ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H510242 · 2017-11-30 00:00:00 — Interpellation 2017/18:242 Flytt av flygledning från av (M) till Statsrådet (S) frågade jag statsrådets företrädare om det som vi bör se som en omvänd regionalpolitik: planerna på att flytta flygledningen på Åre Airport till , där den ska fjärrstyras. förverkligades dessa planer. Ett sådant förslag är uppseendeväckande, inte minst med hänsyn till och regeringens budskap om att statlig verksamhet ska flyttas ut från . Dessutom riskerar man enligt kritiker att tappa en rad viktiga förmågor som bäst löses av att man är på plats fysiskt. En flytt av flygledningen innebär dessutom en flytt av arbetstillfällen från och andra Norrlandsflygplatser. Vi har redan sett hoten mot regionen i form av regeringens föreslagna flygskatt, som ännu inte har haft effekt men som vi har sett få verkningar på andra håll där man också har infört den, som i vårt grannland . Att aktivt flytta jobb från landsbygden borde inte vara i linje med regeringens politik, att hela ska leva. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur motiverar statsrådet en flytt av flygledartjänster från till och att det inte längre ska finnas en fysisk flygledarfunktion på plats i ? Hur avser statsrådet att agera med anledning av de jobb som kommer att försvinna med beslutet om att fjärrstyra flygledningen på Åre Airport?
ip · H510243 · 2017-11-30 00:00:00 — Interpellation 2017/18:243 utbetalning av assistansersättning av (M) till Statsrådet (S) övergick till att betala ut assistansersättningen i efterskott från att tidigare ha betalat ut i förskott. Förändringen ansågs nödvändig för att få bättre koll på utbetalningarna och för att skapa ett enhetligt system inom hela socialförsäkringsområdet. Själva idén med förändringen var god, men sättet den har genomförts på har fått förödande konsekvenser. Jag har under ett antal tillfällen blivit kontaktad av olika assistansföretag, stora som små, som berättar att de inte fått någon eller endast delar av assistansersättning utbetald av . Detta trots att alla tidrapporter är korrekt ifyllda. Svaren de får från myndigheten när de ringer och frågar vad som hänt är att ofta att de inte hunnit med att betala ut. I en skriftlig fråga har jag uppmärksammat regeringen på problemet, och i svaret, avlämnat , ansåg statsrådet att problemet skulle vara löst i närtid. är det snart jul, och problemet kvarstår. Vårdföretagarna och , som tillsammans täcker in de flesta privata assistansföretag och kooperativ, har i en gemensam enkät ställt en rad frågor till sina medlemsföretag gällande utbetalningar. Där framgår att nära fyra av tio företag får vänta på ersättning. Hälften av de svarande saknar fortfarande pengar för utfört arbete . Det handlar om i innestående utbetalning. Konsekvensen blir att dessa företag får mycket svårt att betala ut löner till sina anställda och riskerar att gå i konkurs på grund av myndighetens senfärdiga utbetalningar. Andra har fått ta dyra banklån eller pantsätta sina hus för att klara av att fortsätta driva sina verksamheter. Om en privatperson blir sen med att betala en faktura kommer snabbt en påminnelse med förseningsavgift, men något sådant finns inte åt motsatt håll. I 7 § förvaltningslagen finns ett krav på att handläggningstiden hos myndigheter ska handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt. släpphänta inställning står i direkt kontrast till detta. Orsaken till att myndigheten kan dra ut är att det inte finns något lagkrav på att betala ut ersättning inom då korrekta handlingar är inskickade. I regleringsbrevet står endast: ”arbete med assistansersättning ska präglas av hög kvalitet och rättssäkerhet så att rätt person får rätt ersättning, såväl flickor och pojkar som kvinnor och män.” Närings- och innovationsminister har vid ett flertal tillfällen uppmärksammat problem som uppstår när företag emellan får vänta på betalning och har övervägt lagändring för att få till snabbare betalningsprocesser. Det framstår då som mycket anmärkningsvärt att regeringens egna myndigheter inte sköter sina utbetalningar i rätt tid. Därför är mina frågor till statsrådet : Känner statsrådet till att de problem som har med utbetalningarna inom personlig assistans har fortsatt och kräver akuta åtgärder? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta i sin tjänsteutövning så att företagen inte blir drabbade av sena handläggning? Kan statsrådet tänka sig att arbeta för att införa en lagändring så att myndigheten blir skyldig att betala ut ett visst datum, förutsatt att alla handlingar är korrekt ifyllda?
