ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H510147 · 2017-11-14 00:00:00 — Interpellation 2017/18:147 Utökad budgetgranskning av (M) till Finansminister (S) Det finanspolitiska ramverket har tjänat väl. Sedan budgetsaneringen kan särskilt överskottsmålet lyftas fram, vilket säkrat reformkraft i tider av ekonomisk tillbakagång. Kort förklarat disciplinerar överskottsmålet finanspolitiken genom det tydliga ansvarsutkrävandet från oberoende medier och välgrundad granskning från berörda myndigheter. Överskottsmålet är, tillsammans med utgiftstaket, ett starkt stöd för politiken att stå emot trycket att öka utgifter och i stället ta ett långsiktigt ansvar. Tillsammans med inflationsmålet är överskottsmålet det tydligaste målet i den svenska ekonomiska politiken. Granskningen av den förda ekonomiska politiken bör däremot inte vara enkom avsedd för regeringen. De övriga partier som finns representerade i riksdag bör också kunna vara föremål för granskning när de presenterar ekonomisk politik. När några sådana mekanismer inte finns på plats riskeras att oppositionspartier tummar på det långsiktiga ansvaret för att i stället vinna snabba politiska poänger genom att föreslå ofinansierade reformer som vinner opinion. I ett läge där minoritetsregeringar är normalläget för svensk politik är det märkligt att en sådan ordning fortgår. Om oppositionspartiers föreslagna budgetar fortsätter att gå igenom i voteringar finns en risk att förtroendet för svensk ekonomi försämras eftersom de inte haft samma rigorösa process bakom sig som möjliggörs av tjänstemän och bland annat granskningar. Förutsägbarhet och stabilitet är värden som bör värnas i frågor om svensk ekonomi. Vi är en liten, öppen ekonomi med en stor valuta. Det bör samtliga svenska riksdagspartier bejaka. bör därför överväga exempelvis modell där samtliga riksdagspartiers budgetar granskas av en ansvarig myndighet. I en svensk kontext torde det vara – även om och ofta har värdefulla insikter – som skulle kunna axla det ansvaret på ett ändamålsenligt sätt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att utöka budgetgranskningen i riksdag till att också omfatta oppositionspartiernas budgetmotioner?
ip · H510148 · 2017-11-14 00:00:00 — Interpellation 2017/18:148 Snöröjning i av (M) till Statsrådet (S) När skärper kontrollerna av plogtider försämras plogningen av våra enskilda vägar. I , där vintern slår som hårdast, behövs en fungerande snöröjning för att folk ska kunna ta sig till jobbet. ändring innebär att kontrollerna för plogtider skärps och att utförarna riskerar att få betala vite om tidskraven inte följs. Möjligheten för privata vägföreningar att anlita samma utförare som försvinner också. Enligt utredare på kommer främst och att drabbas. Inga län bör någonsin drabbas hårdare än andra, men i sammanhanget är dessa län de sista som bör drabbas. I grunden är en ökad kontroll och regelefterlevnad positiv, men man kan inte bortse från de uppenbara konsekvenser som följer av den ökade kontrollen och frånta folk möjligheten att själva lösa de problem som uppstår. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur planerar statsrådet att åtgärda den beskrivna problematiken och säkerställa att snöröjningen i kommer att tillgodose de krav som ställs utifrån det norrländska klimatet?
ip · H510149 · 2017-11-14 00:00:00 — Interpellation 2017/18:149 Lönsamheten i att utbilda sig till sjuksköterska av (M) till Finansminister (S) Svensk vård håller ofta hög kvalitet. har emellertid bland längsta väntetider, vilket gör att tillgången på vård brister. En bidragande orsak till de långa väntetiderna är bristen på utbildad personal. Enligt nationella planeringsstöd har antalet specialistutbildade sjuksköterskor, i relation till befolkningen, minskat . En anledning till bristen är att vidareutbildning lönar sig dåligt för sjuksköterskor. visar att sjuksköterskor går back på sin utbildning jämfört med personer med enbart gymnasiekompetens. För specialistutbildade sjuksköterskor lönar sig utbildningen ännu sämre. betalar redan mer än var tredje specialistutbildad sjuksköterska i skatt på den sist intjänade hundralappen. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka skattemässiga förändringar avser ministern att vidta för att det ska löna sig att utbilda sig till sjuksköterska inom sjukvården?
