kam-fs · H5C120171214fs · 2017-12-14 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Närings- och innovationsminister (S) Högre utbildning och forskningsminister, (S) Socialminister (S) Infrastrukturminister (S) Närings- och innovationsminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. I har vårdköerna fördubblats på bara . Under den rödgröna regeringen har situationen försämrats dramatiskt. Det innebär att över 100 000 människor står i vårdköer. har allra längsta väntetider inom vården. Därtill ser vi stora regionala skillnader. Enligt de senaste uppföljningarna får av patienterna i moderatstyrda sin operation utförd inom utlovad tid, medan motsvarande i röda och är att bara drygt hälften får det. Vilka nya konkreta åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att minska köerna? Patienterna ska inte sitta i väntrummet. De måste få vård i rätt tid. , det vill säga innan vi tillträdde i regeringsställning, såg vi hur köerna började öka. Vad det i grund och botten handlar om är att alliansregeringen nästan med kirurgisk precision underlät att investera i att bygga ut utbildningsplatser för ny personal till hälso- och sjukvården och att satsa på personalen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag satt så sent som i går i en sjukvårdsdialog med hela den norra regionen, som beskriver den dramatiska personalbrist och kompetensbrist som man ser och som man försöker lösa . Detta är orsaken till att köerna ökar. Därför är det också så viktigt att regeringen tog bort kömiljarden. Vi införde en professionsmiljard och gör de största satsningarna i modern tid på hälso- och sjukvården. Två extra miljarder är vikta till bemanning i hälso- och sjukvården. En extra miljard går direkt till förlossningsvården, och den får användas såväl till att anställa som till att kompetensutveckla den befintliga personalen. Jag vill börja med att påminna statsrådet om att vi när alliansregeringen tog över 2006 hade en mycket starkt försämrad situation liknande den vi är på väg mot. Därefter åstadkom Alliansen en halvering, och vi kommer att göra det igen. Kömiljarden har vi tagit konsekvensen av, och vi utvecklar den till att bland annat innefatta röntgen- och laboratorietester. Men är det statsrådet som har ansvaret. Utvecklingen borde gå åt andra hållet. Jag upprepar frågan: Vilka nya konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta? Jag är glad, , att återigen få prata om regeringens historiskt stora satsningar på hälso- och sjukvården . Vi satsar 5 ½ miljard, varav 3 miljarder är direkt vikta till att anställa mer personal, kompetensutveckla och förbättra arbetsvillkoren. Sanningen, , är att köerna började öka . Ni hade en kömiljard som fick den befintliga personalen att springa fortare, med konsekvensen att väldigt många är sjukskrivna . Min fråga riktar sig till . har det rapporterats om en växande antisemitism i våra utanförskapsområden. Det har framkommit att vissa organisationer som fått stöd för trossamfundsverksamhet bjudit in föreläsare med antisemitiska budskap. Det är oacceptabelt att dessa organisationer får statligt stöd. I vår budget har vi anslagit medel till civilsamhällets stödbeslutande myndigheter för att de bättre ska kunna granska de organisationer som får stöd. Kommer regeringen att fortsätta säga nej till våra förslag om kontroller, tillsyn och frysande av bidrag till organisationer som motverkar vårt demokratiska samhälle och vår sammanhållning? