ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H410501 · 2017-05-04 00:00:00 — Ministern räknar upp ett antal olika frågor: Har det hänt fler olyckor? Vad har skett runt omkring detta? Är det farligare att åka utan dubbdäck? Det är precis detta vi behöver titta över. Vad har hänt? Inte ens ministern vet. Det finns ingen statistik om detta, säger ministern. Då är det väl rimligt att vi utifrån dessa förutsättningar, när vi har använt denna lagstiftning i , faktiskt gör en utvärdering och tittar på om den verkligen har uppnått det syfte vi tänkt? Har den skapat fler olyckor är det ju allvarligt i sig. Detta behöver vi ha svar på. Och inte minst borde väl ministern i denna debatt vara fullt ut uppdaterad i dessa frågor. Svaret ger alltså ministern själv: Det behövs en utvärdering, av den enkla anledningen att det finns ett problem där ute. Det uppfattas som ett problem av polisen, av dem som ska byta däcken, av bilverkstäderna och av den arbetskraft som tillfälligt plockas in, som kanske inte har tillräcklig kunskap för att byta däck, vilket gör att det kan bli fel. Svaret är, tycker jag, redan givet av ministern. Så åter till frågan: Med tanke på de behov vi har lyft fram i debatten och regeringens kunskapsbrist i frågan borde vi väl omgående tillsätta denna utredning och se över dubbdäckslagstiftningen i ? Tack för debatten! Trafiksäkerhet är en oerhört viktig fråga som regeringen har högt på dagordningen. Vi har också initierat en nystart för nollvisionen eftersom vi uppfattade att det arbetet lite tappat fokus och kanske gått i stå. Vi har fortfarande lång väg kvar innan vi kan säga att vi har nått målet med noll döda eller allvarligt skadade i trafiken. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det finns inget statistiskt samband som visar att ett antal trafikolyckor hade kunnat undvikas om lagstiftningen på detta område hade sett annorlunda ut. Detta är inte detsamma som att det inte finns kunskap, utan det betyder att man inte kan visa att det finns något sådant samband. Vad jag förstår finns det inte heller, inte ens enligt er som ställt interpellationerna, något som tyder på att det är vanligt förekommande att människor får böter för att ha använt dubbdäck efter eller före . Detta tyder nog ändå på att den lagstiftning som finns fungerar ganska bra. Det sker en teknisk utveckling, en utveckling av nya däckstyper och inte minst klimatförändringar. Väderomslagen sker snabbare och är fler, och det handlar inte bara om att det är vinter i och sommar i söder, vilket är utgångspunkten för interpellationerna. Vi kan också ha vinterväglag i landets södra delar då det normalt inte råder men också barmark i norra än man har varit van vid. Detta innebär att det säkert kan finnas anledning att se över det här, men jag ser inget behov av att nu direkt tillsätta en utredning. Det finns heller inget sådant planerat. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H410505 · 2017-05-05 00:00:00 — Och inte minst borde väl ministern i denna debatt vara fullt ut uppdaterad i dessa frågor. Svaret ger alltså ministern själv: Det behövs en utvärdering, av den enkla anledningen att det finns ett problem där ute. Det uppfattas som ett problem av polisen, av dem som ska byta däcken, av bilverkstäderna och av den arbetskraft som tillfälligt plockas in, som kanske inte har tillräcklig kunskap för att byta däck, vilket gör att det kan bli fel. Svaret är, tycker jag, redan givet av ministern. Så åter till frågan: Med tanke på de behov vi har lyft fram i debatten och regeringens kunskapsbrist i frågan borde vi väl omgående tillsätta denna utredning och se över dubbdäckslagstiftningen i ? Tack för debatten! Trafiksäkerhet är en oerhört viktig fråga som regeringen har högt på dagordningen. Vi har också initierat en nystart för nollvisionen eftersom vi uppfattade att det arbetet lite tappat fokus och kanske gått i stå. Vi har fortfarande lång väg kvar innan vi kan säga att vi har nått målet med noll döda eller allvarligt skadade i trafiken. