ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H410436 · 2017-04-06 00:00:00 — Interpellation 2016/17:436 förhållningssätt till nya grödor av (M) till Miljöminister (MP) Teknikutveckling genomsyrar hela samhällets utveckling. Primär- och livsmedelsproduktionen är inget undantag. Växtförädlingsteknik som ständigt förnyas ger möjlighet att minska användningen av gödning och växtskyddsmedel. kan näringsinnehåll förbättras avsevärt. Modern växtförädling är en framtidsfråga, kanske särskilt avseende den globala livsmedelsförsörjningen. Denna potential bör tillvaratas. Den mest avancerade växtförädlingen – genetisk modifiering av organismer – möter dock rädsla på grund av okunskap. Det nya skrämmer. har dock en god tradition av att låta beslut om nya grödor baseras på vetenskaplig grund. Man har helt enkelt gjort en överenskommelse över blockgränsen om att politiker inte ska överpröva vetenskaplig expertis, utan i stället träda åt sidan när en gröda bedömts säker. Tyvärr vacklar regeringen på denna punkt, vilket är bekymmersamt. Man har exempelvis motsatt sig godkännande av grödor som Europeiska unionens expertmyndighet och det svenska har bedömt vara säkra. Regeringen går alltså emot både unionens och de egna myndigheternas bedömning. Ett skäl som angetts är att grödorna saknar stärkt motståndskraft mot det växtdödande medlet glyfosat. Detta är ett ämne som gått under en rad varumärken , när det upptäcktes, och som bedömts som säkert av EFSA, FAO och ECHA. Det ter sig allt märkligare att regeringen motsätter sig dessa nya grödor. Någon princip om att vetenskaplig expertis ska vara vägledande verkar inte längre tillämpas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Har ministern och regeringen anammat nya principer för den svenska ståndpunkten i frågor som rör begränsningar av farliga ämnen, och vilka principer är i så fall detta?
ip · H410441 · 2017-04-06 00:00:00 — Interpellation 2016/17:441 i av (M) till Statsrådet (S) När växer är det viktigt att man tänker nytt för att jobba mot visionen om en modern, hållbar och tät storstad. presenterade i en ny vision för en hållbar stad. Visionen är att det ska vara lätt att ta sig fram genom att gå, cykla och åka med kollektivtrafiken på väg, spår och vatten. Förslaget beräknas kosta mellan 10,4 miljarder och och ska finansieras med bland annat markförsäljning. En av delarna i förslaget är att gräva ned i en tunnel, vilket i sin tur skapar en bättre miljö i form av mindre buller, bättre luft och fri utsikt mot . En nedgrävning skapar även en enorm yta för att göra om järnvägsparken till en ny, vackrare park och skapar en helt ny koppling till vattnet. Förslaget innehåller även bostäder längs med , vilket resulterar i ungefär 150 nya lägenheter, saluhall, kontor, hotell och handel längs med under spårområdet och längs med . Det här förslaget bidrar till en vackrare och mer genuin stadsmiljö. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att möjliggöra en förläggning av till en tunnellösning?