ip · H510151 · 2017-11-15 00:00:00 — Interpellation 2017/18:151 Effekterna av höjda skatter av (M) till Finansminister (S) Inför beslutet om nästa års budget är listan lång över de förändringar som görs inom skattepolitiken. Dock har regeringen i sin budgetproposition återigen inte redovisat konsekvenserna av sina förslag. Även om regeringen själv har tillgång till beräkningar om hur förslagen slår exempelvis gällande arbetsutbudet får vi övriga inte ta del av den informationen. Det är något som bland annat tidigare kritiserat. Men även vi i oppositionen har framfört kritik eftersom det blir svårare att pröva utgifterna, vilket är vår roll i en demokrati. Skattebetalarnas senaste rapport, Hur mycket ger en skattehöjning?, tar upp problemet med att man inte heller tar hänsyn till de negativa dynamiska effekter som följer på förslagen. Dynamiska effekter är hur människors beteende förändras samt de konsekvenser det i sig medför även på statsbudgeten. Att inte ta hänsyn till positiva dynamiska effekter är de flesta överens om, men däremot går det mot försiktighetsprincipen att inte räkna med – för regeringen kända – negativa dynamiska effekter. I det mer långsiktiga perspektivet tar regeringen visserligen hänsyn till de dynamiska effekterna, även om de inte redovisas tydligt, men däremot inte i prognoserna som bygger på hur kostnadsutvecklingen i kommuner och landsting sett ut historiskt, det vill säga i genomsnitt högre än de demografiska behoven. Nuvarande regering riskerar den framtida finansieringen av både välfärd och statens kärnuppgifter, både genom det man gör och genom det man inte gör. De förslag man beslutar om ger inte de effekter man önskar – vilket man känner till men inte informerar om. Det finns en tyvärr en tydlig parallell , då den socialdemokratiskt ledda regeringen, genom okontrollerade kostnadsökningar under en rådande högkonjunktur, drev fram det som senare blev 90-talskrisen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder ämnar finansministern vidta för att undvika en upprepning av 1980-talets okontrollerade kostnadsökningar? Hur ser finansministern på förslaget att, med hänsyn till försiktighetsprincipen, i budgeten redovisa effekterna, inklusive dynamiska sådana, av höjda skatter?
ip · H510152 · 2017-11-15 00:00:00 — Interpellation 2017/18:152 Kollektivavtal vid upphandling av (M) till Statsrådet (S) antogs proposition 2016/17:163 om arbetsrättsliga villkor vid upphandling. De nya reglerna innebär enligt min mening inte att det är tillåtet att ställa krav på att den upphandlade leverantören ska vara bunden av kollektivavtal. Min fråga till statsrådet är: Delar statsrådet uppfattningen att de nya reglerna inte gör det tillåtet att ställa krav på att den upphandlade leverantören ska vara bunden av kollektivavtal? Vilka generella åtgärder vidtar statsrådet i så fall för att tydliggöra detta för upphandlande myndigheter?
ip · H510153 · 2017-11-15 00:00:00 — Interpellation 2017/18:153 Kränkningar, hot och våld mot personal i skolan av (M) till Utbildningsminister (MP) Svenska skolor och klassrum ska vara en trygg plats för såväl elever som lärare. När klassrummet präglas av studiero kan lärarna fokusera på elevernas lärande och kunskapsutveckling. Men tyvärr ser verkligheten annorlunda ut i många skolor. Stök, sena ankomster och höga ljudnivåer är alltför vanligt i många klassrum. Fenomenet är inte nytt men har eskalerat. Under frågestund berördes detta allvarliga ämne, och presenterade även en granskning som visar en dramatisk ökning av antalet anmälningar om hot och våld inom skolan. Fysiskt våld i grund- och gymnasieskolan har ökat från 230 till 425 fall. av anmälningarna rör våld som begås av elever mot lärare eller annan skolpersonal. I flera av anmälningarna nämns att liknande våld skett tidigare – eller till och med på regelbunden basis. Detta är en mycket oroande utveckling. Skolan ska vara en trygg plats för elever såväl som lärare och andra som jobbar i skolan. Skolan behöver fler lärare och inte färre. Lärare måste kunna känna arbetsglädje, och fler ska vilja utbilda sig. Därför vill jag fråga utbildningsminister : Vilka konkreta initiativ avser utbildningsministern att ta för att göra skolan till en trygg miljö för såväl lärare som elever?