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det finns inget statistiskt samband som visar att ett antal trafikolyckor hade kunnat undvikas om lagstiftningen på detta område hade sett annorlunda ut. Detta är inte detsamma som att det inte finns kunskap, utan det betyder att man inte kan visa att det finns något sådant samband. Vad jag förstår finns det inte heller, inte ens enligt er som ställt interpellationerna, något som tyder på att det är vanligt förekommande att människor får böter för att ha använt dubbdäck efter eller före . Detta tyder nog ändå på att den lagstiftning som finns fungerar ganska bra. Det sker en teknisk utveckling, en utveckling av nya däckstyper och inte minst klimatförändringar. Väderomslagen sker snabbare och är fler, och det handlar inte bara om att det är vinter i och sommar i söder, vilket är utgångspunkten för interpellationerna. Vi kan också ha vinterväglag i landets södra delar då det normalt inte råder men också barmark i norra än man har varit van vid. Detta innebär att det säkert kan finnas anledning att se över det här, men jag ser inget behov av att nu direkt tillsätta en utredning. Det finns heller inget sådant planerat. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H410506 · 2017-05-08 00:00:00 — Interpellation 2016/17:506 Kemvapenattacken mot civila i av (M) till Utrikesminister (S) Kemvapenattacken mot civila i är ett fruktansvärt brott som vi kraftigt fördömer. måste agera så att de skyldiga ställs till svars. Dessvärre är läget låst i . I en debattartikel skriver utrikesminister följande: ”Kampen mot extremism och terrorism måste stå högt på dagordningen för det internationella samfundet. Vår tids utmaningar kräver internationellt samarbete, och där har en viktig roll att spela. Ett exempel är den genomförda kemvapenattacken mot civila i . Under svensk ledning, tillsammans med nio andra länder i säkerhetsrådet, försökte vi nå enighet kring en resolution om en seriös undersökning av detta illdåd för att ansvariga ska kunna ställas till svars. Det är beklagansvärt att säkerhetsrådets permanenta medlemmar inte kan enas om ett sådant ansvarsutkrävande. Frågan måste lösas i säkerhetsrådet, vi måste gemensamt ta ansvar för att nå en hållbar politisk lösning. Det är hög tid att det syriska folket får bestämma över sin framtid”. Det är olyckligt att ministern här väljer att fördela skuldbördan jämnt på samtliga permanenta medlemmar av . Enligt FN misslyckades försöket att få till en oberoende utredning om kemvapenattacken i för att kunna ställa ansvariga till svars på grund av att , en av de fem permanenta medlemmarna i , röstade nej till resolutionen. De föreslagna åtgärderna togs fram av de permanenta medlemmarna , och . Tio medlemmar av säkerhetsrådet röstade för. , också permanent medlem av säkerhetsrådet, avstod tillsammans med de icke-permanenta medlemmarna och från att rösta. lade och sina veton mot sanktioner mot en rad individer och entiteter som enligt (OPCW–UN Joint Investigative Mechanism, ) är ansvariga för användning av kemiska stridsmedel. Sammanlagt har lagt sitt veto i säkerhetsrådet mot åtta säkerhetsrådsförslag om , och har lagt sitt veto mot sex av dessa åtta. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Varför framför inte utrikesministern tydligare kritik mot de två medlemmar av , och , som är orsaken till att inte kan enas om ansvarsutkrävande åtgärder kring kemvapenattacken mot civila i ? Hur kommer utrikesministern att verka för att ska kunna utkräva ansvar för brotten i ?