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Antisemitism och främlingsfientlighet är ett gift som sprider sig i vårt samhälle . De nazistiska och andra organisationer som pekar ut judar och angriper judiska platser och symboler måste vi stå upp mot. Vi är ett demokratiskt samhälle som inte kan acceptera det här sättet att agera. När det handlar om organisationer och föreningar har vi en väldigt tydlig position: Inga statliga medel ska gå till organisationer som är odemokratiska eller agerar i strid med våra demokratiska värden. En utredning som ska vara avslutad ser nu också över demokrativillkor i statens stöd till trossamfund. Det här är en viktig fråga att driva. Men politiska partier i den här församlingen har också ett eget ansvar att inte sprida främlingsfientlighet och inte bidra till polarisering i samhället. Där har ett väldigt stort ansvar för den politiska debatt vi har. Ministern verkar bli arg. yttrades följande på en antidemokratisk demonstration i : Vi har utlyst intifada från . Vi vill ha vår frihet tillbaka, och vi ska skjuta alla judar. Antisemitismen i har tillåtits växa . Är ministern beredd att kartlägga organisationer och samfund som uppbär statsbidrag och sprider antisemitism samt strypa deras bidrag och säkra judars trygghet i ? Hets mot folkgrupp är förbjudet och bör både åtgärdas och lagföras om det är möjligt. Jag hoppas att lyckas med det, eftersom är ett demokratiskt samhälle som har gränser för vad som får yttras. Vi kommer att stå upp för ett land som är öppet för alla och där allas demokratiska och religiösa rättigheter respekteras, men då är det också viktigt att vi som partier vågar agera mot rasism och främlingsfientlighet. Det kommer Socialdemokraterna och den regering vi har just nu att fortsätta göra, även i strid med . Min fråga går till statsrådet . Sjöfarten är otroligt viktig för . Det är också ett smart sätt att frakta gods. Att frakta gods till sjöss är både klokt och långsiktigt hållbart. Exempelvis i den här regionen, Stockholms- och , är nio av tio varor fraktade sjövägen. Men det finns många hinder. Det handlar bland annat om infrastrukturen till och från hamnarna. Det handlar också om de avgifter som har lanserats. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Då är frågan: Hur kan man förstärka infrastrukturen? Jag noterar exempelvis att kämpar med att få fram infrastruktur, såsom Södertörnsleden, och att behöver en bättre anknytning. Vad kan ministern göra åt det? Jag tackar för frågan. Jag delar uppfattningen att sjöfarten är underutnyttjad. Vi måste använda sjöfarten otroligt mycket mer i , dels av klimatskäl, dels för att det rent logistiskt visar sig vara en alldeles utmärkt resurs när det gäller att stärka förmåga att motsvara de förväntningar som finns. Det handlar både om att klara klimatomställningen och om att vara ett offensivt exportland. Vi arbetar nu i med en godsstrategi som kommer att peka ut viktiga insatser tillsammans med den nationella planen, som visar på de investeringar vi ska göra i infrastrukturen. Jag kommer i närtid att bjuda in alla hamnar till ett möte. Det är första gången på jag vet inte hur länge som detta görs. Jag ska föra en diskussion med företrädarna för hamnarna om viktiga prioriteringar framöver. Sjöfarten är en underutnyttjad resurs, och det finns behov av både investeringar och ökad optimering av de resurser som finns till förfogande. Vi ska stärka sjöfarten, och vi ska stärka hamnarna. Jag noterar ändå att det, som det ser ut just , saknas två väldigt viktiga delar i den infrastrukturplanering som ska sträcka sig : saknas helt, och Södertörnsleden verkar inte bli av. Det här är två viktiga frågor som rör just sjötransporterna och godstransporterna. Då infinner sig frågan om hur man ska rätta till detta. Där har ministern ett stort ansvar. Vilka åtgärder vill ministern vidta? Det som ligger ute nu är förslag. Remissrundan är precis avslutad. Jag har lyssnat in många synpunkter från såväl och som från andra delar. Jag känner att det finns ett starkt engagemang och intresse för att framöver utveckla insatserna vad gäller såväl farlederna som hamnarna. Detta kommer att bli en viktig del när vi från regeringens sida väljer vilka prioriteringar som ska göras, både när det gäller infrastrukturen och vilka andra insatser vi kan göra för att stärka svensk sjöfart. Min fråga riktas till socialministern och gäller det kommande förslaget om reformerade stöd till barn och vuxna med funktionsnedsättning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund träffade jag synskadade. De menar att detta förslag är rent förkastligt för dem, eftersom det föreslås att man ska ha en renodlad merkostnadsersättning. Synskadade har haft en schablonersättning som har fungerat väldigt väl för dem. De har framfört sina åsikter om det kommande förslaget till ministern. Min fråga är ganska enkel och konkret: Vad tänker ministern göra för att tillmötesgå de synskadade och deras förslag till förändring och förbättring? Det är viktigt att komma ihåg att det reformerade stödet till vissa av våra funktionshindrade är någonting som påbörjades och som sedan arbetades med under hela alliansregeringens tid. vi har arbetat fram detta förslag har vi haft nära samverkan med samtliga funktionshindersorganisationer i . Vi var också väldigt tydliga när vi presenterade förslaget för drygt en månad sedan. När det gäller en renodlad merkostnadsersättning för personer med synskador är det en modernisering av regelverket. Alla andra kategorier som har någon form av funktionsnedsättning har en sådan renodlad merkostnadsersättning. Detta är någonting som också stöds kraftfullt av till exempel Funktionsrätt , just för att man ska se till individens behov och inte ha denna typ av extremt gammalmodiga schablonersättningar. Ministern har fel. Man har inte talat med de synskadade förrän i den tolfte timmen, skulle jag vilja säga. Detta har de också påtalat. Det finns skäl till att de synskadade har haft en schablonersättning. Det har inte varit lika lätt för människor med denna funktionsnedsättning att kunna berätta vilka olika utgifter de har som de behöver merkostnadsersättning för. Därför frågar jag igen: Tänker ministern ta deras synpunkter på allvar och försöka att rätta sig efter dem? Detta är som sagt ett förslag som det nu har arbetats på ända , även . Man har haft referensgrupper där har ingått. Jag informerade dem och de andra funktionshindersorganisationerna . De har haft alla möjligheter att framföra sina synpunkter, även i remitteringsförfarandet. Vi har också beaktat dem i det förslag som vi nu går fram med, som har ett starkt stöd av alla andra. Min fråga går till statsrådet . Fack och arbetsgivare har träffat en överenskommelse om etableringsanställningar. Detta är ett viktigt steg för att göra det lättare för nyanlända och långtidsarbetslösa att få ett jobb. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Enligt förslaget om etableringsanställningar ska jobben vara på heltid och normalt leda till tillsvidareanställning. Jobbet ska innehålla utbildning på betald arbetstid, och lönen ska följa kollektivavtalen. Men de borgerliga partierna håller fast vid sitt förslag om att lagstifta fram lägre löner, trots att de lovat att dra tillbaka det förslaget om arbetsmarknadens parter tog fram en motsvarande lösning för att underlätta etablering på arbetsmarknaden. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka fördelar för den svenska konkurrenskraften ser han med den modell för etableringsanställningar som arbetsmarknadens parter presenterat i förhållande till andra förslag? Tack, , för frågan! Vi ser en stark arbetsmarknad . Det växer fram väldigt många nya jobb - Arbetsförmedlingen räknar med att det kommer att skapas 250 000 nya jobb i . Men den stora bristen och det stora problemet på svensk arbetsmarknad är kompetensbrist och att vi inte lyckas med matchningen. Vi måste ge människor bättre chanser att komma in på praktik eller få utbildning för att kunna ta de jobb som svensk arbetsmarknad kräver. Vi hade en diskussion om etableringsjobben där parterna nu har enats om en principöverenskommelse. Jag hörde moderatledaren säga att de skulle driva sitt förslag om inte parterna kom fram till sitt. Jag skulle varna för en modell där man går emot parterna på detta område. En sådan modell skulle leda till politisk cirkus rörande lagstiftning om lönenivåer samt till fler konflikter på svensk arbetsmarknad. Det vore inte bra för . Tack, , för