ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H510198 · 2017-11-21 00:00:00 — Interpellation 2017/18:198 Förlorade transoceana direktanlöp av fartyg till av (M) till Statsrådet (S) hamn är största hamn och ett nav för logistik och handel i . Transporter till och från är avgörande för svenska företag och svensk ekonomi. En stor del av det gods som importeras och exporteras passerar . Före hamnkonflikten har ungefär sex av tio containrar som ska till eller från passerat via containerhamnen i . Containerhamnen i har lamslagits av en arbetskonflikt . Effekterna av konflikten är stora för hamnens kunder, företag i och utomlands. Många företag har tvingats att hitta nya vägar att transportera sitt gods, ofta med lastbil till andra hamnar i andra länder. Transportkostnader ökar liksom miljöpåverkan. Det påverkar i sin tur svensk konkurrenskraft negativt. Som en effekt av läget i hamnen har flera rederier beslutat och gett besked om att de slutar köra stora fartyg till . Det är mycket oroande. Så kallade transoceana direktanlöp, alltså att fartyg kör från direkt till stora hamnar i eller , har länge varit en hörnsten i effektiva logistikupplägg för svensk industri och andra företag. Detta krackelerar nu stegvis. som land riskerar att i närtid stå utan sådana direkta fartygslinjer till viktiga marknader. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konsekvenser bedömer statsrådet och regeringen att förlorade transoceana direktanlöp får för svensk infrastruktur och svenskt näringsliv? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta givet hamnproblemen för att även fortsatt ska kunna ha fungerande logistikflöden med transoceana direktanlöp av fartyg till och ?
ip · H510199 · 2017-11-21 00:00:00 — Interpellation 2017/18:199 Placeringen av EUs läkemedelsmyndighet av (M) till Utrikesminister (S) Den nya placeringen av blev ett misslyckande för . visade sig ha en bättre chans och gick vidare till en andra röstningsomgång då det hela avgjordes i . En sådan här central europeisk institution placerad i hade också varit till stor fördel för och därmed . Det handlar om kvalificerade jobb som hade medverkat till att stärka vad som kan ses som ett medicinskt kluster. är alltmer en gemensam arbetsmarknadsregion. Det som är bra för den ena delen av Sundet är bra för den andra. har också på alla sätt bistått i samband med den stora forskningsanläggningen i . Från dansk sida riktas nu kritik och uttrycks besvikelse över hur agerat i samband med placeringen av . I stället för att ställa upp för ett nordiskt grannland uppfattas ha gett sitt stöd till andra. Den danske utrikesministern säger till : ”har i den grad svigtet , Malmø og hele det nordiske samarbejde ved ikke at på som ny hjemby for Det Europæiske Lægemiddelagentur ().” Vidare menar han: ”Jeg tror egentlig nok, at svenskerne selv forventer, at det får konsekvenser i forhold til, hvordan vi arbejder sammen. Det er ikke normalt, det, der er foregået her.” Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Har det skett någon nordisk samordning i samband med att skulle flyttas från ? Hur har ministern för avsikt att hantera den besvikelse som den danska regeringen ger uttryck för när det gäller bristande stöd för placeringen av i och därmed i ? Anser ministern att det finns skäl att befara ett försämrat nordiskt samarbetsklimat som en konsekvens av att uppfattar sig sviket av ?
ip · H510200 · 2017-11-21 00:00:00 — Interpellation 2017/18:200 Asylsökandes rätt att välja handläggare efter kön av (M) till Statsrådet (S) undertecknades en ändring i lagtexten i utlänningsförordningen. Förändringen innebär att en asylsökande ges rätt att bestämma vilket kön deras handläggare och tolk hos ska ha. I förordningen står nu följande: ”Inför den muntliga handläggningen hos ska utlänningen tillfrågas om han eller hon föredrar en manlig eller kvinnlig utredare respektive tolk. Utlänningens önskemål ska tillgodoses om det är möjligt.” I strävar vi efter att nå ett jämlikt samhälle där kvinnor och män har lika möjligheter. Med tanke på att ligger i världstoppen när det gäller jämställdhet och att vi arbetar för att bli ännu bättre ter det sig mycket märkligt att ha en lagstiftning där vi på detta sätt separerar män och kvinnor. Regering kallar sig för en feministisk regering med en feministisk politik, vilket gör att den lagändring som undertecknades förefaller än mer underlig. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder vidtar statsrådet för att se till att handläggare och tolkar från erbjuds efter tillgänglighet snarare än kön?