ip · H410508 · 2017-05-09 00:00:00 — Interpellation 2016/17:508 av (M) till Statsrådet (MP) Regeringen har under ledning av statsrådet beslutat om att instifta ett digitaliseringsråd. Rådets syfte är bland annat att bidra med analyser och utvärderingar av regeringens insatser, bedriva omvärldsbevakning och lämna förslag till konkreta åtgärder. Rådet har även till uppgift att samråda med en rad andra instanser för kunskapsinhämtning och analys av hur digitaliseringsarbetet i fortgår, vilket är bra och även belyser hur bred den här frågan faktiskt är. är ett av de länder i världen som kommit längst i digitaliseringen och är världsledande när det kommer till uppkoppling. En av våra största styrkor har länge varit att vi tagit till oss men även utvecklat nya idéer inom digitaliseringen. I dess spår kan vi finna framgångssagor som Spotify, Skype och Minecraft men även helt nya marknader som vuxit fram genom nya möjligheter till kommunikation, där delningsekonomin kanske är det främsta exemplet. Ett annat område där tyvärr har hamnat efter är utvecklingen av artificiell intelligens – AI – där andra länder som exempelvis och har valt att ge betydande anslag till forskning inom ämnet. Till detta följer även att AI är ett område som storföretag som Google, Microsoft och Facebook lägger ned hundratals miljoner för att utveckla, vilket illustrerar betydelsen av detta fält. Med digitaliseringen kommer helt nya möjligheter, men dess baksida är även nya, mycket komplexa utmaningar. Digitaliseringen har letat sig in i allt fler områden, och mer tydligt än någonsin måste vi därför inse behovet av att börja arbeta tvärsektoriellt och aktivt bekämpa gamla strukturer där vi arbetat i stuprör. Snarare måste en modell av systemexpansion anammas för att vi ska kunna dra fördel av digitaliseringen och inte riskera att vi bygger upp konkurrerande parallella strukturer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att kommer att möta ovannämnda utmaningar, eller avser statsrådet att vidta ytterligare åtgärder för att stärka rådets befogenheter att faktiskt ta fram konkreta policyförslag för att gynna digitaliseringen men också hantera de utmaningar som digitaliseringen innebär?
ip · H410513 · 2017-05-10 00:00:00 — Interpellation 2016/17:513 roll i den växande civila drönarindustrin av (M) till Närings- och innovationsminister (S) har tekniken kring obemannade luftfartyg (drönare) utvecklats fort. Den civila delen av drönarindustrin är nu en alltmer växande och högteknisk verksamhet som, om den tillvaratas på rätt sätt, kan skapa arbetstillfällen i . har i ett tillkännagivande till regeringen meddelat det som sin uppfattning att regeringen bör initiera ett arbete för att modernisera lagar och regelverk vad gäller drönare, för att främja teknikutvecklingen och säkerställa flygsäkerheten. Detta är ett viktigt steg för att göra till ett attraktivt land att etablera drönarverksamhet i, som säkerheten inom luftfarten måste upprätthållas. Regeringen har i en proposition till lämnat förslag om att införa ett undantag i kameraövervakningslagen för kameror monterande på drönare. Syftet är att förenkla för privata verksamheter som använder sig av drönare, då tillståndsprocessen utgör ett stort hinder. I stället ska personuppgiftslagen (PUL) reglera verksamheten i väntan på det lagstiftningsarbete som blir resultatet av nya regleringar med ursprung ur den Europeiska unionen. Hur detta kommer att se ut i är nu föremål för en utredning. Hos Transportstyrelsen pågår ett arbete med att på ett bättre sätt omhänderta drönarna i den ordinarie verksamheten och befintlig lagstiftning. Drönaroperatörernas branschorganisation beskriver också hur Transportstyrelsen på ett föredömligt sätt gör sitt bästa för att möta behoven inom drönarbranschen men begränsas av att regelverket inte är anpassat för drönare. Inom har delar av branschen etablerat ett testområde för utveckling av drönarteknik, och målet är att bli för drönarbranschen vad biltestanläggning är för bilbranschen. Den utvecklade drönartekniken möjliggör också att drönarna används i antagonistiska syften, och därför arbetar polisen med att skaffa sig förmåga att förhindra och beivra brottslighet med drönare samt att själva dra fördel av teknikens möjligheter inom den egna verksamheten. De ovan nämnda exemplen på beslut, förslag och åtgärder är alla viktiga för att drönartekniken ska omhändertas på ett bra sätt som främjar tekniken, som vi kan säkerställa god säkerhet i luften. Arbetet är påbörjat och måste fortsätta i hög takt för att inte ska hamna efter. Ett steg som inte har tagits men måste tas är att skapa en aktiv politik för att visa världens drönarföretag att är ett bra land att etablera sin verksamhet i. Många andra länder och regioner slåss för att få dessa etableringar till sig, men har ännu inte tagit upp kampen. Mot bakgrund av vad som beskrivs ovan vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vad avser ministern och regeringen att vidta för aktiva åtgärder i syfte att attrahera fler drönarföretag till ? Vad avser ministern och regeringen att vidta för aktiva åtgärder för att främja svensk innovation inom drönarteknik?
