· H410590 · 2017-09-14 13:45:14 — har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta så att blir delaktigt i ett gemensamt försvar av vårt närområde mot ballistiska robotar samt om svensk delfinansiering av sådan förmåga är aktuell. säkerhetspolitiska linje ligger fast. Mot bakgrund av den försämrade säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde ökar betydelsen av att stärka bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten. är militärt alliansfritt. Tillsammans med en rad andra vapensystem är ballistiska robotar en del av den hotbild som det svenska försvaret ställs inför. Hotet från ballistiska robotar kan därför inte ses isolerat utan måste ses i ett bredare operativt sammanhang. Detta ställer krav såväl på utvecklingen av ett starkt svenskt luftförsvar som på olika typer av skyddsåtgärder för att skapa uthållighet och redundans. I vårändringsbudgeten tillfördes för satsningar på det svenska försvaret. Regeringen har tillsammans med och enats om att utöver de satsningar som genomförs som ett resultat av försvarsuppgörelsen 2015 och överenskommelsen om vårändringsbudgeten förstärka det svenska försvaret ytterligare. ska därför ytterligare tillföras för att stärka den militära förmågan och förmågan inom totalförsvaret. Luftvärn är en väsentlig förmåga för säkerhet. Anskaffning av ett nytt luftvärnssystem med medellång räckvidd inleds under innevarande period och fullföljs under kommande försvarsbeslutsperiod, 2021-2025. Det svenska försvaret stärks som våra internationella samarbeten fortsätter att utvecklas. Någon svensk delfinansiering av ett gemensamt försvar med verkansdelar mot ballistiska robotar är dock inte aktuell. Tack, försvarsministern, för det svar som ändå gavs! mottog försvarsministern en utredning som bar namnet . Det var en utredning som var parlamentarisk och som hade jobbat . I en bedömningsruta som finns i utredningen på s. 287 skrivs följande: Konventionella ballistiska robotar och kryssningsrobotar utgör men i allt högre utsträckning ett så pass allvarligt hot mot såväl luftförsvaret som övriga Försvarsmakten och landet att detta hot måste beaktas. Lite längre ned fortsätter man, också i bedömningsrutan: kommer att behöva samverka med andra stater för att skapa ett skydd mot konventionella ballistiska robotar och avancerade kryssningsrobotar. Ett aktivt skydd kan endast uppnås genom internationellt samarbete, till exempel för att kunna upptäcka och bekämpa inkommande robotar. I utredningen satt representanter för det socialdemokratiska partiet. Det är tre stycken riksdagsledamöter som var medlemmar av försvarsutskottet: , och . Ingen av dessa ledamöter har inlämnat någon reservation eller något särskilt yttrande där man invände mot utredningens slutsatser. Faktum är att den i utredningen också sittande vänsterpartisten, , inte heller reserverade sig mot slutsatserna. Jag förstår det nu som att statsrådet inte är beredd att låta samverka med andra länder kring ett sådant här försvar mot ballistiska robotar. Då blir min fråga: Vad är argumentationslinjen för försvarsministern? Har kärnvapenavskräckningen i världen totalt sett minskat ? Eller gör nu anspråk på att helt på egen hand bygga upp ett missilförsvar mot ballistiska robotar och kryssningsrobotar? Jag vill särskilt understryka det som sas i mitt interpellationssvar här tidigare: "Luftvärn är en väsentlig förmåga för säkerhet. Anskaffning av ett nytt luftvärnssystem med medellång räckvidd inleds under innevarande period och fullföljs under kommande försvarsbeslutsperiod." Det är ett konstaterande som jag tycker är viktigt att framhålla i det här sammanhanget. Jag ska inte gå in i någon diskussion om kriterier. Det är frågor som i så fall sköts av de myndigheter som är ansvariga i sammanhanget. Man kan naturligtvis välja olika nivåer på hur man samarbetar. Jag kan nämna ett projekt som heter som är ett multinationellt forum under amerikansk ledning vars verksamhet syftar till att gynna kunskaps- och informationsutbyte avseende integrerade luft- och missilförsvarsfrågor. Fokus för den dialogen ligger på politisk och militärstrategisk nivå, och arbetet bedrivs bland annat genom seminarier och spel. Utgångspunkten är fiktiva motståndare i en situation in . Syftet med vårt deltagande i Nimble Titan är att inhämta information och bygga upp en policy och militärkompetens rörande integrerat luft- och missilförsvar. Särskild vikt läggs vid att testa samarbetsformer samt att inhämta kunskap om till exempel folkrättsliga frågor. ska inom ramen för Nimble Titan verka för transparens i robotförsvarsfrågor. Fokus för det svenska deltagandet är att utveckla förståelse och kunskap om politiska likaväl som militära konsultations- och samarbetsmekanismer och planering av integrerat luft- och missilförsvar vid en annalkande krissituation. Särskild vikt läggs vid frågor