ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H510183 · 2017-11-20 00:00:00 — Interpellation 2017/18:183 Utvärdering av den tillfälliga lagen av (V) till Statsrådet (S) Jag har genom en skriftlig fråga (2017/18:152 Utvärdering av den tillfälliga lagen) frågat statsrådet hur och med vilka aktörer statsrådet avser att utvärdera behovet av att den tillfälliga lagen ska gälla under ett tredje och sista år. Eftersom statsrådet i sitt svar (dnr Ju2017/08236/) inte besvarat själva frågan ställer jag den nu på nytt i en interpellation med hopp om att få klarhet angående den utvärdering av lagen som regeringen aviserat. Möjligheten att få skydd undan krig och förtryck måste vara och konsekvent och inte endast gälla när behoven är små. Det är under svåra tider som solidariteten verkligen sätts på prov. Detta är också syftet med och andemeningen i de internationella konventioner som reglerar rätten till asyl som tillkom efter fasor. sökte sig fler än till undan krig och förtryck. Regeringen och de borgerliga partierna visade att de inte klarade av att stå fast när solidariteten prövades. antog lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . I propositionen bakom lagen står bland annat att behovet av att lagen ska gälla även av giltighetstiden ska bedömas . ska denna bedömning göras. Frågan är hur, utifrån vilka kriterier och tillsammans med vilka aktörer bedömningen ska göras. Den tillfälliga lagen motiverades med att den skulle minska antalet asylsökande i , ett antal som varit på en väsentligt lägre nivå än 2015. ifrågasätter både målet med lagen – att minska antalet människor som söker sig till – och att lagen skulle leda till att det målet uppnås. Det är inte den tillfälliga lagen som hindrar människor från att söka skydd i , det är EU:s avtal med och de stängda gränserna mellan EU:s stater. Det är därför människor på flykt fastnar i grekiska och italienska flyktingläger samt i , och eller tvingas göra den livsfarliga resan över . Lagen motiverades delvis med att den skulle få människor att söka skydd i övriga EU. Så har uppenbart inte blivit fallet. Lagen har försvårat möjligheterna att etableras och inkluderas i det svenska samhället, genom tillfälliga uppehållstillstånd och familjesplittring. Konsekvenserna av lagen mätt i mänskligt lidande och försämrad inkludering måste vägas in när lagen utvärderas. Det civila samhället har gjort och gör stora och betydande insatser för mottagandet av människor på flykt. En utvärdering av lagen där de inte inkluderas skulle bli mycket bristfällig. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Hur, utifrån vilka kriterier och tillsammans med vilka aktörer avser statsrådet att utvärdera behovet av att den tillfälliga lagen ska gälla ?
ip · H510184 · 2017-11-20 00:00:00 — Interpellation 2017/18:184 Rörligheten på bostadsmarknaden av (M) till Finansminister (S) mandat om förstärkt makrotillsyn innebär att inspektionen getts ökade möjligheter att motverka finansiella obalanser på kreditmarknaden, till exempel när det gäller hushållens skuldsättning. trädde lagändringar i kraft som ger förstärkt mandat att ta fram föreskrifter om amorteringskrav. Hushållens skuldsättning är ett problem som ska tas på allvar. Och att stärka amorteringskulturen i är bra. pekar en rad remissinstanser på att förslaget om ett skärpt amorteringskrav slår mot förstagångsköpare och att rörligheten på bostadsmarknaden riskerar att minska då incitamenten att flytta minskar. Detta i en situation där många behöver flytta till jobb, förändra sin bostadssituation eller ska ta sig in på bostadsmarknaden. För att som förstagångsköpare kunna ta dig in på bostadsmarknad krävs att du är född rik, har föräldrar som kan hjälpa till eller att du arbetar ihop till din kontantinsats. Om en person lyckas spara för att få råd med kontantinsatsen till en lägenhet som kostar 2 ½ miljon kronor så skulle det ta ungefär . Att arbeta ihop till en kontantinsats tar tid och försvåras dessutom av höga skatter på arbete. I finansminister ekonomiska system med 63 procents marginalskatt och utestängning från kapitalmarknaden är det en obesvarad fråga hur utanförskap ska kunna brytas mellan generationer. Vi befinner oss i ett läge där många befarar att bostadsmarknaden och det finansiella systemet kan få stor skadeverkan på ekonomin. Socialdemokraterna har en historia av att inte kunna sköta de finansiella systemen och bostadsmarknaden. ledde socialdemokratins oförmåga att ta ansvar för dessa marknader till att en halv miljon människor förlorade jobbet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Anser ministern att ett skärpt amorteringskrav i samband med de höga skatter på arbete som råder i skulle underlätta för förstagångsköpare och rörligheten på bostadsmarknaden generellt?