svaret! Skulle ministern kunna utveckla det hela lite? Jag har själv en bakgrund i och vet hur diskussionerna brukar gå om lägre löner kontra den svenska modellen. Vi brukar ha lite svårt att förklara fördelarna. Hur ser ministern att den svenska modellen skulle påverkas om vi skulle lagstifta fram lägre löner i ? Och hur skulle det påverka vår svenska konkurrenskraft på världsmarknaden? har unikt få konfliktdagar på arbetsmarknaden. Arbetsgivare vill inte ha en massa konflikter - det är den första delen Den andra delen är att vi inte vill ha valrörelser som handlar om lönenivåer. skulle då ha en helt unik debatt i en valrörelse, för många andra europeiska länder har debatter om att höja minimilönerna. skulle få en debatt om att vi i parlamentet skulle sänka lönerna på svensk arbetsmarknad och blåsa till strid mot svensk fackföreningsrörelse. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tror att detta vore en farlig väg att gå. Jag tror att den skulle leda till fler konflikter, till sämre löner och till en sämre lönebildning i . Jag vänder mig till statsrådet . Man kan önska sig väldigt många saker här i världen, speciellt . Men det som över 800 svenskar önskar sig över allt annat är att få ett nytt organ. Över 800 svenskar står på väntelistan för att få ett nytt organ. När jag fick ett nytt hjärta var det ungefär 500-600, så behovet har alltså inte minskat. Vi har en färdig utredning för att främja möjligheten för alla de människor som faktiskt vill donera organ, enligt alla opinionsundersökningar i . Då undrar jag: Varför är statsrådet emot att denna utredning får ta plats och tid och emot att ta vara på de förslag som finns i utredningen för att låta människor donera organ så att fler slipper dö? har 27 personer dött. Det finns naturligtvis ingen som är emot att vi ska få upp antalet personer som är villiga att donera sina organ. Det är också därför denna utredning har arbetat. Tyvärr är det så att vi kan konstatera att de juridiska delarna i utredningen inte höll, vilket vi också har meddelat. Jag vet att detta även har meddelats från i särskild dialog med socialutskottet. Därmed inte sagt att vi inte kommer att gå vidare och på olika sätt stimulera att fler organ doneras. Vi kommer bland annat att ge ett särskilt uppdrag. Glädjande nog kan vi se att både antalet personer som är villiga att donera sina organ och antalet organdonationer i ökar. Mycket mer behöver dock göras, framför allt med tanke på att vi vet att många fler är villiga att donera sina organ än vad vi ser i verkligheten . Vi måste naturligtvis hitta vägar framåt, men vi måste också göra det på ett rättssäkert sätt. Då måste jag ställa följdfrågan: Vilka andra experter eller jurister skulle man kunna ta in som skulle kunna göra en helt annan bedömning än vad denna gedigna utredning redan har gjort? Den frågan fick jag inte heller svar på från statssekreteraren när hon var i socialutskottet. Dessutom kan jag konstatera att inte ens har blivit informerat från om vad man tänker göra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi har varit ute offentligt, och som sagt har statssekreteraren varit i socialutskottet och gjort en särskild genomgång av skälen till att vi inte går vidare med den utredning som ligger på bordet. Jag är säker på att väl känner till att de juridiska delarna, som hade varit helt avgörande för en framgång för de förslag som fanns i utredningen, inte höll. Därmed inte sagt att vi inte skulle vara villiga att titta vidare på detta och tillsätta ytterligare en utredning. Men i avvaktan på det ska vi också lägga uppdrag till exempelvis . I början av månaden presenterade polisen en trygghetsundersökning för . Glädjande nog visade den att brottsligheten sjunker, men dessvärre är den upplevda tryggheten sämre. En av de stora orsakerna till otryggheten handlar om biltrafiken, om alltför höga hastigheter och obesiktade bilar. Att det är olagliga bilar, oskattade och icke besiktade, är ett jättestort problem. Även