ip · H510201 · 2017-11-21 00:00:00 — Interpellation 2017/18:201 Den svenska ansökan om att få till av (MP) till Utrikesminister (S) Brexit har fått flera konsekvenser. En av dem är att de myndigheter som legat i ska lokaliseras till andra länder i EU. Det har handlat om Europeiska bankmyndigheten () och Europeiska läkemedelsmyndigheten (). var ett av 19 länder som ansökte om att bli värdland för och lämnade in en ansökan om lokalisering i . Lokaliseringen blev i stället . Också lämnade in en ansökan om att få till . Placeringen var tänkt i , som ligger ifrån i , alltså motsvarande vad avståndet är mellan och . vann varken eller kampen i EU om att bli värd för den eftertraktade myndigheten. slogs ut tämligen snabbt, medan klarade sig kvar längre men åkte ut när och återstod. På spel stod 900 högkvalificerade internationella jobb, med långtgående positiva konsekvenser som följd. Givetvis hade det varit bra för om hade etablerat sig här. Det hade emellertid varit oerhört värdefullt för i synnerhet om hade gått till . Därför ställde sig också i politisk enhällighet bakom den danska ansökan och inte den svenska. Att regeringen förordade en etablering i må vara naturligt. måste det ses som ett svaghetstecken att nordiska grannar motarbetar varandra i stället för att samarbeta. Regeringen borde se värdet för av att en stor skulle etablera sig bort. Dessutom hade en nog så bra ansökan. Regeringen har inte velat uttala sig om hur man har röstat, och detta kommer enligt uppgift aldrig att bli offentligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : • Hur avser ministern och regeringen att verka för att de nordiska länderna på ett bättre sätt ska kunna samarbeta framöver i strategiskt viktiga frågor som avser lokalisering av myndigheter? • Avser ministern och regeringen att utvärdera ansökningsprocessen med , inklusive frågan huruvida en samordning med hade lett till ett bättre resultat?
ip · H510202 · 2017-11-21 00:00:00 — Interpellation 2017/18:202 Dieselförbud i storstäder av (M) till Miljöminister (MP) beslutade den styrande majoriteten i att så kallade miljözoner ska införas i staden. Det innebär i praktiken att det kommer att bli förbjudet att framföra de flesta sorters dieselbilar i när beslutet träder i kraft. Med anledning av detta vill jag fråga miljöminister : Arbetar ministern inom ramen för sin tjänsteutövning också för att möjliggöra denna typ av beslut?
ip · H510203 · 2017-11-21 00:00:00 — Interpellation 2017/18:203 Finansiella risker kopplat till miljözoner av (M) till Finansminister (S) uppmuntrades svenska folket av politiker att köpa dieselbilar, och vissa dieselfordon omfattades till och med av miljöbilspremien. är däremot retoriken en annan hos många ledande politiker. De dieselbilar som betraktades som miljöbilar döms ut som några av de största miljöbovarna. Så tvära kast från politiken undergräver naturligtvis i förlängningen förtroendet för politikens förmåga att peka ut en gemensam riktning för det miljöförbättrande arbetet. Än mer problematisk blir den väg av absolutism som regeringen tycks vara på väg att slå in på. Ena dagen uppmuntran, tvärt förbud. Det är åtminstone den inriktning som väntas bli verklighet efter att har röstat för att införa miljözoner för personbilstrafik. Detta beslut möjliggörs av att regeringen nu öppnat för att införa miljözoner som även omfattar personbilar. I det förslag som skisseras innebär miljözonerna att det kommer att vara förbjudet för de flesta dieselbilar att köra in i om bara . Det gäller alltså även de dieselbilar som klassades som miljöbilar. Den typ av absoluta förbud som ser ut att bli verklighet riskerar enligt bilbranschens egen bedömning att skapa en lånebubbla. Merparten av dieselbilförsäljningen till privatpersoner sker genom olika typer av kreditlösningar. Om de förslag som Socialdemokraterna och nu driver på för blir verklighet kommer sex av tio dieselbilar att vara förbjudna i vissa städer . Det riskerar att medföra stora värdetapp för den drivmedelskategori som säljer allra bäst. En konsekvens av detta kan bli en omfattande billånebubbla. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att inte regeringens politik ska leda till omotiverade värdeminskningar i fordonsflottan med en problematisk kreditsituation som följd?