ip · H510244 · 2017-11-30 00:00:00 — Interpellation 2017/18:244 En mänsklig sjukförsäkring av (V) till Socialminister (S) Många sjuka nekas sjukpenning. Antalet avslag, liksom antalet överklaganden, har ökat tydligt . En viktig bidragande orsak är regeringens press på att verka för ett sänkt sjuktal. Detta leder till fler avslag, vilket gör att det i statistiken ser ut som att de sjuka blir färre. I verkligheten leder det till en rad tragedier då sjuka människor nekas ersättning. Tidsgränserna för bedömningar och systemet med att handläggare, ibland med försäkringsläkares hjälp, ogiltigförklarar läkarintygen upplevs av många både som kallt byråkratiskt och som rättsosäkert. Mot bakgrund av vad som anförts ovan vill jag fråga socialminister : Vad tänker ministern göra för att skapa en mänskligare sjukförsäkring där sjuka ges ekonomisk trygghet?
ip · H510245 · 2017-11-30 00:00:00 — Interpellation 2017/18:245 Vinterväghållning i norra av (C) till Statsrådet (S) När jag skriver denna interpellation rapporterar medierna om att en snöstorm rullar in över norra . Det är problem med framkomligheten, och en del kommuner uppges ha avbrott i strömförsörjningen. Exakt hur illa det till slut blir vet vi inte ännu, men att det ställer till oreda för samhället och i människors liv är uppenbart. Just därför är det så förunderligt att regeringen – inte minst tidigare infrastrukturminister och statsrådet som hennes efterträdare – inte reagerar när uppenbara och stora brister har blottlagts i hur den allmänna väghållningen sköts av statliga . , , rapporterade tidningen att nya regelverk kring upphandlad vinterväghållning gör att ett stort antal vägföreningar i norra inte har någon fungerande snöröjning. Kortfattat verkar bekymret bottna i att ett nytt regelverk gör att entreprenörernas punktlighet övervakas via gps och att förseningar leder till viten. Enligt uppgifter i medierna rör det sig om summor på för förseningar . Konsekvensen av det blir att entreprenörerna, som tidigare åtagit sig sidouppdrag längs vägen, nu i stället undviker snöröjningsuppdrag för andra väghållare än , till exempel vägsamfälligheter. Detta nya får som följd att samhällsservice som brandkår, polis, ambulans eller för den delen hemtjänst i händelse av snöfall inte når fram till den medborgare som behöver hjälp. Att en utebliven eller en inte i rätt tid utförd insats från samhället ökar risken för att människor kommer i kläm står nog klart för var och en. Jag har full respekt för att vid upphandling av vinterväghållning håller koll så att man får sin avtalade tjänst utförd till rätt pris och . Men det blir sett ur hela samhällets perspektiv direkt obegripligt om upphandlingen av vinterväghållning av statens vägar görs på ett sådant sätt att samtidig/parallell vinterväghållning ”längs vägen” utförd för en vägsamfällighet – som dessutom ofta uppbär statsbidrag för att hålla vägen farbar – inte kan genomföras. Då riskerar vi att statligt nit i ena ändan av systemet leder till en samhällsekonomisk förlust i den andra ändan. För den enskilda människan blir det givetvis helt obegripligt. är statsrådets expert- och utförarmyndighet. Min fråga till statsrådet blir därför: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att lösa den situation som uppstått kring vinterväghållningen i norra ?
