ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H410311 · 2017-02-14 00:00:00 — Interpellation 2016/17:311 Valuta för pengarna av (M) till Statsrådet (S) väntas underskotten i de svenska kommunerna ligga på nära . Detta är en mycket oroande utveckling, framför allt om inget görs för att bryta denna negativa trend. Regeringen har höjt skatten på jobb och tillväxt med hela sedan den tillträdde, och föreslås ytterligare i skattehöjningar. Detta slår hårt mot jobb och svensk konkurrenskraft. Regeringen fortsätter att försämra för alla jobbskapare, och många av dessa entreprenörer känner sig tvingade att flytta utomlands. har höga skatter jämfört med andra länder, och det finns stora skillnader mellan landets kommuner i fråga om hur de hanterar sin ekonomi och hur de levererar kvalitet per satsad skattekrona. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet följande: Vad beror kvalitetsskillnaderna mellan olika kommuner på enligt statsrådets bedömning? Avser statsrådet att vidta åtgärder för att säkerställa att redan satsade skattepengar runt om i landet tas till vara på bästa sätt?
ip · H410312 · 2017-02-06 00:00:00 — Man vaknar upp och säger: Oj, vi har ett antal upphandlingar att göra! Det är ett problem som inte bara Arbetsförmedlingen har utan även andra. Det är högst olyckligt eftersom det handlar om mycket pengar och om att få bästa möjliga nytta och kvalitet för pengarna. Jag ser fram emot det nya och reformerade uppdraget som vi ska få höra om. Det ska komma . Vad det innebär vet vi inte riktigt, men om det finns möjlighet till det skulle vi gärna vilja ha ett datum för när de här förändringarna och målen ska levereras. Statsrådet har uttryckt en ambition att kvinnor och män ska vara i utbildning . Frågan är om det kommer att lyckas. Vi ser i alla fall fram emot det här med förnyandet av Arbetsförmedlingen. Jag vill tacka för den här viktiga debatten. Propositionen räknar jag med kommer enligt plan. Den finns uppsatt på propositionslistan och kommer att kunna behandlas av i vår som planerat. Jag gör ingen annan bedömning. Det är för mig självklart att samtliga arbetslösa som har erfarenhet av att arbeta som kock ska prövas och, om det verkar lämpligt, anvisas till ett snabbspår som kock. Någonting annat är inte acceptabelt, med tanke på den stora arbetskraftsbrist vi har. Vi ska hitta de personer som har den erfarenheten och som med validering och kompletterande utbildning kan bli fulländade kockar. Att vi inte får fram tillräckligt många kockar hämmar utvecklingen i branschen. Vi kan inte acceptera någonting annat än att vi lyckas med detta. Jag lovar att jag följer frågan mycket nära. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H410313 · 2017-02-14 00:00:00 — Interpellation 2016/17:313 Reglerna för SVT av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) I en debattartikel i anslår författarna att public service bryter mot reglerna vad gäller sina befogenheter. Tillståndet för public service, som det ser ut , avser uttryckligen sändningar av tv-program i marknätet. Det innebär tv-sändningar som visas i vanliga tv-apparater men där det numera också ingår i uppdraget att det statliga anslaget ska gå till att sända tv online. I det hårt konkurrensutsatta landskap som medierna verkar i, där allt fler vänder sig till sociala medier för att inhämta sina nyheter, finns det inte mycket utrymme för mindre aktörer. Gränsen mellan vad som är nyheter från dagspress och vad som är tv har blivit allt suddigare på grund av digitaliseringen. Att SVT med en offentlig finansiering på totalt 8,144 miljarder kraftigt tar marknadsandelar på en digital plattform där de traditionella medierna verkar, med en uttalad strategi att bli mer av "breaking news", gör dessutom att allt fler medier får det svårt att nå ut till sina läsare. SVT, SR och UR får tack vare det offentliga en ekonomisk särställning gentemot de traditionella medierna, vilket kan riskera att konkurrera ut de minsta aktörerna inom en bransch public service egentligen inte har tillträde till. Mina frågor till kultur- och demokratiminister blir därför: Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av SVT:s kraftiga satsning på att etablera sig på de sociala mediernas plattformar? Är ministern t.ex. beredd att se över sändningstillståndet med anledning av detta?