ip · H510185 · 2017-11-20 00:00:00 — Interpellation 2017/18:185 Undervisningsgapet av (M) till Utbildningsminister (MP) Det kanske viktigaste verktyget för social rörlighet är en väl fungerande kunskapsskola. Kunskap är också en konkurrensfaktor i ett internationellt perspektiv, både för som land och för den enskilde. Därför måste ha en skola som svarar upp mot den internationella konkurrensen. Trots en nioårig grundskola så missar en svensk elev nästan i undervisningstid i jämfört med en genomsnittselev från andra . En svensk elev har i medan snittet i för den obligatoriska delen av skolan ligger på . Undervisningstid är en kritisk faktor för pedagogisk framgång. Exempelvis skriver i sitt slutbetänkande att ”sammanfattningsvis finns evidens för att mer lärarledd undervisningstid ger positiva pedagogiska resultat”. I samma slutbetänkande går det också att läsa att de positiva effekterna av mer undervisningstid, i detta fall i matematik, var särskilt positiva för flickor, för elever med utländsk bakgrund och för elever med lägst socioekonomisk bakgrund. Vid sidan av förslag om en tioårig grundskola med skolstart vill också att undervisningstiden ökar med per dag i lågstadiet. Studier visar att tidiga insatser har störst effekt och därför bör utökningen av undervisningstiden börja i så tidiga år som möjligt. Det finns också stora behov av att utöka undervisningstiden i matematik. Tack vare och Alliansen blir detta verklighet . Att en svensk grundskoleelev tappar i undervisningstid jämfört med en genomsnittselev i är allvarligt. Detta är en stor klyfta och den behöver minskas. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka fler åtgärder avser ministern att vidta för att öka antalet undervisningstimmar för elever i den svenska ?
ip · H510186 · 2017-11-20 00:00:00 — Interpellation 2017/18:186 Nya reformer för arbetsmarknaden av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I en debatt sa arbetsmarknads- och etableringsminister att regeringen genomfört reformer för arbetsmarknaden. Ministern lyfte då att en ny lagstiftning infördes . Den nya lagstiftningen innebär att mottagandet av nyanlända som inte väljer att bosätta sig på egen hand styrs av befolkningsstorlek, arbetsmarknadsläge och tidigare mottagande i landets kommuner. Det råder givetvis meningsskiljaktigheter om regeringens nya lagstiftning, men om detta är allt som regeringen vill förändra gällande arbetsmarknaden så kommer inte att kunna stå starkt när konjunkturen senare vänder nedåt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka nya åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra arbetsmarknaden och stärka integrationen?
ip · H510187 · 2017-11-17 00:00:00 — Interpellation 2017/18:187 It-säkerheten vid länsstyrelserna av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Länsstyrelserna har etablerat en gemensam it-enhet, LstIT, där i är värdmyndighet, detta efter uppdrag i regleringsbrevet 2008. I enlighet med de riktlinjer som beslutas för LstIT av länsstyrelserna ansvarar denna enhet för drift och it-säkerhet av den gemensamma it-miljön. Men fortfarande ligger ansvaret för informationssäkerheten på varje länsstyrelse. I en löpande revisionsrapport från (dnr 3.1.2-2015-0612) påpekas ett antal allvarliga brister gällande viktiga informationspunkter, och påkallar behovet av att dessa åtgärdas för att täppa till informationssäkerhetsluckorna. I rapporten rekommenderade bland annat ”att styrningen av länsstyrelsernas kollektiva informationssäkerhet, inkl. LstIT, [borde] förbättras för att åstadkomma en tydligare struktur och ansvar för informationssäkerhetsfrågorna”. Gällande beslutsfattandet kring länsstyrelsegemensamma it- och informationssäkerhetsfrågor ansåg att beslutsfattandet borde förtydligas. Vidare föreslog att en ”informationsklassning bör göras för att säkerställa att all information skyddas på ett tillräckligt säkert och kostnadseffektivt sätt. Länsstyrelserna bör följa upp informationssäkerhetens kvalitet för respektive länsstyrelse men även för kollektivet länsstyrelserna med LstIT”. Mot bakgrund av det senaste it-haveriet vid Transportstyrelsen, vars skugga faller tungt på alla inblandade, är det ytterst angeläget att ovanstående förslag bör vara genomförda. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Anser ministern att det behövs ytterligare åtgärder med anledning av ?