ip · H510154 · 2017-11-15 00:00:00 — Interpellation 2017/18:154 Förutsättningarna för dataspelsnäringen av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Den svenska dataspelsnäringen fortsätter att växa lavinartat. har branschens omsättning vuxit till , en fördubbling , enligt organisationen . Sysselsättningen inom branschen växte . Vid sidan av dataspelsnäringen skördar svenska e-sportslag framgångar i internationella tävlingar, som lockar tiotusentals åskådare. Vid sidan av de stora framgångarna finns baksidor. Jag har gjort ett flertal besök på dataspelsföretag såväl i som ute i landet och konstaterar att det finns frågor som är angelägna att lösa för att fortsatt ska fungera som ett nav i dataspelsbranschen. Förmågan att rekrytera kompetent personal begränsas av en rad olika faktorer, allt från skattefrågor till den extrema bostadssituationen, som inte längre bara är ett Stockholmsproblem. Dessutom har vi fått ta del av ett flertal fall där kompetenta medarbetare utvisas på grund av mindre misstag från seriösa arbetsgivare. Att människor utvisas enbart för de har fått sitt jobb via rekryteringskanaler som Linkedins räckvidd, i stället för Arbetsförmedlingens platsbank, visar på att regler måste förändras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Hur avser närings- och innovationsministern att arbeta för att stärka förutsättningarna för den svenska dataspelsnäringen?
ip · H510156 · 2017-11-15 00:00:00 — Interpellation 2017/18:156 Utredningen om bättre skydd mot diskriminering av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) presenterades utredningen som har sett över förslag till bättre möjligheter att motverka diskriminering. Utredningen har flera förslag, däribland förslaget att en diskrimineringsnämnd ska skapas, som ett alternativ till domstolsprövning. Dessutom föreslår man att Skolinspektionen ska arbeta mot diskriminering i skolan. Remisstiden för utredningen gick ut . Det är intressant att veta hur kultur- och demokratiministern ställer sig till utredningen och till remissinstansernas yttranden. I regeringens propositionsförteckning finns ingen information om att konkreta förslag från regeringen är på väg. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Avser kultur- och demokratiministern att gå vidare med de förslag som presenteras i utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering?
ip · H510157 · 2017-11-15 00:00:00 — Interpellation 2017/18:157 Barn med funktionsvariationer på av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Endast hälften av de kommunala kulturskolorna erbjuder verksamhet för barn och unga med funktionsvariationer. På vissa kulturskolor får de inte ens delta i den ordinarie verksamheten. Flera aktörer menar att detta handlar om en faktisk diskriminering av barn, då detta stadgas inte bara i om funktionshindrades rättigheter utan också i enligt och en rad andra konventioner. debatterade regeringens förslag om ändringar i diskrimineringslagen, om diskriminering i form av bristande tillgänglighet för bland annat funktionshindrade. Parallellt bereder regeringen utredningen som sett över förslag till bättre möjligheter att motverka diskriminering, i synnerhet inom skolan. Även den kulturskoleutredning som regeringen mottog innehåller en rad spännande perspektiv och idéer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur avser kultur- och demokratiministern att agera för att stärka förutsättningarna för barn med funktionsvariationer att ta del av kulturskolornas verksamhet?
ip · H510158 · 2017-11-15 00:00:00 — Interpellation 2017/18:158 Konkurrensneutrala transportslag av (M) till Statsrådet (S) Sjöfarten är av stor betydelse för svenskt näringsliv. Det gäller transporter både av varor och av personer. Vad själva infrastrukturen beträffar verkar sjöfarten emellertid inte under samma villkor som väg och järnväg. Det är en orättvisa som måste korrigeras. är den myndighet som har till ansvar att verka för goda förutsättningar för sjöfarten i . Myndigheten ansvarar bland annat för isbrytning, sjömätning, fartygslotsning och produktion av sjökort. Myndighetens verksamhet finansieras till av fartygsavgifter från handelssjöfarten. Men går till utveckling och underhåll av farlederna. ser till exempel behovet av isbrytning olika ut i olika delar av landet. Likväl är det handelssjöfarten som betalar för den, oavsett var i landet den bedrivs. Även internationella kryssningsfartyg, vilka utgör en viktig del av besöksnäringen, bidrar till att finansiera isbrytningen, fastän dessa endast besöker . Det är inte rimligt att fartyg vilka endast trafikerar svenska farleder ska bidra till finansieringen av snöröjningen . Det är likaledes orimligt att fartyg som i huvudsak trafikerar medelst avgifter ska betala för verksamhet som bedrivs i norr. Sjöfarten måste verka under samma villkor som andra transportslag. Ett första steg i den riktningen vore att tillsätta en utredning med uppdrag att se över farledsavgifterna. Delar av dessa som inte är direkt kopplade till själva infrastrukturen borde kunna lyftas bort för att därigenom minska handelssjöfartens kostnader och bidra till att konkurrensen mellan olika transportslag blir mer rättvis. Med anledning av det som ovan anförs vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att vidta för åtgärder för att se till att konkurrensen mellan olika transportslag blir mer rättvis och konkurrensneutral?