ip · H410314 · 2017-02-14 00:00:00 — Interpellation 2016/17:314 SVT:s användning av licenspengar av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Public service har en offentlig finansiering på totalt 8,144 miljarder vilket går till SVT, SR och UR och ger dem en ekonomisk särställning i förhållande till övriga medier. ser vi hur såväl SVT som SR använder dessa resurser till att direkt konkurrera med de privata medieföretagen på sociala medier och andra onlineplattformar för text- och bildbaserad journalistik, tv och interaktivitet med publiken. SVT och SR går alltmer från att vara utpräglade tv- respektive radiobolag till allmänna nyhetsdistributörer, vars utbud liknar tidningsföretagens utbud online, något som sätter än mer press på övriga aktörer i en redan hårt konkurrensutsatt bransch. Det är däremot inte bara SVT som gynnas av dessa investeringar utan det gynnar även Facebook, som saknar ett eget medieinnehåll. SVT:s investeringar håller på att göra Facebook till en ännu starkare konkurrent om mediebranschens publik. SVT har exempelvis betalat Facebook för att nå andra mediers läsare genom Facebookannonser. SVT har även tänkt inleda samarbete med Google. Med den nya tjänsten AMP, Accelerated Mobile Pages, lockar Google innehållsproducenter att leverera till deras plattform. Tanken är att konsumenten aldrig ska behöva lämna Google eller Facebook för att tillgodogöra sig annat innehåll. Att licenspengar till public service används för att stärka globala aktörers konkurrenskraft gentemot svenska medieföretag kan knappast anses rymmas inom den statliga finansieringens syften, inte heller att SVT med hjälp av offentliga medier ska bli den enda dominerande aktören. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga kultur- och demokratiminister : Avser ministern att verka för ändrade anslagsvillkor för att säkerställa att public service-företagens medel inte används för att konkurrera med övriga medier på onlineplattformar? Avser ministern att, med anledning av SVT:s agerande på sociala medier, vidta åtgärder för att säkerställa mångfalden av nyhetskällor?
ip · H410315 · 2017-02-14 00:00:00 — Interpellation 2016/17:315 SVT:s sändningstillstånd av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) I en DN-debattartikel kritiserar chefredaktör och branschorganisationen vd debattörerna SVT:s ökade användning av andra medieformer än tv för att sprida nyheter. I artikeln menar de att SVT bryter mot sitt sändningstillstånd och att deras strategi för sociala medier är ett hot mot svenska medieföretag som inte mottar offentlig finansiering. Hur vida ett regelbrott har begåtts pågår just nu en debatt om och självklart måste det undersökas. Klart är i alla fall att det finns otydligheter i regelverket. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga demokrati- och kulturminister : Avser ministern att se över SVT:s sändningstillstånd med anledning av det anförda?
ip · H410316 · 2017-02-14 00:00:00 — Interpellation 2016/17:316 Centralisering av journalister av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) är ett långt land med 290 kommuner. För att garantera alla människors möjlighet till inflytande och för att upprätthålla en stabil demokrati krävs därför en granskande och närvarande journalistkår. gjorde en undersökning av var i landet den svenska journalistkåren bor någonstans. Undersökningen visar att majoriteten bor i städer med mer än 10 000 invånare och den absoluta majoriteten – – bor i tätort. är dock stora delar av underrepresenterade av journalister i förhållande till hur många som bor där. I vissa kommuner finns det inte några journalister alls. Den starka centraliseringen av journalister i största stad är dock inte så konstig med tanke på att det är där de stora medierna har sina huvudkontor. Men i fallet när det kommer till public service vet vi att allt fler lokala stationer har fått allt sämre villkor och svårare att täcka in stora områden. Rapporteringen runt om i landet blir därmed lidande och riskerar urholka syftet med att betala in licenspengar till public service. Sammanfattningsvis är centraliseringen av journalister till framför allt ett problem, och mina frågor till kultur- och demokratiminister blir därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att garantera att public service förblir rikstäckande? Avser ministern att vidta några åtgärder för att säkerställa att public service-företagen arbetar aktivt för att motverka ytterligare centralisering till storstäderna och garantera en bevakning av hela ?