ip · H510188 · 2017-11-21 00:00:00 — Interpellation 2017/18:188 Återställande av biografmomsen av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Något som försvårar är att nu stoppar från att hyra deras två centrala biografer . gick föreningen ut och varnade för att den nya filmpolitiken leder till en dubbelbestraffning av filmfestivaler genom både minskade biljettintäkter och höjda hyror. Anledningen är höjda biografmomsen. har kultur- och demokratiministerns hållning till beslut gett fler frågor än svar kring hur hon avser att respektera vilja. Ministern fortsätter med full fart i motsatt riktning. Oron från många små biografer runt om i landet har ännu inte besvarats. Regeringen har i sin årliga skrivelse (2016:17:75) angett att man avser att genomföra en bred utvärdering av den nya filmpolitiken när konsekvenserna av införandet kan bedömas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : När avser ministern att vidta åtgärder för att svensk film ska kunna få en hållbar finansiering som innebär ett återställande av den 6-procentiga biografmomsen?
ip · H510189 · 2017-11-21 00:00:00 — Interpellation 2017/18:189 En parlamentarisk filmutredning av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) riktade sju tillkännagivanden om vad de uppfattade som en bristfällig filmpolitisk proposition, som inte gav de nödvändiga svaren på svensk films förutsättningar. kulturutskott har därför antytt att det behövs en ny och bred filmutredning där alla parter och organisationer, liksom partier, involveras. Vi ser det som viktigt med en parlamentarisk förankring och att en sådan utredning noga bör analysera svensk films långsiktiga förutsättningar. Regeringen har i sin årliga skrivelse (2016:17:75) angett att man avser att genomföra en bred utvärdering av den nya filmpolitiken när konsekvenserna av införandet kan bedömas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur avser ministern att agera för att tillgodose tillkännagivande om en bred parlamentarisk filmutredning?
ip · H510190 · 2017-11-21 00:00:00 — Interpellation 2017/18:190 Illegal spridning av film av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) riktade sju tillkännagivanden om vad de uppfattade som en bristfällig filmpolitisk proposition, som inte gav de nödvändiga svaren på svensk films förutsättningar. Den illegala spridningen utgör långsiktigt ett stort hot mot filmen och dess framtid. Branschens möjlighet till finansiering, och därmed möjligheten att producera film, hotas kraftigt om människor slutar att betala för film. behöver därför en sammanhållen politik för att möjligt komma åt det växande problemet. Utskottet ser behovet av en långsiktig strategi för att motverka den illegala spridningen av film. Därför menar kulturutskott att regeringen skyndsamt bör ta fram förslag för det fortsatta arbetet med att beivra illegal spridning av film. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur avser ministern att agera för att tillgodose tillkännagivande om det fortsatta arbetet med att beivra illegal spridning av film?
ip · H510191 · 2017-11-21 00:00:00 — Interpellation 2017/18:191 Digitalisering av filmarvet av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) riktade sju tillkännagivanden om vad de uppfattade som en bristfällig filmpolitisk proposition, som inte gav de nödvändiga svaren på svensk films förutsättningar. tillkännagav att regeringen bör utreda finansieringen av en fortsatt digitalisering av filmarvet och därmed säkerställa att det svenska filmarvet bevaras och tillgängliggörs. Till följd av den tekniska utvecklingen kommer nya möjligheter att bevara och tillgängliggöra detta kulturarv för allt fler. Detta bör rimligtvis vara en del av en modern filmpolitik. Att digitalisera filmer är nödvändigt för att tillgängliggöra filmarvet genom exempelvis digitala arkiv och visningsverksamhet runt om i landet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur avser ministern att agera för att tillgodose tillkännagivande om att arbeta för en fortsatt digitalisering av filmarvet och säkerställa att det svenska filmarvet bevaras och tillgängliggörs?