ip · H510159 · 2017-11-15 00:00:00 — Interpellation 2017/18:159 Fler enkla jobb av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Utmaningarna på arbetsmarknaden är stora. Konjunkturen är god, men likväl befinner sig stora grupper av människor i arbetslöshet. För såväl den enskilde som drabbas som samhället i dess helhet är kostnaden av arbetslösheten svår att bära. När konjunkturen vänder, vilket den alltid gör förr eller senare, kommer en redan svår situation därtill att förvärras ytterligare. Många av dem som är arbetslösa saknar utbildning och kvalifikationer för svensk arbetsmarknad, som ställer höga krav på utbildning och kompetens. Vi behöver därför skapa fler vägar till jobb. Annars kommer tudelningen på arbetsmarknaden att öka ytterligare, med svåra ekonomiska och sociala konsekvenser som följd. Med anledning av det som ovan anförs vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vad avser ministern och regeringen att vidta för åtgärder för att skapa förutsättningar för fler enkla jobb på svensk arbetsmarknad?
ip · H510160 · 2017-11-15 00:00:00 — Interpellation 2017/18:160 Tidsgränserna i rehabiliteringskedjan av (M) till Socialminister (S) infördes rehabiliteringskedjan som en del av en större reform av sjukförsäkringen, som var i stort behov av förändring efter att den använts för syften för vilka den inte var avsedd. Utgångspunkten för reformen var att skapa möjligheter och förutsättningar för personer som varit långvarigt sjukskrivna att komma tillbaka till arbete, antingen helt eller delvis. Enligt all erfarenhet minskar chansen att komma tillbaka till arbete betydligt ju längre en sjukskrivning fortlöper. Därför är det viktigt med snabba vård- och rehabiliteringsinsatser. Tidsgränserna i rehabiliteringskedjan infördes för att skapa tydliga hållpunkter för handläggning, utredning och planering av sjukpenningärenden. Avsikten är att förkorta tiden i sjukdom så att den sjukskrivne ska kunna återvända till arbetet så snabbt som möjligt och inte hamna i långvarigt utanförskap. Sjukskrivningsprocessen ska vara aktiv. För den som inte kan arbeta ska sjukförsäkringen erbjuda en ekonomisk trygghet, men den sjukskrivne ska också uppleva trygghet i att allt som kan göras också görs för att man så snabbt som möjligt ska kunna återvända till arbetsgemenskapen. Tidsgränserna har spelat en stor roll i att minska sjukfrånvaron och i att upprätthålla rättssäkerheten i sjukskrivningsprocessen. Därför är det oroväckande att kontrollerna vid inte efterföljs till fullo i enlighet med de krav som lagen ställer, vilket Inspektionen för socialförsäkringen visar i en ny granskning. Om gränserna inte upprätthålls kommer syftet med reformen att förfelas. I första hand får det konsekvenser för den sjukskrivne, vars utanförskap riskerar att förlängas. I andra hand får det konsekvenser för samhället som helhet, när sjukskrivningarna ökar i både antal och långvarighet. Med anledning av det som ovan anförs vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern och regeringen att vidta för åtgärder för att se till att tidsgränserna vid i rehabiliteringskedjan genomförs i överensstämmelse med intentionerna i lagstiftningen?