· H51034 · 2017-11-07 18:15:21 — och även har frågat mig vad regeringen gjort för att förkorta de långa handläggningstiderna i asylprocessen samt om jag anser att dessa åtgärder är tillräckliga eller om mer kommer att göras. Antalet asylsökande i var som bekant mycket högt, vilket ledde till en ohållbar situation med stora påfrestningar för det svenska samhället. Det svenska regelverket anpassades därför tillfälligt till den miniminivå som gäller enligt och internationella konventioner för att minska antalet asylsökande till . Åtgärderna har tillsammans med politiska förändringar i andra länder och inom EU gjort att betydligt färre personer sökte asyl i under såväl 2016 som jämfört med . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Det stora antalet ansökningar präglar dock fortfarande verksamhet och även andra samhällsfunktioner. Regeringen instämmer i att det är viktigt att den enskilde får ett snabbt avgörande på sin asylansökan, och vi är medvetna om att den tillfälliga lagen och gymnasielagen innebär fler ansökningar av vissa slag. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder som bland annat har möjliggjort att har kunnat genomföra nödvändiga och kraftiga personalförstärkningar. Antalet årsarbetskrafter i asylprövningen har nästan dubblerats , från ca 1 100 till ca 2 000. Det har möjliggjort att myndigheten avgjorde nästan 112 000 asylärenden, vilket är det högsta antalet . Även migrationsdomstolarna har tillförts extra medel för att kunna avgöra betydligt fler asylmål . När och domstolarna har avgjort ansökningarna kommer de genomsnittliga handläggningstiderna att sjunka väsentligt. Som ett resultat av överenskommelsen om insatser med anledning av flyktingkrisen, med bland annat Liberalerna, gav regeringen i uppdrag att förkorta handläggningstiderna för asylansökningar såväl på kort som på lång sikt. Vidare lämnade regeringen ett uppdrag till Migrationsöverdomstolen, migrationsdomstolarna, och att öka förutsättningarna för enskilda att få ett snabbt avgörande. Även i regleringsbrev lämnade regeringen flera uppdrag i syfte att effektivisera asylprocessen och förkorta handläggningstiderna. Regeringen anser att det är angeläget att arbete med att skapa effektivare arbetssätt fortsätter att utvecklas och intensifieras. Det gäller framför allt utveckling av stöd till verksamheten genom framtagande av enhetliga processer för handläggningen och genom ökad digitalisering. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet förklarade tredje vice talmannen överläggningen avslutad.
· H51069 · 2017-11-14 13:52:35 — Vad jag lyfte upp som ett dåligt exempel är att på nationell nivå tror att man kan lösa den problematik som handlar om brist på personal och kompetens med en kömiljard. Det gör man inte. har mycket vällovliga ambitioner som handlar om att öka grundbemanningen inom förlossningsvården. Regeringen är glad över att kunna bidra med resurser för att det ska bli möjligt - och även utbildad personal. Så bedriver man en politik som får effekt på riktigt, och det kommer också denna politik att få. Överläggningen var härmed avslutad.