avseende strategisk kommunikation i sådana situationer och också vid att utveckla förståelsen för det svensk-finska försvarssamarbetet. Som jag inledde mitt inlägg med att säga kommer vi att förnya det medelräckviddiga luftvärnssystemet. Där har vi rb 97 Hawk, och det är det som ska ersättas. Det här är en prioriterad fråga som kommer framöver. Vi får väl återkomma till kompetensfrågor i det sammanhanget. Det är alldeles utmärkt att deltar i studiecirklar om folkrättsliga problem som hör samman med missil- och robotförsvar. Men ingenting av det som försvarsministern säger leder väl kammaren till att tro att det där kommer att utvecklas till något verkligt försvar mot dessa mycket farliga vapen. Jag måste ställa frågan till försvarsministern: , och kommit till felaktiga slutsatser när de skriver det de gör i luftförsvarsutredningen? Var som dåvarande ordförande i försvarsutskottet och gruppledare för den socialdemokratiska kommittén helt okunnig om vad ledamöter från hans parti tyckte och tänkte och skrev i den här utredningen? Jag uppfattar att försvarsministern menar att ett medelräckviddigt luftvärn kommer att utgöra ett tillräckligt skydd mot ballistiska robotar som från rymden närmar sig svenskt territorium. Har jag uppfattat det rätt på den punkten, försvarsministern? Ska bygga ett eget missilförsvar, och kommer de drygt 2,7 miljarder som försvarsministern nu hänvisar till efter den senaste uppgörelsen att räcka för att bygga ett effektivt skydd mot ballistiska robotar och kryssningsmissiler? För det första har inte rätt i beskrivningen av ekonomin kring upphandlingen av ett medelräckviddigt luftvärnssystem. Det ligger redan en hel del pengar i befintlig budget. De 2,7 miljarderna ska också användas till en hel del andra saker. När det sedan gäller den här typen av frågor vill jag upprepa att det jag sa väldigt tydligt var att man väl får återkomma till vilka kriterier som gäller för den här upphandlingen i ett senare skede och vilka förmågor som i så fall ingår i det här sammanhanget. Jag tänker inte gå vidare i den diskussionen av skäl som är tydligt förklarliga. Det räcker för mig att konstatera att vi ska göra en upphandling av ett medelräckviddigt luftvärnssystem och att den processen ska påbörjas i närtid. Det krävs också ett bemyndigande från riksdag för att detta ska kunna genomföras. Sedan får vi återkomma i ett senare skede med kriterierna för eventuella förmågor i det här sammanhanget. behöver inte göra någon ytterligare tolkning än exakt det som jag säger . Sedan får vi återkomma med ytterligare information i ett senare skede. Ett gemensamt robotförsvar ställer helt andra krav också säkerhetspolitiskt och vidgar begreppen en hel del när det gäller ett sådant ställningstagande. Det är sådant man i så fall måste värdera i en betydligt bredare kontext än vad vi kan göra här i kammaren . Jag vill alltså understryka att ett gemensamt försvar med verkansdelar mot ballistiska robotar inte är aktuellt som det ser ut . Det är helt uppenbart att underkänner sina socialdemokratiska kollegors bedömningar i där man var enig. Men jag vill till protokollet anmäla, herr talman, att jag helt delar utredningens slutsatser: Det finns inga som helst möjligheter för att på egen hand bygga upp ett fungerande försvar mot ballistiska robotar. Detta har alla länder som är i storlek insett för länge sedan. Inget annat nordiskt land och inget land av vår storlek ute i försöker på egen hand att bygga den här formen av förmågor. Det kräver samarbete. Jag är glad och nöjd över att en offentlig utredning mycket tydligt har konstaterat detta, och jag förstår försvarsministerns svar som att vi svenskar, vi som bor här i vårt land inte, vare sig direkt eller indirekt, kommer att omfattas av något missilförsvar. får naturligtvis stå för sina egna slutsatser i det här sammanhanget, och man kan dra iväg långt i de här arrangemangen. Tekniskt samarbete när det gäller den här typen av produkter och den här typen av förmågor är väl en sak. Sedan beror det på vad man lägger i ordet "gemensamt" och vad det sedan i ett utvecklat skede leder till för typ av förpliktelser och vad det omfattar. Det finns många frågor som man måste kunna ge ett svar på när man använder den här typen av begrepp. Men tekniskt sett och produktutvecklingsmässigt sett är det här kompetenser som vi måste tillföra oss i ett internationellt samarbete men också på en internationell marknad. Det är inget konstigt med det. Sedan är det fråga om vad man lägger i begreppet "gemensamt försvar" och vad man i det yttersta drar ut det till för konsekvenser. Det jag har försökt säga är att det kanske inte är helt enkelt att bara säga rakt av: går vi in i ett gemensamt robotförsvar. Jag har gett mitt svar här i interpellationsdebatten, och det är det som gäller för regeringens del. Överläggningen var härmed avslutad.