kam-ud · H4C120170215ud · 2017-02-15 09:15:00 — kan bättre än så. Det säkerhetspolitiska läget i och övriga närområde kan beskrivas med olika ord som beskriver en allvarlig utveckling - en utveckling som vi befinner oss mitt i, bokstavligen. Det kan kallas ett nytt säkerhetspolitiskt läge, ett försämrat säkerhetspolitiskt läge eller ett allvarligare säkerhetspolitiskt läge. Oavsett vilket beskrivande ord som sätts före för att beskriva utvecklingen av det nya säkerhetspolitiska läget är det som beskrivs effekten av att orättvisorna i flera länder i vår närhet ökar. För oss socialdemokrater är det viktigt att arbeta långsiktigt för en rättvis värld. En rättvisare värld är också en säkrare värld. Att det säkerhetspolitiska läget utvecklas på det negativa sätt som sker just nu tar sig uttryck i att länder tar sig friheten att ändra sina och grannländers gränser med vapenmakt. Det tar sig uttryck i militär upprustning. Det tar sig uttryck i att mer eller mindre fantasifulla lögner och ren desinformation sprids alltmer. Det tar sig också uttryck i att politiska företrädare medvetet eller omedvetet sprider lögnerna och desinformationen, ibland ända in här i riksdags kammare. Men grunden är misslyckad nationell politik i länder som skapat en ekonomisk och social utveckling som gör att människor i dessa länder tvingas att leva under allt fattigare förhållanden. När människor där försöker protestera och organisera sig för att skapa en bättre utveckling möts de av att regimen i dessa länder gör inskränkningar i demokratin, inskränkningar av yttrandefriheten, inskränkningar av mediernas frihet och rakt av stänger ned hela medieverksamheter och sociala nätverk på internet. I olika länder i EU:s närhet kan vi se hur människor som har andra idéer än regimen sätts i fängelse. De sätts i fängelse för att de försöker organisera människor, för att de försöker peka på alternativ och för att de försöker demonstrera och protestera. Det är till och med så att folkvalda ledare och parlamentariker, sådana som vi riksdagsledamöter här i riksdag, i andra länder i EU:s närhet sätts i fängelse. Allt detta sker i dessa länder för att kväva oppositionen och dem som har idéer om hur en bättre framtid och utveckling kan skapas. Sedan finns det yttersta halmstrået att tillgripa för nationella ledare som redan har eller är nära att tappa kontrollen. De skapar sig en fiende mot nationen, oftast i form av ett yttre hot, men ibland i form av ett inre. Det är mot denna bakgrund, önskan om att skapa sig en yttre fiende för att skyla över det egna misslyckade politiska styret, som vi måste se det allt sämre säkerhetsläget, den militära upprustningen och användandet av vapenmakt mot grannländer eller till och med mot den egna befolkningen. Det är en dyster utveckling, och långsiktigt är det bara ökad rättvisa som kan lösa de grundläggande problemen. I det kortare perspektivet måste vi i se över vår egen säkerhet och vara beredda ifall det värsta trots allt skulle hända oss. Det är något som inte bedöms som troligt men som vi ändå måste ha beredskap för. måste ha en säkerhet som kan hantera både det oönskade och det oväntade. Det gäller både militärt och civilt. ska vara så förberett och organiserat att en eventuell angripare avstår från att angripa. Den långsiktiga svenska utrikespolitiken ligger fast. Det visar även den utrikespolitiska deklaration som utrikesminister har lämnat här i . I det allra mesta finns det en bred politisk enighet om vad som är viktigaste värderingar. Det gäller att värderingar går före intressepolitik, vår syn på , vår syn på länders rätt till självständighet och självbestämmande och vår starka kritik mot dem som agerar med vapenmakt och bryter mot folkrätten. Där finns det en bred politisk enighet, och den har funnits . Jag hoppas att den kan fortsätta att bestå. Jag har i detta korta anförande i en lång utrikespolitisk debatt valt att huvudsakligen fokusera på den mycket allvarliga säkerhetspolitiska utvecklingen i och hela närhet. Därmed