· H51077 · 2017-11-07 14:29:52 — Jag ser problemet i att arbetsmarknadsutbildningarna ibland konkurrerar med yrkesvux, där yrkesvux ju ibland ger samma utbildning som den som finns inom arbetsmarknadsutbildningen. Det kan vara ett problem när det blir konkurrens däremellan och när det ena ger betyg och det andra inte gör det. Jag ser betydande utmaningar när det gäller övergångar till arbete. Antalet och andelen personer som går från arbetsmarknadsutbildning till arbete har ökat, men det är fortfarande på en väsentligt lägre nivå än vad som gällde tidigare, när den tidigare regeringen ändrade regelverket. Jag ser också betydande utmaningar när det gäller snabbheten. Till skillnad från reguljära utbildningar borde arbetsmarknadsutbildningar kunna vara mer flexibla, komma till stånd snabbare och ta hänsyn till regionala kompetensbrister i större utsträckning än vad som är fallet. Jag är säker på att vi kommer att behöva återkomma till dessa frågor framöver. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H51092 · 2017-11-01 00:00:00 — Interpellation 2017/18:92 Ökad sårbarhet vid centraliserad flygledning av (M) till Statsrådet (S) Om verksamhet kan effektiviseras tack vare ny teknik och säkerheten kan förbättras, eller åtminstone bibehållas, är det i grunden positivt. När en effektivisering ska verkställas är det dock viktigt att det finns belägg för att den bidrar till en effektivare verksamhet. saknas belägg för att fjärrstyrning effektiviserar verksamheten. En centralisering av en verksamhet kan även öka risken för sårbarhet. Vare sig det handlar om konsekvenser till följd av interna brister eller yttre hot kommer en större utsträckning av verksamheten att drabbas ju mer centraliserad den är. Svenskt flyg riskerar att drabbas hårdare vid en centraliserad flygledning, där flygledare styr multipla flygplatser från ett centralt kontrolltorn, än vid dagens system, där kontrolltorn finns på alla flygplatser. Exempel på händelser skulle kunna vara cyberattacker eller avgrävda förbindelser. Oavsett säkerhetsrutiner, skalskydd och backupteknik är det ofrånkomligt att den fjärrstyrda flygledarverksamheten är extra sårbar för den här sortens händelser. Vid tekniska problem kan de vanliga tornen använda sig av fristående radioutrustning och kan tack vare den analoga uppsikten över flygplatsen i större utsträckning parera störningar och därmed undvika avbrott i verksamheten utan äventyrad säkerhet. Denna möjlighet begränsas vid en centralisering. Grundinställningen till ny teknik bör alltid vara att välkomna den, men det krävs en sund inställning, och möjliga farhågor måste få tid att redas ut. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att motverka den ökade sårbarhet som eventuellt uppstår som en följd av centraliseringen av flygledarverksamheten?
ip · H51093 · 2017-11-01 00:00:00 — Interpellation 2017/18:93 Säkerhet inom flygledning av (M) till Statsrådet (S) Huvudsakligt fokus inom flygbranschen är, har varit och kommer alltid vara säkerhet. Utan en fullgod säkerhet lyfter inga flyg, och vid minsta tvivel på säkerhetens duglighet tas plan ned på marken och genomgår stora säkerhetskontroller. Det är i ljuset av detta märkligt att , som i princip enda land i världen, är på väg att införa en centralisering av flygledarverksamheten. Vi ska bejaka ny teknik och möjligheterna som kommer med den tekniska utvecklingen, men vi ska också göra ansvarsfulla bedömningar utifrån säkerhetsperspektivet. Flygledarverksamheten bör anses som en av de absolut viktigaste komponenterna för flygets säkerhet och den viktigaste som är beroende av den mänskliga faktorn. Att styra och övervaka två eller fler flygplatser kan komma att bli en svår arbetsuppgift givet den stora mängd och variation som flygledarna simultant måste ägna sig åt. Störst risk finns vid start och landning. Flygledarna följer därför alltid flygplan och helikoptrar med blicken tills de har parkerat eller är i luften med landningsställen infällda och har kommit upp på högre höjder. Denna möjlighet försvinner om flygledarna ska ha kontroll över flera flygplatser . Det är ofrånkomligt att uppmärksamheten på ett specifikt flygplan blir mindre ju fler plan man som flygledare ska ha uppsikt över. Om något väsentligt missas kan konsekvenserna bli stora. Eventuella räddningsinsatser skulle kunna försenas om fokus hos flygledarna är riktat mot en annan flygplats. Det finns uppenbara farhågor med fjärrstyrningen, och givet att riskerna fortfarande inte är klarlagda är det anmärkningsvärt att i praktiken kommer att fungera som försöksverksamhet om förslaget blir verklighet. Hur flygledartjänsterna kan anpassas till framtiden måste samlat bedömas utifrån risker och möjligheter. Frågetecknen kring säkerheten måste rätas ut innan vi kan gå vidare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Hur avser statsrådet att säkerställa att säkerheten inte äventyras vid ett skifte mot en fjärrstyrning av flygledarverksamheten? Bedömer statsrådet att en flygledare kommer att kunna hantera fler flygplatser med bibehållen säkerhet?