ip · H510204 · 2017-11-21 00:00:00 — Interpellation 2017/18:204 Miljöeffekter av hamnproblemen i av (M) till Miljöminister (MP) hamn är av stor vikt för svenska företag och för svensk ekonomi. Sex av tio containrar som importeras till eller exporteras från har tidigare gått genom hamn. Svenska företag och svensk ekonomi är helt beroende av hamn. Hamnen har varit ansatt av en förödande hamnkonflikt som påverkat hamnen, medarbetarna och ytterst svenska företag och svensk ekonomi. Det oroande bortom den konflikt vi nu ser är att rederi på rederi meddelar att de slutar köra sjöfart till , vilket på svenska betyder att båtar från och slutar att köra direkt till och att därmed tappar en viktig inkomstkälla och internationell konkurrenskraft. Det är illa för , för den svenska industrin och för näringslivet. Därför är det angeläget att lösa hamnproblemen. En styrka med hamn har varit kombinationen av effektiva storskaliga sjötransporter och tågpendlar som för gods till eller från hamnen från en lång rad orter runt om i . När hamn inte presterar med full kapacitet söker kunder andra transportvägar för gods som ska in i eller lämna landet. I praktiken lämnar då gods mer miljövänliga transporter och de mer miljöskadliga vägtransporterna ökar. Hamnproblemen får alltså inte bara effekter på saker som företagens kostnader och tilltro till fungerande transporter utan får också stora effekter på miljön. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka miljöeffekter bedömer ministern uppstår som en effekt av att gods flyttas från järnväg och fartyg till lastbil givet hamnproblemen i ? Vilka åtgärder vidtar ministern för att minimera dessa miljöeffekter?
ip · H510205 · 2017-11-22 00:00:00 — Interpellation 2017/18:205 Kvinnor i Försvarsmakten av (M) till Försvarsminister (S) presenterade uppgifter om att andelen kvinnliga yrkesofficerare i försvaret är mycket låg vid en internationell jämförelse. Av alla yrkesofficerare i är endast kvinnor. Andra länder, som , och , ligger betydlig högre med en mer än dubbelt så stor andel kvinnliga yrkesofficerare. Vad som dessutom oroar när det gäller är att ökningstakten är låg. Enligt SVT:s beräkning kommer det att dröja innan når dagens norska nivå. har kvinnliga yrkesofficerare. Samma bild finns när det gäller antalet kvinnor som påbörjar den militära grundutbildningen. Av dem som påbörjade utbildningen var kvinnor. Försvarsmaktens mål, enligt myndighetens jämställdhetsplan, är att som genomför utbildningen ska vara kvinnor. I regeringens budgetproposition konstateras att myndigheterna behöver vidta fortsatta åtgärder för att fler kvinnor ska genomgå utbildningen. Det är problematiskt att så få kvinnor söker sig till Försvarsmakten och att än färre går vidare till officersbanan. Bristen på kvinnliga sökande innebär att försvaret missar en stor del kompetenta personer som skulle ha mycket att tillföra arbetsplatsen. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister följande: Vilken bedömning gör försvarsministern av möjligheterna att få fler kvinnor att söka sig till försvaret ? Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att fler kvinnor ska söka till den militära grundutbildningen samt att få fler kvinnor som går vidare till officersyrket?
ip · H510206 · 2017-11-22 00:00:00 — Interpellation 2017/18:206 EU:s framtida utveckling av i (M) till Statsrådet (S) har initierat en diskussion om EU:s framtida utveckling. Kommissionen har presenterat en vitbok och fem diskussionsunderlag på det temat. Tanken är att ska anta slutsatser om framtidsfrågorna . Kommissionen vill dock att det ska föras en uppriktig och bred diskussion i medlemsländerna om EU:s framtid. Ännu är någon sådan svår att skönja i . En anledning till detta kan vara att regeringen fortfarande inte har presenterat en konkret linje eller vision på hur den vill att EU utvecklas. I ägde en första diskussion mellan medlemsstaterna rum med anledning av kommissionens initiativ. Medieuppgifter från möten säger att många medlemsländer förde fram sina ståndpunkter och idéer på hur de vill att EU ska utvecklas. Många medlemsländer och även kommissionen tycks vilja se omfattande maktöverföring till EU. Det är något som motsätter sig. Jag har i en skriftlig fråga till statsrådet frågat vad regeringen anser i frågan om EU:s framtid, hur regeringen tänker driva sin linje i EU-kretsen och hur regeringen avser att förankra sin linje på hemmaplan. I sitt svar nämner statsrådet få konkreta områden och prioriteringar. En sak nämner hon dock, vilket jag tycker är bra, nämligen att EU-budgeten bör prioriteras om, exempelvis mindre resurser till jordbruksstöd och i stället mer till åtgärder inom säkerhet, konkurrenskraft, forskning och klimatomställning. Statsrådet nämner utöver detta inget konkret om hur hon och regeringen ser på de många förslag som kommissionen har presenterat inom ramen för diskussionen om EU:s framtid. Då det är regeringen som sköter förhandlingar med de övriga medlemsländerna är det självklart en brist att inte kunna presentera en tydlig linje tidigt i processen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad är statsrådets och regeringens ståndpunkt om EU:s framtida utveckling? Hur tänker statsrådet och regeringen driva sin linje i EU-kretsen? Hur avser statsrådet och regeringen att förankra sina ståndpunkter om EU:s framtid på hemmaplan?