ip · H410442 · 2017-04-06 00:00:00 — Interpellation 2016/17:442 Nya åtgärder för miljömålen av (V) till Miljöminister (MP) årliga uppföljning av miljökvalitetsmålen visar att endast kommer att uppnå 2 av de uppsatta 16 miljökvalitetsmålen till 2020 med nuvarande beslut och styrmedel. konstaterar att mycket mer måste göras för att målen ska nås. Jag instämmer med vår expertmyndighet i miljöfrågor. Viktiga miljömål som Levande skogar, Hav i balans, Ingen övergödning, Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, luft, Ett rikt växt- och djurliv och Grundvatten av god kvalitet är långt ifrån att uppnås till 2020. Lägg därtill det så kallade generationsmålet om att inom en generation lämna efter oss en värld där de stora miljöproblemen är lösta och där vi inte flyttat över problemen till andra länder och vi förstår att vi har en mycket stor utmaning framför oss. Precis som noterar jag också en del positiva trender. Det är bra att regeringen i statsbudgeten – med stöd av – gör de största satsningarna på klimat och naturvård . Historiskt stora summor avsätts för att skydda mer natur, i våra kommuner investeras mer än någonsin för att minska utsläppen av växthusgaser tack vare satsningen Klimatklivet. Regeringen har lagt fram en proposition med förslag på en klimatlag, ett klimatpolitiskt råd och ett mål om nettonollutsläpp till 2045. Det är positivt. Men mer behöver göras. Hans Wrådhe, projektledare för uppföljning av miljömålen, konstaterar att tempot i miljöarbetet måste höjas avsevärt: ”Åtgärdstakten måste dock höjas för att uppfylla miljökvalitetsmålen och få det övergripande generationsmålet på plats till 2020. Utvecklingen går åt fel håll för ekosystemens återhämtning och bevarandet av biologisk mångfald, trots nationella och internationella insatser.” (). I konstateras att många arter riskerar att försvinna och att större hänsyn behövs när resurser nyttjas. Styrmedel saknas eller tillämpas inte, vilket leder till att biologisk mångfald och ekosystemtjänster inte bevaras , vilket försvårar möjligheterna att nå miljömålet Ett rikt växt- och djurliv. En allt större andel av utsläppen av växthusgaser orsakade av svenskars konsumtion sker i andra länder. En stor del av de produkter vi importerar tillverkas i länder med ingen eller bristfällig kemikaliekontroll, vilket försvårar möjligheterna att uppnå Begränsad klimatpåverkan och Giftfri miljö. Kust- och havsmiljön är fortfarande negativt påverkad av för stor tillförsel av näringsämnen och farliga ämnen samt fiske av vissa arter, vilket försvårar möjligheterna att uppnå Hav i balans samt levande kust och skärgård. Min fråga till miljöminister är: Vilka ytterligare åtgärder avser ministern att vidta för att alla miljömål, inklusive generationsmålet, ska uppnås?
ip · H410443 · 2017-04-06 00:00:00 — Interpellation 2016/17:443 Tudelningen på svensk arbetsmarknad av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Svensk arbetsmarknad är tudelad. som de flesta har relativt goda möjligheter att hitta arbete växer antalet arbetssökande som stått utan jobb . Att antalet långtidsinskrivna hos Arbetsförmedlingen ökar trots högkonjunktur är oroande. Förbättrade förutsättningar för dem som stått utanför länge att komma i jobb bör vara en prioriterad fråga för regeringen. Och förutsättningarna för framväxten av fler jobb behöver stärkas. De flesta nya jobb skapas av små och medelstora företag. Alliansregeringen tillsatte en utredning som skulle se över de så kallade 3:12-reglerna i syfte att underlätta generationsskiften i mindre företag. Efter att nuvarande regering ändrat direktiven till utredningen har förslagen i stället kommit att fokusera på höjda skatter. Att öka skattebördan på investeringar och jobbtillväxt är en riskabel väg att gå. Utredningen om 3:12-reglerna, Översyn av skattereglerna för delägare i fåmansföretag (SOU 2016:75), landade på regeringens bord . I utredningen framkommer att förslagen kan komma att ha negativ påverkan på sysselsättningen. ”Utöver de effekter som beskrivits ovan kan man i och för sig tänka sig att sysselsättningen påverkas på lång sikt. Ett ökat skatteuttag för företag, framför allt i ett inledningsskede, kan påverka benägenheten att starta företag. Om de föreslagna reglerna gör att färre företag etableras kan det få effekter på sysselsättningen i ett senare skede. Utredningen har dock ingen möjlighet att kvantifiera en eventuell effekt på sysselsättningen”, står att läsa. Utredningens förslag har kritiserats av flera instanser, som pekar på att förslagen sammantaget ger sämre förutsättningar för företagande, vilket skulle leda till minskat nyföretagande, färre investeringar och lägre sysselsättning. Statsministern har lovat att ”jobbstreama” varje beslut, det vill säga basera beslutet på om förslaget leder till fler jobb eller inte. ”Om jag får bilda regering så kommer jag att kräva besked av varje statsråd och varje myndighetschef om ett beslut innebär fler jobb eller ej”, sa 2014. Det är med dessa glasögon regeringen nu bör granska förslaget till nya 3:12-regler. Om antalet jobb i ekonomin skulle minska så skulle de som redan stått utan arbete få ännu svårare att konkurrera. Tudelningen på arbetsmarknaden riskerar i det läget att öka ytterligare. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister : Anser ministern att de kraftiga skattehöjningarna på jobbskapande är förenliga med att minska tudelningen på svensk arbetsmarknad?