ip · H410317 · 2017-02-14 00:00:00 — Interpellation 2016/17:317 SVT:s närvaro på Facebook av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Facebook är en av de dominerande sociala plattformarna för nyhetsinhämtning bland svenskar. Drygt hälften, , av alla internetanvändare är på Facebook och är det . För åldersgruppen 16–är nätverket en viktigare nyhetskälla än tv, radio och dagstidningar. Utvecklingen har gjort att de traditionella medierna har behövt ändra strategi och satsar nu allt mer på elektroniska tjänster än på papperstidningar. Även SVT har följt trenden men med undantaget att deras offentliga finansiering skapar en ekonomisk särställning i förhållande till de övriga aktörerna. På fyra orter i har onlinespecialister exempelvis anställts med uppdraget att hjälpa SVT:s journalister att göra deras nyheter virala. SVT driver 60 officiella Facebookgrupper och ett flertal profilerade programledare har också egna officiella SVT-sidor, vilket gjort SVT till en av de största aktörerna på Facebook. Det kan inte anses rimligt att offentligt finansierade SVT är en av de största aktörerna på Facebook som de traditionella medierna kämpar om marknadsandelar, och jag vill därför fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av det anförda?
ip · H410318 · 2017-02-14 00:00:00 — Interpellation 2016/17:318 Public service och onlinetjänster av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Med anledning av att det ligger i public service-uppdraget att tillhandahålla sändningar av tv-program i marknätet – via vanliga tv-apparater – och även numera att sända tv online ligger konkurrensen som SVT utgör på Facebook i en gråzon mot övriga aktörer gällande nyhetsrapportering. SVT har exempelvis betalat för Facebookannonser som riktas direkt mot följare. I och med att public service är offentligt finansierat är det i princip omöjligt för de traditionella aktörerna att konkurrera på lika villkor. SVT har förutom med Facebook även initierat ett samarbete med Google där Google, genom den nya tjänsten AMP, Accelerated Mobile Pages, lockar – precis som Facebook – innehållsproducenter att leverera till deras plattform. Det finns därmed även fog för att undra om det verkligen ligger i SVT:s uppdrag att bedriva den här typen av verksamhet. Om det skulle vara så att det är befogat kan däremot en följdfråga vara om det bör följa efter ett separat regelverk. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga kultur- och demokratiminister : Avser ministern att införa ett separat regelverk för public service-företagens affärer med onlinetjänster? Om ministern inte avser att införa ett separat regelverk, kommer ministern att se över det nuvarande regelverket?