har jag bidragit till den bild som vi tar del av via medier och olika vittnesmål, en bild av en värld med stora problem. Det är problem som man lätt kan bli uppgiven inför. Men jag tänker inte bli uppgiven. Det finns nämligen även en annan bild man kan ge av världen. Det är den bild som också är en del av verkligheten, nämligen att världen totalt sett blir bättre. Det är fler och fler människor som jobbar ihop till sitt eget uppehälle och ett globalt välstånd som ökar. Det är färre människor som svälter. Det är fler barn som går i skolan; främst är det fler flickor än . Färre dör av sjukdomar som enkelt kan botas och till och med utrotas. Det, fru talman, är också en bild av det säkerhetspolitiska läget. När erkände var vi många som hoppades att skulle erkänna även . Tyvärr uteblev erkännandet, till stor besvikelse för många, trots att det finns ett majoritetsbeslut i riksdag om att bör erkänna . I stället lovade utrikesminister att man skulle fortsätta jobba för Västsaharafrågan genom FN-systemet. när sitter i hoppas jag verkligen att man kommer att leva upp till detta med full kraft och agera för att denna långa konflikt äntligen ska få en lösning. Jag hörde varken eller nämna Västsaharafrågan. Jag skulle därför vilja fråga dig, , hur du anser att bör agera när det gäller i säkerhetsrådet, nu när man har denna fantastiska möjlighet. Jag tackar för frågan om . ska nu fortsätta att agera och framför allt få FN-systemet att agera. Det är det som regeringen har sagt, efter de bedömningar som man har gjort av . Regeringen har gjort ett omsorgsfullt arbete med att utreda situationen och möjligheterna för ett erkännande. Tyvärr är situationen och ockupationen av så allvarlig att det i praktiken inte är realistiskt att säga att det skulle vara en fungerande, livskraftig och självständig stat. FN har en oerhört viktig uppgift för att få stopp på denna ockupation, få till en förhandlad lösning och en lösning där och kan gå vidare och där båda kan ha en demokratisk och positiv framtid. Jag, liksom ett flertal professorer i folkrätt, håller inte riktigt med om uppfattningen att grunderna för ett erkännande inte finns utan menar att grunderna för ett erkännande existerar när det gäller . Men detta är inte den enda frågan, utan nu måste vi naturligtvis gå vidare för att denna fråga ska få en lösning. Då är det oerhört viktigt att agerar med full kraft i , framför allt för att få folkomröstningen till stånd. Det fattades beslut om denna folkomröstning , men den har ännu inte ägt rum. Där kan spela en oerhört viktig roll för att få fart på processen så att denna folkomröstning kommer till stånd och så att vi äntligen får slut på denna långa konflikt. Då kan västsaharierna äntligen få flytta hem till sitt land igen på flykt. Jag delar uppfattning om att denna konflikt måste få ett slut och att man måste komma dithän att man folkomröstar eller på annat sätt gör upp om den fortsatta statusen för . Självständighet måste vara målet, men vi måste också vara realistiska och se att ockupationsmakten tyvärr är så framgångsrik i sitt söndrande att det tyvärr inte är realistiskt med ett självständigt och fritt . Därför måste ockupationen brytas, därför måste samhällsinstitutioner byggas och därför måste välstånd skapas. Omvärlden saknar inte utmaningar. Våra värderingar utmanas. Det nya normala är oförutsägbarheten. Frihandeln utmanas av protektionismen; öppenheten utmanas av slutenheten. Terrorlagar används för att tysta journalistiken. Det civila samhällets utrymme krymper. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter attackeras. Rättigheter för kvinnor, hbtqi-människor och olika minoriteter ifrågasätts. Vi bombarderas av påhittade nyheter, och skillnaden mellan krig och fred är alltmer oklar. Det handlar om hybridkrigföring och gråzon, näthat och mediekris. Institutioner, lagar och processer utmanas av populister, och politikens roll förändras. Hur ser ens det politiska engagemanget ut ? Den fråga jag oftast ställer till kollegor från olika länder när vi möts är just den om rekrytering. Vem vill bli politiker? Politiken har nämligen en del i att hantera den här omvärlden. Det är stora förväntningar, och man måste kunna navigera i denna föränderliga omvärld. Politikens roll är att se samhällsproblemen och med våra verktyg försöka göra något åt dem - och göra det lätt för fler att leverera lösningar och bidra till en bättre utveckling. Det är inte enkelt. och världen sörjer professor , som gick bort. Det var alldeles för . var en människa som förklarade, spred kunskap och verkligen attackerade de missförstånd som lever kvar. Hans ignoransindex är genialt. Budskapet är att vi ska se världen som den verkligen ser ut och att den oftast är bättre än vi tror. Fattigdomen går att utrota. Tvättmaskiner, rent vatten, vacciner, preventivmedel och ekonomisk utveckling gör världen till en bättre plats. Det är inte heller slumpen som avgör, utan det handlar om politiska beslut av människor. Utvecklingen är inget som bara händer - det är vi som skapar den. Världen har trots allt blivit allt bättre . Det är betryggande, även om vi inte längre har kvar som kan hjälpa till med att kommunicera fakta och forskning. Den här delen av den utrikespolitiska debatten brukar handla om biståndspolitiken och de utmaningar som finns där - som historiskt många människor på flykt och behovet av samordning, prioritering, effektivitet, styrning och transparens - och varför den nuvarande regeringen inte imponerar. Men kammaren kommer i närtid att debattera både det som kallas politik för global utveckling och det uppdaterade biståndspolitiska ramverket, så i stället vill jag bredda debatten och under de sista minuterna av min talartid nämna något om en av de märkligare konflikterna i världen - den i . var jag och en kollega från försvarsutskottet på plats i . Det är mycket att ta in. Det finns stora motsatser. Vi har ett med ambitioner och modern ekonomi och ett med kommunistisk diktatur och en helt avstannad planekonomi, men med en liten framväxt av små, små marknadsplatser. Det finns högskoleutbildningar på ena sidan gränsen och propaganda på den andra sidan. Hela situationen är tillfälligt permanent. Den demilitariserade zonen är den mest militariserade platsen på jorden. Det tar för missilerna från att slå ned i , utvecklar kärnvapen och det enda regelverk som finns att hålla sig i är en vapenvila. Vid gränsen finns de som övervakar vapenvilan. Det är ett antal neutrala länder som på inbjudan av och övervakar. valde och , och vi finns kvar där. finns ju inte längre, och blev oönskat av då man lämnade och gick med i Nato. dyker med jämna mellanrum upp och skriver på protokollen, men man är inte ständigt på plats. och finns dock kvar i tillfälliga baracker , och man samarbetar med och . Vi ska vara stolta över den militära närvaron och det svenska bidraget till hanteringen av konflikten. Man gör ett fint jobb och arbetar under väldigt märkliga omständigheter, och det är en insats som alltför få känner till. Det är också en viktig del av vår utrikespolitik. Tack så mycket, ! Jag uppskattar mycket av det du säger, och det har jag varit tydlig med även i utrikesutskottet. Du säger att det nya normala är det oförutsägbara och att det nya normala är påhittade fakta. Så verkar det tyvärr vara . I det läget tycker jag att det är märkligt att meddelar att man i utskottet ska börja samarbeta med , som står för just den typen av agerande. Därför är min fråga till : Vad är det ni ska samtala med om? Är det Rysslandspolitiken, eller är det hbtq-frågor? Är det frågor om sexuell och reproduktiv hälsa, eller är det mediefrihet? Jag vill gärna veta, och jag tror att ganska många väljare också vill veta vilka typer av frågor ni tänker samarbeta med om i utrikespolitiken. Jag uppskattar att jag fick frågan. Påståendet är nämligen falskt. kommer inte att samarbeta med . Jag förstår att det är en talepunkt som har gått ut, och jag inser att utrikesdeklarationen var så innehållslös att en av de nyheter som snurrar