ip · H51094 · 2017-11-01 00:00:00 — Interpellation 2017/18:94 Besparingar kring fjärrstyrning av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har lockat med att det nya förslaget om en fjärrstyrd flygledning ska kunna halvera kostnaden för flygledarverksamheten. kom uppgifter i SVT som pekade på motsatsen och att det kan landa i en ekonomisk förlustaffär. Till att börja med är den totala besparingspotentialen om kalkyler godtas. För att sätta denna siffra i relation handlar besparingen om av LFV:s totala kostnader. Adderar man att kalkylen om de ekonomiska vinsterna bygger på att vi ska kunna övergå till att en flygledare kan styra trafiken vid två flygplatser blir situationen än mer bister. Med kvar av mandatperioden börjar tiden bli knapp för regeringen, men i en så pass viktig fråga som flygsäkerhet får inga beslut stressas fram. Det krävs därför en noggrann och grundlig genomgång av den ekonomiska kalkylen för att se huruvida besparingarna är ett godtagbart argument i frågan. När jag debatterade frågan med den förra infrastrukturministern kunde hon inte garantera att besparingar skulle kunna göras. anklagade mig då för att sprida oro i onödan. Att se över en potentiellt olönsam affär genom att lägga alla korten på bordet och värna om säkerheten inom svenskt flyg anser jag snarare vara en ansvarsfull hållning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att göra en översyn av den ekonomiska kalkylen för fjärrstyrningen, och vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta om affären visar sig vara olönsam? Vad är statsrådets inställning till besparingar inom flyget, det vill säga bör besparingar alltid eftersträvas, oavsett hur små de är?
ip · H51095 · 2017-11-01 00:00:00 — Interpellation 2017/18:95 Fjärrstyrning och säkerhetspolitik av (M) till Försvarsminister (S) Ett ökat hot från och ett mer ansträngt säkerhetsläge i . Detta är en verklighet som har kommit att bli alltmer påtaglig , och blocköverskridande försvarsöverenskommelser och moderata stämmobeslut om att återinföra den allmänna värnplikten är goda steg i rätt riktning inom svensk försvarspolitik. För att stärka det svenska försvaret och vårt rikes säkerhet krävs kontinuerligt arbete. Försvarsmakten överlämnade en skrivelse till om fjärrstyrning av flygledarverksamheten där Försvarsmakten säger nej till fjärrstyrning av . I skrivelsen meddelade man att man anser att fjärrstyrd flygtrafikledning på inte tar hänsyn till Försvarsmaktens behov och hänvisar till väsentlig påverkan på Försvarsmaktens verksamhet. För de fyra övriga flygplatserna som är aktuella för fjärrstyrning ville Försvarsmakten få en redovisning för hur tjänsterna vid dessa platser kan utövas under alla beredskapsskeden. Efter Försvarsmaktens yttrande har beslutat att exkludera från fjärrstyrd trafikledning. Det i mångt och mycket nyktra agerandet väcker dock frågor om fjärrstyrningens duglighet ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv. Ifall fjärrstyrningen har en så pass väsentlig negativ inverkan på Försvarsmaktens verksamhet följer frågan om det är rimligt att i av ett alltmer ansträngt säkerhetspolitiskt läge i geografisk närhet koncentrera för försvaret duglig flygverksamhet till en enda flygplats. Till följd av ovanstående vill jag fråga försvarsminister följande: Bedömer ministern att exkluderingen från fjärrstyrning av konfirmerar Försvarsmaktens yttrande avseende fjärrstyrningens väsentliga påverkan på deras verksamhet? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att fjärrstyrningen inte ska medföra negativa konsekvenser ur ett försvarspolitiskt perspektiv och inverka negativt på den svenska försvarsberedskapen?