ip · H410321 · 2017-02-15 00:00:00 — Interpellation 2016/17:321 Åtgärder för jämställdhet av (M) till Statsrådet (S) har invandrarkvinnors situation i aktualiserats. Hedersvåld och hedersförtryck är ett stort problem. lämnades en slutrapport från utredningen om en nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Utredningen lyfter fram att det har gjorts många insatser på olika nivåer men att det inte är tillräckligt och att det ibland är alltför kortsiktiga insatser och dålig samordning. Utredningen kommer med en del bra förslag, men problembilden är alltför snäv, enligt min mening. Ytterst är detta en fråga om jämställdhet och om allas rätt att bestämma över sitt eget liv. Det finns områden där kvinnor inte får röra sig fritt eller umgås med vem de vill. Begreppet hedersförtryck behöver vidgas så att alla kvinnor i har samma rätt till självbestämmande oavsett vad det handlar om för fråga. En framtida strategi behöver därför innehålla inte bara tydliga åtgärder för att förhindra mäns våld mot kvinnor utan också till exempel förebyggande insatser så att jämställdhet kan bli verklighet i alla områden i . Det ska inte vara acceptabelt att begränsa kvinnors livsvillkor med hänvisning till kulturell och religiös identitet. I utredningen om den nationella strategin tas även frågan om tvångsgifte där barn skickas iväg till hemländer och gifts bort upp som ett problem. Här behöver en framtida strategi vara mycket tydlig. Nolltolerans bör skrivas in i strategin, och ett tydligt uppföljningsansvar för kommuner bör införas. Flickor ska inte bara kunna försvinna utan att det får konsekvenser. Det händer alltför ofta att flickor inte dyker upp efter ett lov och att skolan och kommunen inte gör något alls eller står handfallna utan möjligheter att vidta åtgärder. Den framtida strategin måste också innehålla förändringar när det gäller barn och kvinnor som förts bort mot sin vilja och som senare söker hjälp från utlandet. I har barn och kvinnor rätt till jämställda livsvillkor och till självbestämmande. Ska vi åstadkomma detta krävs att en nationell strategi innehåller strategier för bekämpning av mäns våld mot kvinnor och av hedersrelaterat våld och förtryck. Jag vill därför fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta fram en nationell strategi, och på vilket sätt kommer statsrådet att säkerställa att denna strategi innehåller tydliga mål och konkreta åtgärder för bekämpning av mäns våld mot kvinnor och av hedersrelaterat våld och förtryck?
ip · H410322 · 2017-02-15 00:00:00 — Interpellation 2016/17:322 Inhemska adoptioner av (M) till Statsrådet (S) Alla barn behöver trygga och kärleksfulla hem att växa upp i, men inte alla har det. finns det många barnlösa par som gärna vill adoptera ett barn som kan växa upp i deras hem och bli älskat och uppfostrat precis som ett biologiskt barn skulle bli. var ca 30 000 barn omhändertagna och placerade antingen i ett fosterhem eller på institution. De flesta av dessa barn var omhändertagna för egen behandling eller situationen med de biologiska föräldrarna stabiliserades. har som mål att barn och föräldrar ska återförenas, men det är inte alltid det går trots omfattande stöd . När ett barn är omhändertaget ska en omprövning av placeringen göras varje halvår. Den här tillvaron skapar rotlöshet och otrygghet för barnet. När barnet väl har kommit till rätta i en fosterfamilj och fått kompisar i skolan är det för omprövning av placeringen och försök till återförening med föräldrarna, med nya uppbrott som följd. I en del fall tas barn om hand som spädbarn, och gör bedömningen att de biologiska föräldrarna troligtvis aldrig kommer att ha förutsättningar att ta hand om barnet. I de fall där gör bedömningen att det är frågan om en långsiktig så kallad uppväxtplacering bör adoption prövas mer aktivt än det görs . vilar initiativet på de biologiska föräldrarna att föreslå adoption, vilket är en nästan omänsklig uppgift för en förälder. I stället bör i dessa fall föra frågan på tal. kan de biologiska föräldrarnas rätt till sina barn stå mot barnens rätt till en trygg och harmonisk uppväxt. Familjesplittringar ska självklart undvikas, men om föräldrarna inte har långsiktig förmåga eller förutsättningar att kunna ge barnen en trygg och kärleksfull uppväxt bör adoption övervägas i större omfattning än . Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka initiativ tänker statsrådet ta för att underlätta inhemska adoptioner i ?