är att utrikesministern sa så. samarbetar med övriga partier i Alliansen. Är det så att , antagligen i strid med vad de själva tycker, skulle rösta på vår politik blir vi större, och då vinner vi. Vi har nämligen en väldigt svag regering, och vi har ett knepigt parlamentariskt läge. Jag skulle dock uppskatta om Socialdemokraterna kunde låta bli att sprida falska fakta. Det är ovärdigt, och ni kan bättre. Då noterar jag att har en annan hållning än sin egen partiordförande, , som ju var tydlig med att man ska samtala med i utskotten. Det är naturligtvis också fel - vi tycker likadant. Det är väldigt tydligt att Socialdemokraterna försöker blanda samman vad som är ett samtal och vad som är ett samarbete. samarbetar med övriga partier i Alliansen. Vi har haft en policy att vi inte ens pratar med i utskottet. Jag kan konstatera att detta är ganska besvärande även för Socialdemokraterna. Vi hade alldeles frågan om uppe. Under förra mandatperioden satt Socialdemokraterna - det har man medgett öppet i medierna; det var , som är talman - och förhandlade med för att skapa en majoritet i för att erkänna . Det Socialdemokraterna beskyller för man har man alltså redan gjort själv. Jag kan återigen konstatera att vi inte samarbetar, men vi kan prata med alla partier i riksdag. Är det så att , förmodligen i strid med sina åsikter, skulle vilja rösta på allianspolitiken är man välkommen att göra det. Jag förstår också att det är skakigt för socialdemokratin . Jag skulle vilja fråga hur det kan komma sig att vill skära ned på biståndet i en situation där biståndet behövs mer . Världen står inför ett stort antal humanitära katastrofer. Som exempel kan jag ta , där tre av fyra är beroende av humanitärt stöd, eller , där FN beräknar att minst 400 000 barn är undernärda. En ny matkris hotar i på grund av torka. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att man då vill skära ned på biståndet. Jag vill ta upp även i detta sammanhang, för nu hotas de västsahariska flyktinglägren av minskat bistånd. Det skulle vara ganska förödande eftersom de västsahariska flyktingarna är totalt beroende av bistånd utifrån för sin egen överlevnad. De lever under väldigt svåra förhållanden i öken. Hur ser ni på den frågan, ? Jag tolkar fråga som att hon beskriver skillnaden i budgeten som en nedskärning. I budgetförslag används det gamla sättet att räkna ut enprocentsmålet. Det är det sätt regeringen själv använde fram till den förra budgeten. Vi får väl återkomma till detta och fundera på hur vi ska hantera den nya bni-beräkningen. Det är mer en teknisk beräkning som har förändrats; det har inte skett någon neddragning av biståndet. Vi kan dock vara tydliga med att vi gärna vill se en utveckling av biståndspolitiken. Jag ser att vi har ett behov av att bredda biståndsbegreppet och ha ett mer modernt, effektivt, transparent och uppföljbart bistånd. Jag tror också att vi kommer att se ett skifte mot mer av det humanitära biståndet, för vi ser kriser i världen som vi aldrig har sett maken till förut. Som jag har förstått det vill ändå skära ned på biståndet, totalt sett. Jag skulle vilja få svar på hur ser på stödet till de västsahariska flyktinglägren. Är det riktigt att skära ned på det stödet i den här situationen? Man befinner sig i ett svårt läge; det är flera som har skurit ned på biståndet till de västsahariska flyktinglägren, till exempel . Jag håller inte med om att man ska flytta över perspektivet till det humanitära biståndet. Det behövs såklart både utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd. Utvecklingsbiståndet är oerhört viktigt för det långsiktiga arbetet, för att se till att länder som är biståndsberoende inte ska vara det . Man ska alltså ge hjälp till självhjälp. Det är det som är tanken med det långsiktiga biståndet. Vilken tur att vi står här i kammaren så att jag kan reda ut det här! Nej, vill alltså inte dra ned på biståndet. Det är hittepå, falsk fakta. Jag kan konstatera att vi räknar ut bni på det gamla sättet i vårt