ip · H51096 · 2017-11-01 00:00:00 — Interpellation 2017/18:96 preclearance av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) I en skriftlig fråga till pekade jag på riskerna med införandet av en flygskatt i förhållande till förhandlingen om amerikansk preclearance på . Regeringen har meddelat sin avsikt att möjliggöra ett införande av preclearance på , och , som blev ministern som svarade på frågan, underströk den hållningen i svaret. Så långt är allt bra, men min fråga var uttryckligen ställd om vad man avsåg att göra för att motverka att införandet av flygskatten skulle gå ut över förhandlingarna om ett avtal kring preclearance. Ministern valde att behandla flygskatten separat och frågan om preclearance separat. Att vi har åtskild syn på flygskatten och dess vara eller icke vara är ingen nyhet. Det finns anledning att återkomma till flygskatten, men det relevanta i att resonera kring dess inverkan på preclearance ignorerades av ministern. Den amerikanska ambassadens uppfattning att flygskatten påverkar hela det ekonomiska upplägget kring preclearance är oroande, och det är därför viktigt att tydligt besked ges om vägen mot att få ett avtal på plats. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att införandet av flygskatten inte ska inverka negativt på förhandlingen om preclearance för ?
ip · H51097 · 2017-11-01 00:00:00 — Interpellation 2017/18:97 Åtgärder för att minska undervisningsgapet av (M) till Utbildningsminister (MP) Det kanske viktigaste verktyget för social rörlighet är en väl fungerande kunskapsskola. Kunskap är också en konkurrensfaktor i ett internationellt perspektiv, både för som land och för den enskilde. Därför måste ha en skola som svarar upp mot den internationella konkurrensen. Trots en nioårig grundskola missar en svensk elev nästan i undervisningstid i , jämfört med en genomsnittselev från andra . En svensk elev har i medan snittet i för den obligatoriska delen av skolan ligger på . Undervisningstid är en kritisk faktor för pedagogisk framgång. Exempelvis skriver i sitt slutbetänkande att ”sammanfattningsvis finns evidens för att mer lärarledd undervisningstid ger positiva pedagogiska resultat”. I samma slutbetänkande går det också att läsa att de positiva effekterna av mer undervisningstid, i detta fall i matematik, var särskilt stora för flickor, för elever med utländsk bakgrund och för elever med lägst socioekonomisk bakgrund. Vid sidan av förslag om en tioårig grundskola med skolstart vill också att undervisningstiden ökar med per dag i lågstadiet. Studier visar att tidiga insatser har störst effekt, och därför bör utökningen av undervisningstiden börja i så tidiga år som möjligt. Det finns också stora behov av att utöka undervisningstiden i matematik. Tack vare och Alliansen blir detta verklighet . Att en svensk grundskoleelev tappar i undervisningstid jämfört med en genomsnittselev i är allvarligt. Det är en stor klyfta, och den behöver minskas. Jag vill därför fråga utbildningsminister : Vilka fler åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att öka antalet undervisningstimmar för elever i den svenska ?
ip · H51098 · 2017-11-01 00:00:00 — Interpellation 2017/18:98 Fallande intresse för lärarutbildningen av (M) till Utbildningsminister (MP) råder lärarbrist i , och det behövs fler lärare. Med detta som bakgrund är statistiken från Universitets- och högskolerådet (UHR) som presenterades för lärarutbildningar med start en minst sagt nedslående läsning. Siffrorna visar att antalet sökande till utbildningarna till förskollärare och lärare minskade jämfört med . Grundlärarutbildningen är den utbildning som tappat flest sökande jämfört med föregående år; minskningen är . behöver skickliga och duktiga lärare, och det ska vara attraktivt att vara lärare. Att döma av statistiken blir det allt färre som väljer att utbilda sig till lärare för skolans lägsta årskurser. Det är dessa lärare som ska lära barn i början av sin skolgång att läsa, skriva och räkna. har ett antal förslag om hur läraryrket ska göras mer attraktivt, exempelvis att antalet karriärtjänster ökas och att det införs en individuell kompetensutvecklingsplan för alla lärare. vill också modernisera lärarutbildningen. behöver fler skickliga lärare, inte färre. minskar antalet sökande till flera av lärarutbildningarna. Med detta som bakgrund vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att öka göra det mer attraktivt vara lärare, och vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att öka antalet sökande till lärarutbildningarna?