ip · H410514 · 2017-05-11 00:00:00 — Interpellation 2016/17:514 agerande i säkerhetsrådet i Västsaharafrågan av (V) till Utrikesminister (S) röstade igenom resolution om konflikten runt . I resolutionen ges stöd för att försöka återuppta förhandlingarna mellan och Polisario. Dessutom ges ett förnyat mandat för den fredsbevarande styrkan . är ockuperat av – en ockupation som av den i bedömts vara rättsvidrig. FN vill att det västsahariska folket själva ska få avgöra sin framtid i en folkomröstning. En folkomröstning har dock systematiskt förhalats av ockupationsmakten . Det är mot den bakgrunden positivt att säkerhetsrådet nu vill skynda på processen. Verkligheten för västsaharier i det ockuperade området präglas av förtryck och systematiska brott mot mänskliga rättigheter. Det är svårt att se vad har gjort för att förbättra den situation när det gäller de mänskliga rättigheterna som uttrycks i resolutionen. I praktiken råder undantagstillstånd i det ockuperade . Det är som har den totala kontrollen, inte FN. I stort sett inga oberoende observatörer eller journalister släpps in i landet. Det är förbjudet att kritisera kungen, islam eller rätt till . Ett tydligt exempel på ockupationsmaktens övergrepp är händelserna i samband med de fredliga protesterna 2010 i Gdeim Izik utanför den västsahariska huvudstaden . Tusentals västsaharier bildade ett tältläger i protest mot ockupationen och plundringen av landets råvaror. Marockanska myndigheter svarade med att attackera lägret med gummikulor, vattenkanoner, tårgas och våld. Lägret förstördes och tält sattes i brand. Hundratals människor arresterades och av dessa dömdes 24 personer till långa fängelsestraff i en grovt orättvis rättegång i en militärdomstol. Att de enda bevis som fanns var uttalanden som hade gjorts under tortyr ignorerades av domstolen. Det är ett brott mot internationell rätt att döma civila i en militärdomstol, och påtryckningar har skett för att få till stånd en civil rättegång. Förtrycket i det ockuperade pågår , vilket bland annat den kända västsahariska människorättsaktivisten vittnade om när han besökte riksdag och deltog i ett seminarium. Han berättar om den stenhårda ockupationen och om hur västsaharier terroriseras, grips och utsätts för illegala rättegångar. är den enda fredsbevarande styrka som inte har mandat att övervaka de mänskliga rättigheterna, vilket är minst sagt anmärkningsvärt. Ett MR-mandat för skulle synliggöra de brott som sker mot mänskliga rättigheter i det ockuperade . Det skulle även ge västsaharierna nytt hopp och en möjlighet till upprättelse. Mot den bakgrunden vill jag fråga utrikesminister : Har lagt ett tilläggsförslag i säkerhetsrådet för att inkludera de mänskliga rättigheterna i mandat? Kommer att agera i för att den folkomröstning som FN beslutade om kommer till stånd?
ip · H410516 · 2017-05-11 00:00:00 — Interpellation 2016/17:516 Den ökande arbetslösheten av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Enligt Arbetsförmedlingens egen statistik så ökar arbetslösheten i , vilket inte har skett och är en oroande utveckling. Regeringen har haft goda möjligheter att se till att rusta inför nästa lågkonjunktur. I stället har strategin varit att införa stora skattehöjningar för vanligt folk och jobbskapande företag. Regeringen har dessutom ideligen försvarat alla dessa skattehöjningar oavsett om konsekvenserna av dem är färre jobb. Resultatet av regeringens politik börjar nu visa sig i form av en ökande arbetslöshet under brinnande högkonjunktur. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att minska arbetslösheten, och anser ministern att den ökande arbetslösheten är ett problem?