budgetförslag. Det betyder inte att det är en neddragning. Vi respekterar OECD-Dac. Men svensk ekonomi har också stora utmaningar. Därför kommer vi inte längre. Jag har varit rak och tydlig med detta tidigare. Det är regeringen själv som måste svara på varför man drar ned på eventuellt bistånd till de västsahariska flyktinglägren. Det är tyvärr inte som sitter i regeringsställning just . Men vi jobbar på det, och vi vill göra det tillsammans med Alliansen. Men det är alltså den nuvarande regeringen som måste svara på det. vill alltså inte dra ned på någonting. Vi ligger lite lägre, eftersom vi använder ett annat sätt att räkna ut bni. Vi kommer alla ihåg försöket till statskupp i . En statskupp är alltid demokratiskt förkastlig, oavsett om den lyckas eller inte. President har använt statskuppen som ursäkt för massarresteringar och uppsägningar av offentligt anställda, såsom militärer, poliser, domare och lärare. Ett stort antal företag har också tvingats stänga ned. Enligt Amnesty har mer än 2 500 journalister blivit uppsagda, närmare 800 har förlorat sina statliga presskort och 169 medier har stängts ned. Ca 500 000 kurder tvingades bort från sina hem efter brutala tillslag av turkiska myndigheter. återkommande förtryck av minoriteter borde för länge sedan ha öppnat ögonen på ledande politiker för vad som försiggår. I samband med det senaste presidentvalet i utsattes flera kurdiska politiker från det nystartade för misshandel som deras lokaler sattes i brand. har gått in med trupper i för att attackera kurderna, trots att den demokratiskt valda regeringen i har motsatt sig det. Och i har attackerat Natoallierade SDF. agerande strider tydligt mot mänskliga rättigheter, och utvecklingen är oroande både för det turkiska folket och för säkerhet. Det är horribelt att se västvärldens flathet mot det som händer i . Under januarisession röstades en aktuell debatt om situationen i ned av både byrån och kammaren. Och vi fick under höstsessionen se ledamöter från olika länder försvara president och dennes förtryck av politiska motståndare före och efter kuppförsöket. Under utrikesministers besök i utmålade han delar av gruppen Syrian Democratic Forces som terrorister, trots att de utgör den främsta demokratiska kraften mot IS och liknande islamistiska extremistgrupper och trots att gruppen stöds av merparten av regeringar. Han försvarade regimens massarresteringar och uppsägningar av militärer, poliser, domare och lärare men också att en lång rad politiska motståndare systematiskt har fängslats, mist sina jobb eller utsatts för annat förtryck, inklusive våld. Som om inte det skulle räcka har president tillkännagivit sin regerings planer på att återinföra dödsstraffet. Det är ett rött skynke för det Europaråd där är långvarig medlem. Att så många människor kom att betraktas som terrorister efter kuppförsöket är inte bara suspekt utan också en indikation på vilken typ av regim vi har att göra med i . I detta anförande instämde och (båda SD). tillträdde sin plats i . Det är glädjande, men det innebär också ett stort ansvarstagande i en värld som står inför växande klimathot, stora flyktingströmmar och ett antal allvarliga konflikter. I Putins fortsätter de mänskliga rättigheterna att kränkas på en rad områden. Det gäller inte minst yttrandefriheten samt kvinnors och hbtq-personers rättigheter. Den illegala ockupationen av fortgår också med oförminskad styrka. har fått en oberäknelig president som har dömt ut folkrätten och FN. Det är en president som attackerar kvinnors rätt till den egna kroppen, som vill bygga murar och som inte tar det globala arbetet för att rädda klimatet på allvar. Med Trump i Vita huset och i är det oerhört viktigt att använder sitt medlemskap i säkerhetsrådet för att stå upp för folkrätten, freden och de mänskliga rättigheterna. En av vår tids allvarligaste konflikter är utan tvekan kriget i . Det är ett krig som har lett till ofattbart mycket lidande, svält, våldtäkter och förstörelse. Mer än en kvarts miljon människor