ip · H510207 · 2017-11-22 00:00:00 — Interpellation 2017/18:207 Vargens påverkan på landsbygden av (M) till Statsrådet (S) beslutade om en ny, hållbar rovdjurspolitik, som innebar att rovdjursförvaltningen ska ta hänsyn till både gynnsam bevarandestatus och socioekonomiska aspekter. Antalet vargar som ska finnas i landet för en livskraftig population uppgår till 170–270 individer. Beslut om skydds- och licensjakt efter varg kunde även delegeras från till länsstyrelserna (viltförvaltningsdelegationerna). Denna politik gäller fortfarande. Enligt 401 olika vargar i och under det senaste reproduktionsåret för varg, –. har det kommit alarmerade rapporter om att ett flertal hundar har blivit dödade av vargar. Privatpersoner såväl som näringsidkare på landsbygden drabbas av stora ekonomiska förluster på grund av vargangrepp. Enligt en avhandling vid statsvetenskapliga institutionen vid , gällande attityder till vargen , har vargmotståndet ökat på landsbygden, där många upplever att den ökade vargpopulationen påverkar deras liv och deras möjligheter till såväl djurhållning som innehav av tamboskap samt möjligheterna till jakt på andra arter. Med anledning av det låga antal licenser som delats ut vid årets vargjakt, finns det risk att denna stad-och-land-konflikt trappas upp. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder vidtar statsrådet inom sitt ansvarsområde för att minska vargens påverkan på landsbygden och djurhållningen? Avser statsrådet att öka ersättningen till de som verkar inom de areella näringarna och drabbas av varg?
ip · H510208 · 2017-11-22 00:00:00 — Interpellation 2017/18:208 Säkerhetsbrister i offentliga it-system av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Ekot i har gjort en kartläggning över säkerhetsbrister i offentliga it-system. Det visade sig att tusentals sårbara system fanns i ett flertal myndigheter, kommuner och företag som bland annat har hand om avlopp, brandlarm och fjärrvärme. Det här är ytterst allvarligt, framför allt efter att världen blev lamslaget av olika cyberattacker, främst WannaCry, ett ransomware som låste datorer och krävde betalning för att låsa upp dem igen. Världen över blev 250 000 datorer påverkade, bland annat () och kommun. Om en liknande attack skulle drabba svenska avloppssystem eller kraftverk skulle det medföra katastrofala skador för samhället. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att så fort som möjligt säkra upp kritisk infrastruktur och täppa igen dessa säkerhetsluckor?
ip · H510209 · 2017-11-23 00:00:00 — Interpellation 2017/18:209 Antalet handledartillstånd av (M) till Statsrådet (S) växande problem med svarta körskolor visar enligt inga tecken på avmattning. De svarta körskolorna kan till viss del stoppas genom att man minskar antalet handledartillstånd som varje enskild person har rätt till. En sådan ändring skulle minska lönsamheten för de svarta körskolorna utan att vanliga människor som vill övningsköra drabbas. tillåts varje person med körkort att privat handleda 15 personer, men enligt undersökningar från har de allra flesta inte behov av att handleda fler än två personer. har bland annat nyanlända som har dålig kunskap om det svenska systemet drabbats, och personer som övningskör med handledare som saknar tillstånd riskerar själva att dömas för olovlig körning. Att människor utnyttjar andra människors okunnighet för egen är aldrig acceptabelt, och det bidrar i förlängningen till en försämrad trafiksäkerhet när nya trafikanter får undermålig utbildning. Det finns ett stort värde i att bevara möjligheten för folk att övningsköra privat. Folk kan spara pengar, och det minskar köerna till körskolor. missbrukas dock denna möjlighet, och det är hög tid för regeringen att se över vilka åtgärder som bör vidtas för att minska missbruket och försvåra för de svarta körskolorna. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Hur ser statsrådet på en begränsning av antalet handledartillstånd per person?