ip · H510161 · 2017-11-15 00:00:00 — Interpellation 2017/18:161 Kriminalisering av köp av hyreskontrakt av (M) till Statsrådet (MP) Inom ramen för den statliga utredningen mot handel med hyreskontrakt, som presenterades , har ett förslag om att kriminalisera köp av hyreskontrakt tagits fram. , tillsammans med och Fastighetsägarna, lanserar förslaget på samma datum som utredningen överlämnas till bostadsminister . Att kriminalisera köp av hyreskontrakt kan vid första anblick tyckas som ett effektivt sätt att mota den illegala handeln med hyresrätter, främst i storstadsregioner. Men det ska sägas att det är olagligt att sälja så kallade svarta hyreskontrakt. Med förstärkta satsningar på polisen, som föreslår i sin budgetmotion, skulle den lagen och andra lagar bättre kunna upprätthållas. Ny lagstiftning kan för en lagstiftande församling vara lockande – men är inte alltid det allenarådande svaret på alla utmaningar. Vidare är det tydligt att bostadsmarknaden, i det här fallet hyresmarknaden, inte fungerar på ett fullgott sätt. Ser vi till de organisationer som lägger fram förslaget är de delvis skyldiga till den situation som uppkommit. , tillsammans med Socialdemokraterna, blockerar viktiga reformer för en friare hyressättning som både skulle vara mer rättvis mot unga och skapa investeringsutrymme för att bygga mer. hålls hyror artificiellt låga och jämna i regioner. Det innebär att en hyra för en lägenhet i en centralort, exempelvis , är ungefär densamma som för en lägenhet av samma storlek i , därifrån. Vem kan då välja att bo i innerstaden? Rimligtvis den med flest ködagar, det vill säga någon som är äldre. Det leder till en situation där unga systematiskt missgynnas eftersom de inte kan välja lägenheter nära exempelvis sitt campus – och dessutom tvingas de subventionera hyran för den som bor i innerstaden, eftersom hyrorna hålls på samma nivå. unga har dramatiskt och systematiskt missgynnats av de regleringar som omgärdar den rigida bostadsmarknaden. Med låg inflation, nya amorteringskrav och ökade regleringar av kreditmarknaden missgynnas unga som vill köpa bostad. slår och Socialdemokraterna vakt om en hyresreglering som stänger unga ute. Det är inte ungdomars fel att de drabbas av den icke-fungerande bostadsmarknaden. Att i det läget föreslå att unga som bara försöker skapa sig ett eget liv och en bättre framtid ska fängslas är barockt. I ett välfärdsland som ska ingen student behöva tacka nej till drömutbildningen för att bostadsbristen sätter käppar i hjulet. Men ännu mindre ska man straffas med fängelse för att hyresmarknaden reglerats sönder och samman av politiker som prioriterat äldre generationer över yngre. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på förslaget att kriminalisera köp av hyreskontrakt?
ip · H510162 · 2017-11-15 00:00:00 — Interpellation 2017/18:162 Piratkopierade varor av (M) till Statsrådet (S) Tillverkarna av piratkopierade och illegala produkter är vinnare i julhandeln. Det visade en sammanställning från () 2015. Enligt undersökningen köpte svenskarna piratkopierade kläder, leksaker och kosmetika för . Den ökade näthandeln var en av anledningarna. Observatory on Infringements of Intellectual Property Rights visade att försäljningen av piratkopierade kosmetikamärken uppgick till 370 miljoner, klädesmärken 6,3 miljarder, spel och leksaker 120 miljoner och sportartiklar 160 miljoner. Detta påverkar naturligtvis företagens lönsamhet negativt. Även arbetstillfällen går förlorade. PRV menade att enbart klädhandeln beräknades förlora mer än 4 000 jobb på piratkopiering. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet följande: Vad har statsrådet och regeringen gjort för att bekämpa piratkopierade varor och tjänster på den svenska marknaden? Vilka ytterligare åtgärder avser statsrådet att vidta för att minska piratkopieringen?
ip · H510163 · 2017-11-15 00:00:00 — Interpellation 2017/18:163 Hot och trakasserier mot företagare av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) De autonoma grupper som tar lagen i egna händer och med olagliga medel terroriserar företagare och branscher växer. finns det lobbygrupper och föreningar som direkt eller indirekt vill belägga svenska lantbrukare med näringsförbud. Företagare och jägare förföljs och trakasseras systematiskt i sina hem och på sina arbetsplatser, under åberopande av demonstrationsrätten och åsiktsfriheten. Det finns även personer och organisationer som åker runt till skolor och kommunala bibliotek, där de helt öppet förespråkar vad de kallar för civil olydnad och ger praktiska exempel på hur denna ska kunna gå till väga. Men metoderna har inget med civil olydnad att göra; det handlar om ren och skär brottslighet. Stöld, hot, trakasserier, olaga intrång, mordbrand och skadegörelse riktat mot privatpersoner och näringsidkare kan aldrig accepteras av ett samhälle. När polis och åklagare sedan inte har möjlighet att lagföra den som begår brotten äventyras inte bara näringsfrihet och arbetstillfällen. Det sänder även en signal om att lagen kan tas i egna händer och att den här typen av brottslighet är riskfri för förövaren. Polisen måste ta den här typen av brott på större allvar, och straffpåföljden behöver bli strängare. Ökat fokus måste till för att förhindra brott mot landsbygdsföretag och djurhållare. Hot och trakasserier får aldrig tvinga lagliga företag att stänga. ska vara ett land som upprätthåller sin världsledande position som föredöme och som stimulerar landsbygdsföretag och gröna näringar att växa. ska vara ett land byggt av lag och ordning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att skydda företagare som utsätts för hot, trakasserier och skadegörelse? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att höja straffen för den här typen av brottslighet?