ip · H510192 · 2017-11-21 00:00:00 — Interpellation 2017/18:192 Framtiden för av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) riktade sju tillkännagivanden om vad de uppfattade som en bristfällig filmpolitisk proposition, som inte gav de nödvändiga svaren på svensk films förutsättningar. I och med regeringens proposition ”Mer film till fler – en sammanhållen filmpolitik” tillförs ett ökat ansvar och ökade befogenheter. De ska vid sidan av den vanliga verksamheten också utse personer i de tre branschråden, samt för ta fram de målindikatorer efter vilka den egna verksamheten ska utvärderas. Därför är det rimligt att göra en ordentlig utvärdering av framtid med hänsyn till de nya förutsättningarna som de har givits med den nya statliga filmpolitiken. Regeringen har i sin årliga skrivelse (2016:17:75) angett att man avser att inleda en uppföljande studie av tidigare utredning från Statskontoret. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur avser ministern att agera för att tillgodose tillkännagivande om att Stiftelsen Svenska Filminstitutets roll och framtida organisationsform bör utredas?
ip · H510193 · 2017-11-21 00:00:00 — Interpellation 2017/18:193 Miljön inom handelsavtalen av (V) till Statsrådet (S) Den 10–äger världshandelsorganisationen elfte ministerkonferens rum i i . Det är ett viktigt möte, då WTO:s medlemsländer har möjlighet att påverka organisationens utveckling. Jag och ministern är överens om att internationell handel är viktig och ska främjas. Priser kan pressas, och kvaliteten på handlade varor kan förbättras. Handel skapar också en naturlig plattform för möten och samarbete över nationsgränserna, vilket känns extra viktigt i tider då inskränkt nationalism grasserar runt om i världen. Handel kan också användas som påtryckningsmedel för att främja mänskliga rättigheter, demokrati och miljöhänsyn. krockar dock krav på handel och investeringar med länders önskan om att gå före på bland annat miljöområdet. har med WTO:s benägna stöd försvårat investeringar i det som troligen skulle ha blivit världens största solenergisatsning, , som ansågs stå i strid med WTO:s frihandelskrav. och EU lyckades stoppa den kanadensiska delstaten ambitiösa satsning på förnybar energi och gröna jobb när de fick WTO att anse att den stod i strid med frihandelsreglerna. Det här är bara två exempel på hur handeln vinner när miljö ställs mot handel inom WTO. Inom WTO ska det finnas en möjlighet för länder att göra undantag från frihandelskraven. Undantagskriterierna är formulerade i artikel 20 i och ska kunna användas för att stärka skyddet av bland annat naturresurser, djur och människor. Men artikel 20 är svåranvänd, då den efterföljs av ett antal förbehåll, bland annat att undantagen inte får användas som handelshinder. Artikel 20 kom till och har inte ändrats . Orden klimatförändring och växthusgaser finns följaktligen inte med i uppräkningen av skäl till att det är acceptabelt att handeln står tillbaka för miljön. Att artikel 20 näst intill är oanvändbar i miljö- och klimatsyfte konstateras i genomgången från den nordamerikanska organisationen , som har granskat ett fyrtiotal försök att använda undantagsreglerna, där endast ett fall fick godkännande hos WTO. När jag diskuterade med EU:s handelskommissionär i instämde hon i att artikel 20 ”var föråldrad” och ”behövde ses över”. Förutom att undantagsreglerna skulle behöva moderniseras skulle alla behöva uppdateras och anpassas till och andra internationella avtal på miljö- och klimatområdet. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga statsrådet : 1) Hur kommer statsrådet att verka för att WTO:s medlemsländer ska få större möjlighet att agera för miljön utan att det ska kunna påstås utgöra ett handelshinder? 2) Kommer statsrådet att verka för att de generella undantagsreglerna i artikel 20 moderniseras så att de blir lättare att använda för att bedriva en progressiv politik på miljöområdet?