om det har vidtagits åtgärder för att komma till rätta med så kallade bilmålvakter finns det fortfarande problem. Jag skulle därför vilja fråga statsrådet med ansvar för infrastruktur vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att vi ska komma till rätta med otrygghetsproblematiken med höga hastigheter och olagliga bilar på våra vägar. Tack, , för frågan! Jag delar verkligen uppfattningen att detta är ett problem, ett växande problem. Det var ett av skälen till att vi från regeringens sida i budgetpropositionen lade 25 miljoner för att kunna hjälpa kommunerna att till exempel forsla bort de bilar utan registrerade ägare som finns eller att komma till rätta med bilmålvakter. Vi har för avsikt att gå vidare med insatser för att stoppa denna utveckling. Det pågår just nu en översyn av lagen, och jag tror dessvärre att det är nödvändigt. Vid sidan av det som vi i övrigt gör för att få ett bättre trafikbeteende - hastighetsövervakning, mindre alkohol i trafiken genom alkobommar och händerna på ratten genom förbud av handhavande av mobiltelefon i bilen - måste vi se till att vi kan lagföra och på ett bättre sätt stävja en utveckling där de som framför bilar som de inte äger inte känner något ansvar för detta. Därför är de 25 miljonerna otroligt viktiga. Tack så jättemycket för svaret! Det krävs ett strategiskt och fokuserat arbete för att vi ska fortsätta komma framåt i de här viktiga frågorna. Jag är glad att höra säga att regeringen planerar vidare insatser. Är man också beredd att ge Transportstyrelsen ett tydligare uppdrag att ta itu med problemet kring bilmålvakter? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Ja, om det skulle visa sig behövas har jag inga bekymmer med det, för detta är ett växande bekymmer. Därför är det så nödvändigt att vi använder de verktyg som finns till förfogande. Resurserna är en del, och kommunerna har möjlighet att använda de utökade medlen i budgetpropositionen. Men sedan handlar det naturligtvis om att ha en adekvat lagstiftning. Där pågår en översyn. Skulle det visa sig att Transportstyrelsen behöver bättre verktyg är jag givetvis beredd att medverka till detta. Min fråga går till statsrådet . Som statsrådet vet är Nya och hela hälso- och sjukvården i i gungning, kan man nog säga. Nya har väldigt många problem: stora fel på byggnaden, extrema konsultarvoden, ett it-fel som har orsakat dödsfall och så vidare. Dessutom visar det sig nu att det kraftigt minskade antalet förlossningsplatser på Nya , ungefär 1 000 på årsbasis, kommer att förvärra det kaos som redan råder i . De stora satsningar som vi nu har gjort tillsammans på 1 miljard riskerar att urgröpas här, tror jag. Vad kan statsrådet göra för att få att använda vår satsning till förlossningsvården och exempelvis inte till konsultarvoden? Tack, , för beskrivningen! Jag följer naturligtvis också utvecklingen i medierna när det gäller både NKS och de andra delarna. Som väl känner till är det Alliansen som är ansvarig för hälso- och sjukvården i och byggnationen av NKS. Det är nog för övrigt en fråga som vi behöver titta på i särskild ordning. Men naturligtvis är jag oerhört angelägen om att de stora satsningar som vi nu gör på förlossningsvården går till det som de är avsedda för, det vill säga att anställa mer personal och att förbättra arbetsmiljön och arbetsvillkoren för barnmorskor och personal inom förlossningsvården. Jag har haft en sjukvårdsdialog med bland annat företrädare för där vi särskilt har diskuterat förlossningsfrågan, och jag har i särskild ordning understrukit vad de här pengarna är avsedda för. Sedan kommer vi naturligtvis att behöva följa upp detta noga. Men vi förhandlar också med SKL om detaljerna i innehållet. Det är oerhört viktigt att följa upp att de här pengarna går till just anställningar, specifikt när det gäller landsting som säger att pengarna är helt meningslösa, för det finns sådana landsting. Det är vansinnigt viktigt. Jag är glad för att statsrådet följer