ip · H410324 · 2017-02-20 00:00:00 — Interpellation 2016/17:324 Fusket kring de nationella proven av (M) till Utbildningsminister (MP) gjorde , tillsammans med , en granskning av nationella proven i . I granskningen uppger av lärarna att det förekommer fusk vid de nationella proven på de skolor där de jobbar. Elever kan i vissa fall få tillgång till proven på förhand, i andra fall använder eleverna sig av mobiltelefoner under provet för att erhålla svar. Dessutom framkommer det att vissa lärare bidragit till fusket genom att öppna proven i förväg för att bättre kunna förbereda sina elever, och att lärare vid provtillfället hjälpt sina elever mer än vad som är tillåtet. Allt fusk är fullkomligt oacceptabelt, oavsett vilken orsak eller anledning som kan finnas. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vad tänker ministern göra för att stoppa fusket kring de nationella proven i skolorna?
ip · H410325 · 2017-02-20 00:00:00 — Interpellation 2016/17:325 Den misstänkta brottsligheten vid av (M) till Statsrådet (MP) Härvan inom är en exempellös händelse där till och med myndighetens generaldirektör har tagits in för häktningsförhandling. Enligt medieuppgifter fick det ansvariga statsrådet (MP) information om att hade gjort en polisanmälan mot en tidigare medarbetare. Det dröjde sedan till innan statsrådet agerade genom att ta generaldirektören ur tjänst. Detta agerande tycks ha varit en direkt följd av Kalla faktas rapportering. Regeringen och ansvarigt statsråd har ett ansvar för att styra statens myndigheter på ett korrekt och effektivt sätt. Om det uppdagas missförhållanden inom en myndighet är det i första läget myndighetsledningens ansvar att agera – men om missförhållandena även berör myndighetsledningen blir det regeringens sak att gripa in. Det är till exempel regeringen som tillsätter och avsätter generaldirektörer. Det som uppdagas avseende misstänkt brottslighet vid kommer att behöva vara föremål för utvärdering av såväl myndighetens som regeringens hantering för att säkerställa att rutiner finns på plats som bättre hindrar att liknande situationer uppkommer. Med anledning av det ovan sagda vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder vidtog statsrådet mellan informationen och det att generaldirektören togs ur tjänst, för att skaffa sig en fullständig bild av situationen inom myndigheten? När fick statsrådet klart för sig att missförhållandena inom kunde misstänkas beröra den allra högsta ledningen i form av generaldirektören? Vilka åtgärder har statsrådet i övrigt vidtagit med anledning av den misstänkta brottsligheten vid ?
ip · H410326 · 2017-02-21 00:00:00 — Interpellation 2016/17:326 Lagstiftningen runt drönare av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Lagförslaget som skulle göra det möjligt för privatpersoner och företag att flyga med drönare utrustade med kamera på allmänna platser har stött på motstånd. Datainspektionen säger i sitt remissyttrande nej till undantag för drönare och pekar på drönarteknikens möjlighet att utföra potentiellt mycket integritetskänslig och omfattande kameraövervakning. ”Att helt undanta alla privata drönare från reglerna i kameraövervakningslagen står inte i proportion till integritetsriskerna som det skulle innebära. Därför säger vi nej till förslaget”, säger Datainspektionens jurist i ett pressmeddelande och hänvisar till att det redan går att få tillstånd till kameraövervakning med drönare för vissa syften. Det är en sanning med modifikation. En dom i slog fast att en drönare är en övervakningskamera och att den anses vara uppsatt i lagens mening och därför kräver ett tillstånd enligt kameraövervakningslagen. Fotograferingens syfte måste då vara att ”förhindra, utreda eller avslöja brott samt att förebygga olyckor”. I lagen nämns inga undantag för hobby- eller professionell verksamhet, ett av flera tydliga tecken på att den inte har skrivits för att hantera dagens situation eller ny teknik. För att fortsatt få flyga med en drönare utrustad med kamera måste ägaren alltså inneha ett tillstånd som i princip är omöjligt att få. Det här är ett skolexempel på när lagstiftningen inte har hängt med i teknikutvecklingen, vilket får enorma konsekvenser för landets drönarpiloter, både för dem som har drönare som hobby och för dem som har drönare som ett arbetsredskap. Att helt förbjuda drönare är den enkla och dåliga lösningen. Drönarbranschen har en ljus framtid i , och vi har alla möjligheter att vara ett föregångsland på området. Datainspektionens besked innebär dock att all flygning med drönare som är utrustade med kamera, vilket innebär i stort sett alla drönare, kommer att förbjudas. Mot bakgrund av ovanstående är det tydligt att något behöver göras, så att inte en ålderstigen lagstiftning som bevisligen inte har hängt med i den tekniska utvecklingen får orimliga konsekvenser för landets drönarpiloter. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsministern: Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att säkerställa att svensk lagstiftning vad avser drönare ska vara modern och tillvarata den potential tekniken erbjuder?
