kam-fs · H4C120170608fs · 2017-06-08 14:00:00 — Tack, utbildningsministern, för svaret! Det finns en del i detta som oroar mig lite grann, och jag tänkte att ministern ska få tillfälle att lägga ut texten om detta. Om vi ska utöka timplanen i idrott och hälsa antar jag att det innebär att den totala timplanen för ska utökas. Jag tänker mig att det i sin tur riskerar att förvärra en redan rätt besvärlig kompetensförsörjningskris i skolan. Hur bedömer utbildningsministern att en utökning av timplanen ska kunna lösas så att all idrottsundervisning fortfarande bedrivs av legitimerad personal? bereder ett uppdrag där man ser hur man skulle kunna utöka antalet timmar i idrott och hälsa. Vi har inte satt ned foten när det gäller att vi ska utöka den totala läroplanen och att den i så fall ska utökas . Man ska också se om det går att prioritera lite annorlunda med bibehållna kunskapskrav . Det viktiga är att vi ser till att vi rör oss mer. Genom att röra oss mer får vi också bättre resultat både, såklart, i kunskapsämnet idrott och hälsa och i andra ämnen. Jag tänkte fortsätta på den fråga som tog upp, nämligen jobben i hela landet. Män och kvinnor förlorade sina jobb på många håll i landet under den borgerliga regeringens tid. Förutom att arbetslösheten i stort sköt i höjden fortsatte den pågående urbaniseringen med lavinfart. 7 500 statliga jobb flyttades från övriga landet till . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund vet jag att regeringen har en annan politik, och det är vi glada för. Vi ska se till att jobben kommer tillbaka. Men jag undrar: När blir det verklighet? Gäller det män och kvinnor i hela landet? Och vilka jobb kommer till och ? Tack, , för frågan! Vi har haft en tydlig centraliseringsvåg. Det har påverkat spridningen av de statliga jobben. De statliga jobben har koncentrerats till . För den förra regeringen började i och slutade i . Men så ser inte ut. Staten måste ta ansvar för att finnas i hela landet. Vi har beslutat om omlokalisering av tre myndigheter. Vi förstärker dessutom närvaron i befintliga myndigheter på flera orter, nu senast i . Och vi kommer att jobba för att sprida de statliga jobben. Detta är inte bara en fråga om att förstärka tillväxten i de regioner som har en låg andel statliga jobb. Det handlar om legitimiteten för den svenska staten. Om avståndet mellan medborgare och stat växer minskar också tilliten till den svenska staten. Det är helt avgörande för den svenska statens framtid och för relationen mellan medborgare och stat att vi tar ansvar och sprider de statliga jobben och bryter den politik som den förra regeringen förde. Tack för svaret! Det är bra, för under den borgerliga regeringens tid lade 17 myndigheter ned 143 arbetsplatser runt omkring i landet. Det drabbade både män och kvinnor. En del påstår att det har med utbildning att göra - att det finns en människor av en viss typ av kvalitet och att jobben därför måste finnas i . Hur ser statsrådet på detta påstående? Det finns utbildade människor i , i , i , i och i . Vi har en befolkning som är välutbildad. Tack vare satsningar på regionala högskolor och universitet har vi en bättre spridning av akademiska utbildningar, och det skapar goda förutsättningar för kompetensförsörjning i den statliga sektorn också utanför . Det är helt avgörande att vi också använder den möjlighet som vi har för att få en bättre statlig service, närvaro och lokalisering av de statliga myndigheterna. Jag vill rikta min fråga till försvarsministern. Cybersäkerhet är någonting som blir en allt viktigare fråga. Vi ser hur detta ökar i omfattning, och vi har hört FRA gå ut med att det sker uppemot 10 000 cyberattacker . Det finns it-spioner som jobbar på att kunna släcka ned . Detta skulle alltid kunna få förödande konsekvenser för , men inte minst vid ett angrepp. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund var vi i Försvarsberedningen i . Där jobbar man väldigt ambitiöst och har valt att ha en enda myndighet som tar ansvaret såväl för det militära som för olika myndigheter och för informationsstruktur som är viktig landet. Den fråga som jag vill ställa till ministern är: Hur tänker sig försvarsministern att stärka cybersäkerheten i ? Och är ministern nöjd med att det är sex myndigheter som ska samverka och dela på ansvaret? Inom ramen för MSB pågår ett arbete där man följer upp olika typer av attacker och där man har bildat organisationer med myndigheter och företag i olika branscher. Man träffas där tillsammans med jämna mellanrum för att utbyta erfarenheter men också för att delge varandra olika typer av lösningar på hur man på ett bättre sätt kan stå emot olika typer av angrepp. Ett liknande arbete pågår på den statliga sidan. Där finns särskilda nyckelmyndigheter som har ett särskilt ansvar för att klara detta, och där pågår också planering. Detta är något som vi måste arbeta intensivt med för att kunna utveckla våra metoder. Jag vill påminna om det riksdagsbeslut som finns där vi har ställt oss bakom att arbeta med aktiv cyber inom ramen för Försvarsmakten. Tack för svaret! Vi ska också komma ihåg att särskilt har pekat ut att informationssäkerheten behöver prioriteras högre och att det finns många myndigheter som inte alls når upp till en godtagbar nivå. Det är trevligt att utbyta erfarenheter, men är det inte mer rimligt att ha det precis som i och i många andra länder? Där är det en enda myndighet, en cybersäkerhetsmyndighet, som tar ansvaret. Är inte det en bättre väg att gå än att låta sex olika myndigheter dela på ansvaret? Jag tänker inte här snöa in på någon särskild lösning för hur detta rent administrativt ska se ut. Jag inser att samhället är oerhört mångfasetterat med många företag, många myndigheter och många förvaltningsenheter. Det viktiga är att man får igång jobbet på ett brett fält och att det sker någonting ute i praktiken. Det är detta man försöker åstadkomma via det som MSB gör. Därmed inte sagt att det är nog, utan förbättringspotentialen på området är omfattande.