ip · H410444 · 2017-04-06 00:00:00 — Interpellation 2016/17:444 Förlegade normer och ojämställdhet i förorter av (M) till Statsrådet (S) kanske största jämställdhetsutmaning är att bryta utrikes födda kvinnors utanförskap. Inte sällan är det förlegade normer som håller kvinnorna tillbaka. I TV4:s kom ytterligare ett bevis på hur förlegat och ojämställt vissa kvinnor lever i . En kvinna berättar att hon lever mer isolerat i än i det land de flytt ifrån. Vi fick även se prov på hur en religiös friskola tvingar flickor att kliva på längst bak i skolbussen för att pojkarna sitter fram. Detta är givetvis helt oacceptabelt och får inte ske i . När jag tog del av statsrådet kommentarer till inslagen blev jag än mer bekymrad. Tar regeringen verkligen detta på allvar? Från moderat håll har vi drivit frågor som obligatorisk samhällsorientering och hembesök från , bland annat för att fånga upp kvinnor som lever på försörjningsstöd. Tar staten inte ansvar så kommer heller ingenting att förändras. Den stora jämställdhetsutmaningen finns långt från styrelserummen, och det är dags att regeringen vaknar. Med anledning av ovanstående är min fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förlegade normer inte ska få fotfäste och för att jämställdhet ska råda även i förorten?
ip · H410445 · 2017-04-06 00:00:00 — När skattebetalarna satsar på arbetsmarknadspolitik tycker jag att det är rimligt att pengarna också används till att motverka en könssegregerad arbetsmarknad och till att säkerställa att kvinnor får möjligheter som är likvärdiga med männens - och gärna också kan ta sig in på yrkesområden där kvinnor är underrepresenterade, och vice versa. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Den viktiga frågan är dock den sista som tar upp. Låt oss återkomma till protokollet från debatten för att se vad verkligen sa, men jag noterade jämförelsen mellan det samarbete som vill ha med i en tänkt regeringssituation och det samarbete som den nuvarande regeringen har med . Det var ett nytt besked, och det var ett intressant besked. Ja, jag är demokrat. Jag representerar utslaget av väljarnas röster. Det måste varje demokrat göra. Det betyder inte att alla partier som väljs in i riksdag - som självklart ska ha de möjligheter och rättigheter som tillkommer alla förtroendevalda i riksdag - ska ha inflytande över regeringsmakten. Där har varje parti att göra sitt val. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H410446 · 2017-04-06 00:00:00 — Interpellation 2016/17:446 Egenvård och personlig assistans av (L) till Statsrådet (S) I medierna har uppgifter framkommit om att nyfödda barn tvingas stanna i på sjukhus, då enligt ny praxis inte anser att egenvårdsinsatser, som sondmatning eller att sköta en syrgasutrustning, kan ingå i beräkningsgrunden för personlig assistans. Eftersom barnen behöver andas och få näring tvingas de och deras familjer att stanna kvar på sjukhuset. Det behövs inte mycket fantasi för att förstå att det är en mycket påfrestande tillvaro. Det är svårt att få en familjemedlem med en omfattande funktionsnedsättning, och att inte kunna leva tillsammans i sitt hem gör det livet ännu svårare. Om barnet har syskon måste familjen splittras. Någon jämlikhet i levnadsvillkor, som är ett av målen för funktionshinderpolitiken, är det sannerligen inte fråga om. Det är därutöver ett helt orimligt sätt att använda offentliga resurser. En vårdplats på sjukhus är mångdubbelt dyrare än personlig assistans. Även i de fall barnet kan komma hem med stöd från hemsjukvården är det en mer kostsam insats för det offentliga, som det ger mindre frihet för den enskilde. Bakgrunden