ip · H410327 · 2017-02-20 00:00:00 — Interpellation 2016/17:327 Jobben i av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Tack vare högkonjunktur och alliansreformer går riktigt bra. Men signalerna oroar: Jobb flyttar ut – som vi kan följa bland annat i det delvis statligt ägda SAS men även exempelvis Spotify – och vi har ökande inkomstklyftor samt en allt större tudelning av arbetsmarknaden. tappar också fart inom digitaliseringen jämfört med andra länder. S-MP-regeringen verkar sticka huvudet i sanden och vägrar ta signalerna från näringslivet på allvar. Det finns en risk att regeringen inte har en korrekt verklighetsuppfattning och därför inte lägger fram åtgärdsförslag som löser de faktiska utmaningar står inför. En sådan felaktig analys skulle kunna förklara varför S-MP-regeringen lägger hårt kritiserade förslag som höjda skatter på arbete och transporter samt hotet om vinsttak för företag i vissa branscher. Ökade investeringar i är positivt eftersom det stärker bilden av oss som ett attraktivt land och ökar vår konkurrenskraft. Som innovationsminister är dock säkerligen medveten om att investeringar i hög grad leder till automatisering och robotisering och därmed inte nödvändigtvis ökar antalet jobb. Jag har ställt frågor till närings- och innovationsministern i både skriftlig och muntlig form men svaren jag fått väcker snarare fler frågor. Jag undrar om ministern och S-MP-regeringen kan peka på några konkreta förslag som man bidragit med och som kan förklara de framgångar nu har. Frågan är också om regeringen avser att lägga några förslag framöver för att åtgärda de problem nu står inför – nämligen utflyttningen av jobb, ökande inkomstklyftor, en större tudelning av arbetsmarknaden och att tappar fart inom digitaliseringen jämfört med andra länder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Är det ministerns ställningstagande att de framgångar som nu har är en följd av S-MP-regeringens politik, och vilka konkreta förslag vill ministern i så fall hänvisa till? Vilka förslag avser ministern och regeringen att presentera framöver för att åtgärda de ovan angivna problemen som står inför? Hur avser ministern att verka för att vi inte bara får investeringar utan även en tillväxt av arbetstillfällen?
ip · H410328 · 2017-02-22 00:00:00 — Interpellation 2016/17:328 Digital strategi för svensk skola av (M) till Utbildningsminister (MP) Den globala utvecklingen, där man arbetar över gränserna med hjälp av digitala hjälpmedel, ställer högre och högre krav på digital kompetens hos anställda. Detta kräver i sin tur en skola som går i takt . Tyvärr ser det inte ut så . Inte ens på dagens lärarutbildning utbildas blivande lärare i det som är det digitala landskapet. Detta kommer att få förödande konsekvenser i det långa loppet. lämnade , på uppdrag av regeringen, förslag till nationella it-strategier för skolväsendet. Men regeringen tycks stå handlingsförlamad och inget har hänt, som skolor väntar. Svensk skola är i stort behov av en digital strategi, vilket inte nuvarande regering tycks inse. som en digital strategi inte införs är en förlorad dag för våra svenska elever och i förlängningen även för våra svenska företag, som inte får tag på rätt kompetens till sina företag. Därför frågar jag utbildningsminister : Avser ministern att lägga fram en proposition med ett förslag på digital strategi för svensk skola, och i så fall när?