ip · H410517 · 2017-05-11 00:00:00 — Interpellation 2016/17:517 Surrogatmoderskap i av (M) till Statsrådet (S) har medierna uppmärksammat att många par som har svårt att få barn åker utomlands för att ta hjälp av en surrogatmoder. De tvingas då ofta betala bara för att bli föräldrar. Detta till trots vittnar många av paren om att de haft en närstående som velat ställa upp som surrogatmoder i , naturligtvis helt utan betalning, om det varit lagligt. har tidigare uppskattat att det rör sig om ca 50 svenska barn som kommit till genom surrogatmoderskap utomlands. Trots att regeringen låtit utreda hur den juridiska processen för barnens medborgarskap ska se ut är rättsläget fortfarande osäkert. I stället har fattat beslut om att lämna både föräldrar och barn i sticket genom att fortsatt vara mot en legalisering av altruistiskt surrogatmoderskap i . I takt med att tekniken utvecklas förändras också synen på familjebildning. I stället för att låta lagen släpa efter borde regeringen se över hur surrogatmoderskap kan ske under ordnade former i . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Ämnar statsrådet och den samlade regeringen ta något initiativ för att reda upp det oklara rättsläget för svenska barn som tillkommit med hjälp av surrogatmoderskap utomlands? Är statsrådet beredd att ta ett lagstiftningsinitiativ för att göra det möjligt för par att ta hjälp av en närstående som altruistisk surrogatmoder? Om inte, av vilka skäl?
ip · H410518 · 2017-05-12 00:00:00 — Svaret ger alltså ministern själv: Det behövs en utvärdering, av den enkla anledningen att det finns ett problem där ute. Det uppfattas som ett problem av polisen, av dem som ska byta däcken, av bilverkstäderna och av den arbetskraft som tillfälligt plockas in, som kanske inte har tillräcklig kunskap för att byta däck, vilket gör att det kan bli fel. Svaret är, tycker jag, redan givet av ministern. Så åter till frågan: Med tanke på de behov vi har lyft fram i debatten och regeringens kunskapsbrist i frågan borde vi väl omgående tillsätta denna utredning och se över dubbdäckslagstiftningen i ? Tack för debatten! Trafiksäkerhet är en oerhört viktig fråga som regeringen har högt på dagordningen. Vi har också initierat en nystart för nollvisionen eftersom vi uppfattade att det arbetet lite tappat fokus och kanske gått i stå. Vi har fortfarande lång väg kvar innan vi kan säga att vi har nått målet med noll döda eller allvarligt skadade i trafiken. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det finns inget statistiskt samband som visar att ett antal trafikolyckor hade kunnat undvikas om lagstiftningen på detta område hade sett annorlunda ut. Detta är inte detsamma som att det inte finns kunskap, utan det betyder att man inte kan visa att det finns något sådant samband. Vad jag förstår finns det inte heller, inte ens enligt er som ställt interpellationerna, något som tyder på att det är vanligt förekommande att människor får böter för att ha använt dubbdäck efter eller före . Detta tyder nog ändå på att den lagstiftning som finns fungerar ganska bra. Det sker en teknisk utveckling, en utveckling av nya däckstyper och inte minst klimatförändringar. Väderomslagen sker snabbare och är fler, och det handlar inte bara om att det är vinter i och sommar i söder, vilket är utgångspunkten för interpellationerna. Vi kan också ha vinterväglag i landets södra delar då det normalt inte råder men också barmark i norra än man har varit van vid. Detta innebär att det säkert kan finnas anledning att se över det här, men jag ser inget behov av att nu direkt tillsätta en utredning. Det finns heller inget sådant planerat. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H410520 · 2017-05-12 00:00:00 — Interpellation 2016/17:520 Finanspolitikens långsiktiga hållbarhet av (M) till Finansminister (S) Som vanligt är vårpropositionens kapitel om finanspolitikens långsiktiga hållbarhet mycket intressant läsning. Befolkningsutvecklingen har en stor och direkt påverkan på offentlig sektor; barnomsorg, skolor, sjukvård och äldreomsorg behöver vara korrekt dimensionerade på samma gång som vi har andra förändringar i samhället som påverkar, inte minst ny teknik. Inför framtida utmaningar är mycket känt . Men politiken verkar inte riktigt hänga med. För även om vårpropositionen innehåller detta kapitel väcker det många frågor. Det är särskilt två aspekter som jag tycker är intressanta: Man beskriver ett referensscenario, som sedan jämförs med alternativ som har bättre eller sämre förutsättningar. Det är naturligtvis omöjligt att förutse så långt fram i tiden som , så det är ett bra sätt att få till ett diskussionsunderlag. Men jag ifrågasätter det framtagna referensscenariot. I förutsättningarna beskrivs hur produktiviteten i näringslivet antas öka , så som det har sett ut historiskt. Däremot utgår man från att de offentliga konsumtionsutgifterna bara ökar genom att de skrivs fram med den demografiska utvecklingen. Detta trots att man vet att kostnaderna historiskt sett ökat mer. Det betyder att referensscenariot är alltför positivt och inte utgör ett så relevant underlag för det politiska arbetet som det skulle kunna vara. I princip bygger hela finansieringen av välfärden på arbete. Storleken på befolkningen i arbetsför ålder, hur hög sysselsättningsgraden är och hur vi arbetar är avgörande för skatteintäkterna. Det betyder att utvecklingen av antalet arbetade timmar påverkar hur välfärden ska finansieras även . nämns inte digitaliseringen och automatiseringen i kapitlet, förutom i rutan som hänvisar till långtidsutredning. Hur är det möjligt att göra antaganden utan att ta hänsyn till att den tekniska utvecklingen påverkar arbetsmarknaden? Om det är eller av jobben som försvinner kan man naturligtvis diskutera (och visst, det tillkommer även jobb), men att inte problematisera denna fråga i åtminstone något scenario innebär även det att nyttan med kapitlet minskar. För på riktigt lång sikt är det en rejäl utmaning för välfärden när jobb försvinner eftersom finansieringen i stort hänger på arbete. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Varför har referensscenariot tagit hänsyn till den historiska utvecklingen av näringslivets produktivitet men inte till den historiska kostnadsutvecklingen i offentlig sektor (som även nämns i ett scenario)? Hur resonerar finansministern kring det faktum att hela resonemanget kring hur framtidens välfärd ska finansieras hänger på arbetade timmar medan den tekniska utvecklingen visar att antalet jobb kommer att minska?
ip · H410521 · 2017-05-15 00:00:00 — Interpellation 2016/17:521 Incitament att jobba av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) DN rapporterade om att jobbklyftan blir allt djupare. som arbetslösheten är låg bland svenskfödda stiger nu arbetslösheten bland utrikes födda. 123 kommuner har en arbetslöshet bland utrikes födda på . I , som ligger sämst till, är av de utrikes födda arbetslösa. Vi står inför stora utmaningar i takt med att arbetsmarknaden slits itu. mer än någonsin behövs en arbetslinje som inkluderar alla. Tyvärr lönar det sig på tok för dåligt att gå från bidrag till arbete. Det gör att många människor fastnar i permanent utanförskap, och investeringar i att göra sig anställbar uteblir. generösa ersättningssystem missbrukas och är betydligt mer vidlyftigt än andra länders. Därför bör det krävas kvalificering för att få full tillgång till bidrag. Det ska inte räcka att enbart befinna sig inom landsgränsen. Dessutom behövs ett bidragstak och lägre skatter på låga inkomster så att det alltid lönar sig att ta ett första jobb. Utifrån detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka konkreta initiativ avser ministern och den samlade regeringen att ta för att öka incitamenten att gå från bidrag till arbete och egen försörjning, och hur ska ministern och den samlade regeringen bryta bidragsberoendet bland nyanlända?