringsbolaget. Den här typen av brott är såklart ofta ganska svåra att utreda, men ju fler av den här typen av brott vi kan utreda och lagföra personer för, desto bättre är det för samhällets upplevelse av trygghet. Min fråga riktar sig till statsrådet . Utredningen om en bättre skola genom attraktiva skolprofessioner lämnar nu ett delbetänkande. Utredaren skulle se över legitimations- och behörighetsregler, vilka ställer till det för väldigt många inom skolans värld - speciellt på det estetiska området. Min fråga är hur statsrådets planering ser ut när det gäller att ta hand om de förslag som delbetänkandet innehåller. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack för frågan, ! Utredningen är resultatet av att vi har suttit ned inom för läraryrket och mött arbetsgivare och fackförbund. Vi har försökt identifiera var det har blivit fel när så många reformer pressades ned i skolan . Vi har tyvärr hittat en hel del brister, som utredningen nu tar tag i. Dels är det den nämner, alltså det problem som finns när det gäller att rekrytera till framför allt en del av våra estetiska specialistutbildningar. Dels ser vi problem i att en del av reglerna har grundat sig i en väldigt gammaldags uppfattning om att fritidshemmet, och därtill förskolan, inte är lika viktiga delar av skolsystemet som de andra. De är jätteviktiga delar för att vi ska växa som medborgare och för kunskapsuppdraget. Utredningen lämnar nu ett antal förslag om hur vi ska komma till rätta med detta, liksom en tidsplan för när vi ska göra det. De första förändringarna träder i kraft under nästa halvårsskifte, det vill säga . har ju pedagoger som har många olika former av utbildning bakom sig, och skolans utbildningar har reformerats . Det finns lärare som har verkat inom skolan i många, och satt betyg under den tiden - och när de nu ansökt om legitimation har de av någon anledning inte blivit godkända. Kan de känna hopp om att de nu äntligen ska få någon form av godkännande? Det är en jättebra fråga, . Det är lite svårt att svara på den, för när det gäller den som har varit med om detta - den som har ansökt om en legitimation den tycker sig vara berättigad till och fått ett nej - kan jag inte garantera att just dessa regler och just de brister vi har hittat i denna utredning rättar till just deras fall. Men det ska åtminstone bli betydligt färre sådana brister och problem. Denna reform borde ha genomförts från början, med en tydlig genomförande- och finansieringsplan. Det gjordes inte, och därför får vi nu vårda den i efterhand. Min fråga är till försvarsminister . Vi har under frågestunden redan hört att vi övar mer - vi genomför mer militära övningar nu än . Vi förstärker utrustning, och vi förstärker och utökar även bemanningen. Vi har också ett hemvärn som deltar i övningarna och aldrig någonsin har varit så professionellt som det är . Min fråga till försvarsministern är om man också avser att förstärka skyddsutrustningen för hemvärnssoldater och i så fall när vi kan se det förslaget på bordet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Detta är någonting som naturligtvis hanteras inom de ekonomiska ramar hemvärnet har att disponera. Det man från den politiska sidan nu har kommit överens om när det gäller hemvärnet är att fordonsparken ska kunna förnyas i rätt stor omfattning. Jag har uppfattat att det har tagits emot på ett väldigt bra sätt. Sedan är det naturligtvis så att det finns andra behov, och man får väl i så fall föra resonemang om vad det är som i första hand ska prioriteras inom ramen för hemvärnets olika budgetar. Det politiska tillskottet nu senast var dock i fordonsfrågan. Jag tycker att frågan är enormt viktig. Vi ser nu att det inte är svårt att rekrytera till hemvärnet; det är många nya och relativt unga personer som söker sig till hemvärnet och känner sig motiverade. En del av motivet om det skulle komma till en konflikt eller om man faktiskt måste utföra det man tränar för är att man kan känna sig trygg i att man har den skyddsutrustning som behövs. Det är också det enda som kan hjälpa oss så att vi inte behöver så mycket sjukvård, vilket också är en bristvara. Självklart är skyddsutrustning viktig, bland alla andra materiel som används i övningsverksamhet och i reella, operativa lägen. Inom de ramar och budgetar som finns får man genomföra de prioriteringar man anser vara de viktigaste från hemvärnets sida. Vi följer naturligtvis utvecklingen i hemvärnet på ett nogsamt sätt och är beredda att på olika stödja det, men det måste också bygga på deras egna prioriteringar. Så gott som alla verkar vara överens: Det är bra att röra på sig. Den som rör på sig orkar mer, är gladare och friskare samt koncentrerar sig och lär sig bättre. Om vi har en befolkning i rörelse får vi alltså en bättre folkhälsa. Om landets barn och unga rör sig är det också bra för skolresultaten. Samhällsutvecklingen gör , tänker jag mig, att människors vardag blir alltmer stillasittande. Såväl barn och unga som vuxna rör sig allt mindre. Goda och dåliga vanor grundläggs tidigt i livet, och därför är det så glädjande att regeringen presenterade initiativet Samling för daglig rörelse. Målet är tydligt uttalat: Alla barn och unga ska röra sig . Vi har hört att idrott och hälsa ska utökas i timplan, och tidigare pratade vi om att skärpa målsättningen för daglig rörelse i skolan. Jag skulle vilja fråga utbildningsministern vilken roll fritidshemmen kan spela i Samling för daglig rörelse. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack, , för frågan! Det sätt som vi tar oss an detta på nu är riktigt bra. Ja, vi utökar antalet timmar i idrott och hälsa. Det är en viktig del av det hela. Men vi gör det som vi sätter oss ned med friluftsorganisationer, med idrottsrörelsen, med Gymnastik- och och andra skolor, med forskare och, såklart, med lärarfacken och idrottslärarnas organisationer för att se hur vi ska göra detta på ett bra sätt. Hur blir det verkligen verklighet och verkstad på ett sådant sätt att det fungerar och inte bara blir en extra pålaga ute på skolorna? En del i detta är såklart möjligheten att jobba i fritidshemmen med daglig rörelse. Det handlar om möjligheten för dem som jobbar i fritidshemmen att få de verktyg och den fortbildning man där känner att man behöver för att kunna göra detta. Jag är övertygad om att det är en av de saker man kommer att tala om i det rörelsenätverk som vi sätter upp. Det passar också väldigt bra ihop med de nya skrivningar i läroplanen för fritidshemmen som vi har infört.