frågan. Ja, det är otroligt viktigt. Vi vet att alldeles för många blivande föräldrar känner en oro över sin kommande förlossning. Inte minst har vi sett exempel från på just detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är därför som de här medlen med kirurgisk precision ska gå till att just öka tryggheten för föräldrar och förbättra situationen för personalen i förlossningsvården. Jag kommer att följa detta mycket noga. Jag har ägnat åt att titta på det valmanifest som Socialdemokraterna gick till val på 2014. I valmanifestet finns ett löfte om att höja kraven på lärarutbildningen. Kraven för att komma in på lärarutbildningen skulle höjas, och tempot i lärarutbildningen skulle höjas. Kraven på studenterna skulle höjas, och det skulle öppnas fler vägar till att bli lärare genom exempelvis Teach for . Att läsa det socialdemokratiska valmanifestet är nästan som att läsa en skolpolitisk motion från . Men det som är alarmerande är att inget av löftena egentligen har genomförts. Min fråga till ministern för högre utbildning och forskning är därför: När kommer de socialdemokratiska vallöftena om lärarutbildningen att infrias? Tack så mycket, , för frågan! Vi är i full färd med att bygga ut lärarutbildningen för att möta det stora behovet av nya lärare som vi ärvde från alliansregeringen. Vi ärvde två stora utmaningar: sjunkande kunskapsresultat och stigande lärarbrist. har vi jobbat sedan dag ett med att försöka möta dessa. Till skillnad mot ser vi nu till att det blir fler utbildningsplatser. Vi ser också till att det blir fler vägar in till lärarutbildningen, och vi jobbar successivt med att stärka kvaliteten. Just nu pågår också den första stora nationella utvärderingen av hela lärarutbildningen. Den kommer att vara väldigt viktig för framtiden. När det gäller tillträdet till den högre utbildningen har vi tagit emot en utredning som har varit ute på remiss och som kommer att leda till en proposition i i vår. Tack, statsrådet, för svaret! ställde jag inte frågan om utökat antal platser. Vi har tidigare debatterat i kammaren att UKÄ har underkänt det som en metod för att få fler lärare och bedömer att det snarare kommer att leda till fler avhopp. Av de löften som Socialdemokraterna gick till val på 2014 kan jag inte se att något har infriats. är det kvar till nästa val. Vad tänker Socialdemokraterna göra när det gäller lärarutbildningen under resten av mandatperioden? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack så mycket för följdfrågan! Som sagt har det sedan dag ett pågått ett arbete med att uppfylla de löften som vi gav. Vi har bland annat tillfört till kvalitetsökning av lärarutbildningen. Vi har tillfört 90 miljoner för forskarutbildning på lärarutbildningen för att få en starkare forskningsanknytning. Vi har också fått en första utvärdering från UKÄ om övningsskolor, som också visar på goda resultat. Jag vill ställa min fråga till socialminister . Vi har en julhelg att se fram emot, men alla ser inte fram emot denna helg. Jag tänker på patienter och vårdpersonal. Många är oroliga för det vårdkaos som brukar infalla . Redan nu går flera landsting ut och varnar. Trots beordrad övertid och inhyrd personal kommer tusentals behandlingar och operationer att skjutas upp under jul och nyår. I är läget allvarligt. , ordförande i säger: "och nyår stängs ytterligare flera hundra vårdplatser och vi måste ställa in massor av planerad vård. Utan vårdplatser tvingas vi skicka hem 80-90 åringar som knappt kan gå." Vårdkaoset är inte bara ett Stockholmsproblem. Situationen ser likadan ut i resten av landet. Vilka åtgärder tänker socialministern vidta för att patienter och vårdpersonal inte ska behöva fira jul i ett vårdkaos? Som jag sa tidigare tog vi över i ett läge då köerna hade ökat . Vad gäller situationen i har man ett alliansstyre där. Regeringen har ökat utbildningsplatserna till undersköterska, specialistsjuksköterska och barnmorska. Flera av dessa utbildningar levererar nya medarbetare .