till detta är en dom 2012 i HFD som tolkar som att egenvård inte kan vara ett grundläggande behov. Företrädare för regeringen och för framhåller ofta att de är tvungna att följa vägledande domar. Det var dock inte förrän regeringen uppdrog åt att begränsa utvecklingen av antalet timmar med assistansersättning som denna dom påverkade praxis. En färsk dom i kammarrätten i pekar också på att dragit alltför långtgående slutsatser av domen . Om regeringen anser att lagen tolkas på ett orimligt sätt kan och bör man ta initiativ till att ändra den. Det är också en av rekommendationerna i en rapport från Inspektionen för socialförsäkringen (Sjukvårdande insatser och personlig assistans, rapport 2016:16). Att små barn nu tvingas stanna i veckor och månader på sjukhus, när de med stöd till egenvårdsinsatser skulle kunna komma hem, betyder dessutom att lagen bör ändras skyndsamt. Frågan finns med i direktiven till (dir. 2016:40). Den ska dock inte lämna förslag förrän , och sedan tar det i normalfallet ytterligare några månader för regeringen att bereda förslagen. Så länge kan de här barnen inte vänta. Jag vill därför fråga statsrådet : Tänker statsrådet verka för att det ska bli möjligt att så kallad egenvård ska kunna ligga till grund för beslut om personlig assistans? Tänker statsrådet behandla frågan skyndsamt?
ip · H410447 · 2017-04-06 00:00:00 — Interpellation 2016/17:447 Bidrag till organisationer som motverkar demokratiska principer av (L) till Kultur- och demokratiminister (MP) ingick vi från Liberalerna en överenskommelse med regeringen och de övriga allianspartierna om ett antal åtgärder mot terrorism. Dokumentet innehöll 13 punkter som träffar såväl straffrättsliga frågor som åtgärder för att motverka radikalisering och våldsbejakande extremism. I en punkt uppmärksammades vikten av att bidragsgivare säkerställer att offentliga medel inte ges till organisationer som sprider våldsbejakande budskap, att en organisation måste leva upp till grundläggande demokratiska värderingar för att få statsbidrag och att organisationer som förespråkar våldsbejakande budskap inte ska få något stöd. Regeringen har efter denna överenskommelse tillsatt en utredning (dir. 2016:62), som ska arbeta till . Vi välkomnar att denna utredning tillsatts, med uppgiften att se över regelverket kring statsbidrag till trossamfunden. Med detta sagt anser vi inte att överenskommelsens intention helt omfattas av den pågående utredningen. Liberalerna anser att fler åtgärder behöver vidtas och att fler skarpa förslag måste till, som inte enbart omfattar statsbidrag till trossamfunden. Det är lika angeläget att generellt se över regelverket för statsbidrag till organisationer. Det gäller bland annat reglerna för bidragsgivning från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor och även övriga bidragsgivande myndigheter. Vidare är det viktigt att inte heller kommuner, landsting och regioner ger offentliga bidrag eller på andra sätt stöttar föreningar och organisationer som bedriver en verksamhet i strid med grundläggande demokratiska principer om jämställdhet, jämlikhet etcetera. Med anledning av ovan vill jag ställa följande frågor till kultur- och demokratiminister : Kommer ministern och regeringen att vidta åtgärder, exempelvis tillsätta en utredning, för att se över villkoren för statsbidragen till de organisationer som inte omfattas av den redan pågående översynen för trossamfunden? Avser ministern och regeringen att ta initiativ för att säkerställa att kommuner, landsting och regioner inte använder offentliga medel till organisationer och trossamfund som inte respekterar demokratiska principer?