ip · H510210 · 2017-11-23 00:00:00 — Interpellation 2017/18:210 Svarta körskolor av (M) till Statsrådet (S) Svarta körskolor har länge varit ett växande problem i stora delar av landet och indikationerna från branschen visar att vi inom den närmsta tiden inte kommer att se någon avmattning av problemet. Genom att mot svart betalning ge körlektioner och registrera sig som handledare åt ett stort antal personer konkurrerar de svarta körskolorna ut sina lagliga motsvarigheter. Utvecklingen har en negativ effekt på såväl trafiksäkerheten som näringslivsklimatet i stort. ska premieras och det finns ett stort värde i att bevara möjligheten att övningsköra privat, men som situationen ser ut blir situationen för dessa företag allt sämre och möjligheten att övningsköra privat missbrukas av svartskolorna. De som drabbas är vanligen personer med dålig kunskap om det svenska systemet, och de som väljer svarta körskolor gör det ofta utan vetskapen om att körskolan saknar tillstånd. Förutom en undermålig utbildning som kan medföra allmänna risker i trafiken för alla trafikanter kan den som övningskör hos en svart körskola fällas för olovlig körning och därmed tvingas vänta år på en ny chans att ta körkort. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att komma till rätta med det ständigt växande problemet med svarta körskolor?
ip · H510211 · 2017-11-23 00:00:00 — Interpellation 2017/18:211 Svarttaxi av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Ett gott näringslivsklimat bygger bland annat på att olagliga verksamheter bekämpas av de rättsvårdande myndigheterna. Laglydiga företagare ska inte utkonkurreras av andra som inte följer den gällande lagstiftningen. Taxibranschen har relativt omfattande problem med privatpersoner som kör andra mot betalning utan att betala skatt. I vissa fall är även svarttaxiverksamheten en del av organiserad brottslighet. har polisen inte tillräckligt med resurser för att bekämpa dessa svarttaxiförare på ett adekvat sätt. Det är viktigt att regeringen visar handlingskraft i frågan och tar krafttag mot problematiken. Det behövs ett krafttag mot svarttaxi i . Laglydiga taxichaufförer ska inte utkonkurreras av olaglig verksamhet. Även resenärernas personliga säkerhet äventyras. Information om föraren, förarens kompetens och bilens duglighet saknas och har det rapporterats att personer som åkt svarttaxi blivit misshandlade eller rånade. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder har ministern vidtagit och vilka avser ministern att vidta för att motverka problemet med olagliga verksamheter inom taxibranschen?
ip · H510212 · 2017-11-23 00:00:00 — Interpellation 2017/18:212 Skrotbilar av (M) till Statsrådet (S) Det växande problemet med skrotbilar börjar bli betydande för ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. finns det totalt ca 1,2 miljoner avställda personbilar i . Av dessa har 549 000, eller , varit avställda och är aktuella för skrotning. återvinns 168 000 personbilar, men ca 564 000 skrotbilar uppskattas finnas i . Förutom den outnyttjade återvinningspotentialen bidrar skrotbilarna till lokal miljöförstöring och sänkta fastighetspriser. Att komma till rätta med problemet innebär ett omfattande arbete som inte kan göras . Enligt beräkningar från skulle ett arbete med att rensa upp bland befintliga skrotbilar, och bland de som tillkommer , kunna göras . Antalet återvunna personbilar skulle då öka från 168 000 till 293 000 . Det motsvarar 6 000 nya arbetstillfällen och nettoomsättningen i demonteringsbranschen skulle öka från till . Marken som bilarna står på förorenas också, vilket är kostsamt. Olja, tungmetaller, och stenkol är vanliga utsläpp som bidrar till en stor miljöförstöring och stora saneringskostnader. Det är tydligt att det finns stora potentiella vinster som den betydande samhällsekonomiska kostnad som skrotbilar medför kan omvandlas till. Utan åtgärder kommer antalet skrotbilar som inte återvinns att öka. På grund av urholkat ägaransvar och svaga incitament för den sista personbilsägaren blir allt fler bilar stående. Det är därför dags att regeringen tar sitt ansvar i frågan och vidtar nödvändiga åtgärder för att minska antalet skrotbilar i . Det är bra för både svensk ekonomi och svensk miljö. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att minska antalet avställda bilar och skapa incitament för den sista personbilsägaren att lämna in bilen för återvinning?