har dödats i , och halva befolkningen är på flykt, i eller utanför landet. Det finns ingen militär lösning på konflikten i . Den enda lösningen är förhandlingar. Här måste säkerhetsrådet självklart spela en avgörande roll. I fredsförhandlingarna är det viktigt att både de kurdiska styrkorna och kvinnor inkluderas. Det är inte rimligt att de krafter som har tagit ett stort ansvar för att slå tillbaka mot Daish stängs ute från förhandlingarna. måste även agera med kraft för att humanitärt bistånd ska nå fram till den del av som är under kurdisk kontroll och där behoven är enorma. I grannlandet , dit många syrier har flytt undan kriget, ser vi hur de mänskliga rättigheterna kränks och hur demokratin monteras ned steg för steg. Med militärkuppen som förevändning har massarresteringar av oppositionella och journalister ägt rum. Den kurdiska befolkningen har drabbats särskilt hårt. 160 mediekällor har stängts, liksom hundratals civila organisationer, fackföreningar och så vidare. Demokratiskt valda borgmästare i 35 kurdiska städer har avsatts och i vissa fall gripits. greps tolv parlamentariker . Bland de gripna fanns partiledarna. Jag var i , tillsammans med vår partiledare . Syftet var att besöka de båda HDP-ledarna i fängelset, men vi blev inte insläppta. Vi fick höra att båda sitter isolerade under mycket svåra förhållanden. HDP-ledamöterna sitter fängslade för att de har gjort sitt jobb som parlamentariker och framfört kritik mot regering. Det är rättsvidrigt. måste agera med kraft för att de fängslade HDP-parlamentarikerna samt borgmästare och övriga företrädare för ska friges , tillsammans med fängslade journalister samt övriga politiska fångar i landet. Det är mot den bakgrunden ovärdigt att EU har låtit agera gränspolis för att förhindra flyktingar att ta sig till . Avtalet med bör sägas upp , och förhandlingarna om ett EU-medlemskap bör frysas i väntan på att börjar respektera de mänskliga rättigheterna. Efter att den erkände var vi många som hoppades på att även Sahariska arabiska demokratiska republiken, , skulle erkännas, i linje med det beslut som fattades av en riksdagsmajoritet . Men erkännandet uteblev. Det måste betraktas som ett stort svek. Utrikesminister lovade i stället att man ska fortsätta jobba för en lösning genom FN. när är medlem i säkerhetsrådet förväntar jag mig att regeringen lever upp till sitt löfte och gör sitt yttersta för att sista koloni äntligen ska bli fri. En stor del av den västsahariska befolkningen lever i flyktingläger i som ett resultat av ockupation av - en ockupation som är olaglig och rättsvidrig och som har fördömts av den i . Förhållandena i lägren är mycket knappa och man är helt beroende av stöd och hjälp utifrån för sin överlevnad. Trots det halveras nästintill det svenska biståndet till de västsahariska flyktinglägren . Hälsosituationen i de västsahariska flyktinglägren är allvarlig . En fjärdedel av barnen lider av kronisk felnäring, och många kvinnor drabbas av järnbrist. Ett minskat bistånd kan uppfattas som ytterligare ett exempel på att omvärlden vänder ryggen, och risken är överhängande för att frustrationen ökar och att de krafter som vill återuppta den väpnade kampen får ny energi. Ytterligare en väpnad konflikt är knappast vad världen behöver. De västsahariska flyktingarna har väntat på att kunna flytta hem. Vi i förväntar oss nu att återställer biståndet till de tidigare nivåerna och agerar med kraft i för att Västsaharafrågan ska få en lösning samt att den folkomröstning som beslutades om kommer till stånd så att den långa konflikten äntligen får en lösning. Det var glädjande att höra kritiken mot både från och från i . Det är också glädjande att vi är ganska samstämmiga i den kritiken. Min fråga till är: Skulle kunna tänka sig att samarbeta med i dessa frågor för att jobba för mänskliga rättigheter och kurdernas rättigheter i ? I detta anförande instämde (SD). samarbetar inte med i någon fråga beroende på att vi har helt olika inställning till viktiga värdegrundsfrågor.