ip · H410448 · 2017-04-07 00:00:00 — Interpellation 2016/17:448 Funktionsnedsattas möjlighet till jakt av (M) till Statsrådet (S) Jakt och viltvård är en viktig möjlighet till rekreation och friluftsliv i , som den ökar förståelsen för djur och natur. En svensk modell för jaktpolitiken – där det civila samhället genom samarbetar med berörda myndigheter – är på flera sätt framgångsrik. Genom frivilliga insatser från jägare har vi livskraftiga viltstammar i landet. Den hållbara rovdjurspolitiken säkerställer att våra fem stora rovdjur har gynnsam bevarandestatus. Men svensk jakt är tyvärr inte lättåtkomlig för alla. Jägare med funktionsnedsättning behöver ofta använda sig av ett motordrivet fordon för att komma ut i terrängen. För detta krävs i de allra flesta fall dispens från terrängkörningslagen, jaktförordningen och jaktlagen. Systemet med dispenser är tidskrävande och kostsamt. Tiden för handläggning är lång – ofta – och skulle kunna användas till mer prioriterade ärenden om man exempelvis utökade dispenstidens giltighetstid. Ett annat problem många funktionsnedsatta jägare upplever är den orimliga hantering som åläggs jägaren när man måste ta med sig ett stort antal dispenser till jakt, eftersom varje område kräver en separat dispens. Detta är en fråga som har uppmärksammats av bland andra . lovade ministern att ett förslag till lagändring skulle läggas fram för riksdag för att vara på plats till jakten . Ett i grunden välkommet besked, eftersom ambitionen för regeringen bör vara att alla människor, oavsett om man har en funktionsnedsättning eller inte, ska kunna ägna sig åt jakt som fritidssysselsättning. Någon sådan lagändring, eller ett effektfullt förtydligande av den nuvarande lagstiftningen, har inte presenterats eller implementerats. Problemet med olika tolkningar av olika länsstyrelser kvarstår. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att presentera några nya förslag till lagstiftning i syfte att underlätta jakt för människor med funktionsnedsättning?
ip · H410449 · 2017-04-07 00:00:00 — Interpellation 2016/17:449 En EU-plattform för djurskydd av (M) till Statsrådet (S) inledde ett samarbete om djurskyddsfrågor inom Europeiska unionen med , och . Detta har resulterat i en gemensam deklaration om grisvälfärd och ett förslag till om att en plattform för djurskydd bör inrättas. Detta för att bidra till stärkt djurskydd inom unionen. Flera medlemsstater, och även , har i olika omgångar uttryckt stöd för initiativet att inrätta en EU-plattform för djurskydd. Vid mötet i jordbruks- och fiskerådet den 14–klargjorde att man beräknar kunna sjösätta plattformen under det maltesiska ordförandeskapet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att verka för ska ingå i den föreslagna plattformen? Vilka konsekvenser på nationell och unionsnivå anser statsrådet är möjliga till följd av plattformens införande? Hur säkerställer viktiga allianser inom jordbruks- och fiskerådet efter brexit?
ip · H410450 · 2017-04-07 00:00:00 — Interpellation 2016/17:450 Regionala undantag från nationell flygskatt av (M) till Finansminister (S) Trots kritik från åtta av tio remissinstanser går den rödgröna regeringen vidare med förslaget om en ny nationell flygskatt. Flera experter pekar på att en nationell skatt på flygresor är hämmande för både tillväxt och tillgänglighet. Dessutom ingår flyget i utsläppshandelssystemet. För på innebär flygskatten att fullt fungerande flyglinjer kan tvingas lägga ned. Ett av de bolag som trafikerar linjen mellan och har redan aviserat att flera avgångar kan försvinna – och i förlängningen att hela trafiken till är hotad. Det skulle kraftigt försämra tillgängligheten för , eftersom alternativet järnväg inte finns. Eftersom så entydigt förlorar konkurrenskraft och utvecklingsmöjligheter finns skäl att se över om regionen kan undantas från den nationella flygskatten eller kompenseras på andra sätt. En sådan prövning bör inte minst ske med tyngdpunkt på kompatibilitet med Europeiska unionens statsstödsregler. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Kommer finansministern att verka för att får ett undantag från flygskatten eller kompenseras på annat sätt?
ip · H410452 · 2017-04-11 00:00:00 — Interpellation 2016/17:452 Trygghet för våldsutsatta personer av (M) till Finansminister (S) överlämnade sitt betänkande till regeringen . Utredningen innehåller viktiga förslag för att skapa ökad trygghet för hotade och förföljda personer, något som borde hanteras skyndsamt. I stället har den rödgröna regeringen låtit tiden gå utan att gå vidare med de viktiga förslagen. för en våldsutsatt eller förföljd person är inte en vanlig dag. Den består av att regelbundet kolla sig över axeln, med en ständig rädsla för sitt eget eller näras och käras liv. har det snart gått hela betänkandet inkom till regeringen. För att vara mer exakt är det med ständig oro, dålig sömn och förtvivlan som är verkligheten för de personer som kunde ha fått ökad trygghet och hjälp om regeringen hade agerat . Med anledning av ovanstående vill jag finansminister följande: Avser ministern och regeringen att gå vidare med utredningens förslag, och när kan detta i så fall tänkas ske?
ip · H410453 · 2017-04-12 00:00:00 — Interpellation 2016/17:453 Illegal jakt på rovdjur av (V) till Statsrådet (S) Rovdjuren, som står högst upp i näringskedjan, spelar en viktig roll för våra ekosystem. För att våra ekosystem även ska vara hållbara med en rik biologisk mångfald bör de stora rovdjuren tillåtas att nå långsiktigt livskraftiga nivåer. Därutöver har som land en skyldighet att bromsa utarmningen av biologisk mångfald. För de svenska stammarna av våra stora rovdjur är den illegala jakten en av de faktorer som begränsar storleken. Forskaren vid () bedömer att den illegala jakten på kort sikt är den enskilt största dödsorsaken bland vargar och att den därmed är begränsande för tillväxten av stammen. Obduktioner av varg på () ger tydliga belägg för att illegal jakt på varg sker. Detta genom att vargarna haft hagel i kroppen och hageljakt inte är tillåten vid licensjakt. Etablerad forskning visar dock att de vargar som dödas illegalt och som upptäcks genom obduktioner på SVA bara är toppen på ett . Enligt kan uppemot 50 vargar dödas illegalt . En iakttagelse man kan göra är att illegal jakt på varg inte har upphört trots att licensjakt genomförts . Även för kungsörnen är situationen allvarlig när det gäller illegal jakt där av örnarna har hagelskador enligt organisationen . Även för våra övriga stora rovdjur finns problematiken med illegal jakt. I norra pågår en omfattande utredning gällande illegal jakt på järv och björn. Trots det till synes allvarliga läget lyckas inte det svenska rättsväsendet fastställa mer än knappt en fällande dom för grovt jaktbrott i . Enligt miljöåklagare är det här en brottslighet man kan ägna sig åt utan någon större upptäcktsrisk. anser att omfattningen av den illegala jakten på våra stora rovdjur är ytterst allvarlig. Den försvårar uppfyllandet av våra nationella och internationella förpliktelser och målsättningar om att bevara våra hotade arter och deras funktion för våra ekosystem. Därutöver förorsakar den i många fall stort lidande för djuren. Vår bedömning är att det krävs ytterligare åtgärder för att motverka den illegala jakten. Självfallet ligger ett stort ansvar på rättsväsendet att hantera brottslighet. Men för att stärka arbetet mot illegal rovdjursjakt krävs även en fungerande länk med naturbevakare, jakttillsynsmän och jägare för att brott ska kunna beivras genom ett fungerande rättssystem. Med anledning av det ovan nämnda vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att stärka arbetet mot illegal rovdjursjakt?