ip · H510194 · 2017-11-21 00:00:00 — Interpellation 2017/18:194 Översyn av artskyddsförordningen av (M) till Miljöminister (MP) hindras alltför ofta skogsägare från att avverka sin skog på grund av artskyddsförordningen, regler om nyckelbiotoper eller utökad talerätt avseende avverkningar. Dessa regler är viktiga för miljön men begränsar också skogsägarnas rätt till marken. Privat skogsägande har byggt upp dagens naturvärden tack vare skogsägarnas mångfald och intressen. Frihet under ansvar har gynnat svensk skog, både tillväxtmässigt och miljömässigt. Både och generaldirektörer har uppmanat regeringen att se över reglerna i artskyddsförordningen. Detta är nödvändigt för att beslut om skogsavverkningar ska kunna fattas på ett tillämpbart, effektivt och rättssäkert sätt. Det är också viktigt att inte låsa fast sig vid vissa geografiska platser, då nyckelbiotoper och andra naturvärden kan flytta runt. Rätten att äga och bruka sin skog under rimliga villkor är avgörande för en hållbar skogsindustri. Trots återkommande frågor från mina riksdagskollegor verkar regeringen inte ha något svar på om man vill se över artskyddsförordningen eller inte. Detta är en angelägen fråga där regeringen måste ta ställning. I ett svar på en skriftlig fråga från svarade statsrådet att ”frågan om huruvida en översyn av artskyddsförordningen ska genomföras bereds i ”. Mot bakgrund av detta vill jag fråga miljöminister : När kan och våra skogsägare förvänta sig att har berett frågan om huruvida en översyn av artskyddsförordningen ska genomföras eller inte? Vad är ministerns syn på nuvarande tillämpning av artskyddsförordningen?
ip · H510195 · 2017-11-21 00:00:00 — Interpellation 2017/18:195 Stärkt äganderätt och näringsfrihet av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Äganderätten och näringsfriheten är grundläggande beståndsdelar i ett fritt samhälle och är även oundgängliga förutsättningar för välstånd och utveckling. Trots att äganderätten är en grundlagsskyddad rättighet har den ett svagare skydd än många andra fri- och rättigheter. För att äganderätten ska stärkas borde äganderätten och näringsfriheten omfattas av begränsningsreglerna i 2 kap. 21 § regeringsformen (RF) och av reglerna om vilandeförklaring i 2 kap. 22 § RF. Äganderättsfrågor aktualiseras också inom jord- och skogsbruk. Alltför ofta hindras skogsägare från att avverka sin skog på grund av artskyddsförordningen, regler om nyckelbiotoper eller utökad talerätt avseende avverkningar. Markägares rättigheter kan också inskränkas av offentliga eller privata aktörer som vill bygga vägar och järnvägar eller sätta upp mobilmaster. Mot bakgrund av äganderättens och näringsfrihetens grundläggande betydelse för ett fritt och välmående samhälle framstår det därför som angeläget att stärka dessa rättigheter. Det krävs en omfattande kartläggning av hot mot och inskränkningar i äganderätten och näringsfriheten i dagens . Regeringen borde därför tillsätta en äganderätts- och näringsfrihetskommission med uppgift att brett och djupt kartlägga och analysera situationen. Kommissionen bör sedan föreslå de förändringar som krävs för att stärka skyddet för äganderätten och näringsfriheten. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Anser ministern att äganderätten och näringsfriheten borde omfattas av begränsningsreglerna och reglerna om vilandeförklaring i 2 kap. regringsformen? Vad anser ministern om att inrätta en näringsfrihetskommission? Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att stärka äganderätten och näringsfriheten?
ip · H510196 · 2017-11-21 00:00:00 — Interpellation 2017/18:196 Försämrad konkurrenskraft för näringslivet av (M) till Närings- och innovationsminister (S) hamn är helt avgörande för svenska företag och för svensk ekonomi. Sex av tio containrar som importeras till eller exporteras från har tidigare gått genom hamn. Svenska företag och svensk ekonomi är helt beroende av att logistiken runt hamn fungerar. Hamnen har varit ansatt av en förödande hamnkonflikt som påverkat hamnen, medarbetarna och ytterst svenska företag och svensk ekonomi. Det oroande bortom den konflikt vi nu ser är att rederi på rederi meddelar att de slutar köra sjöfart till – på svenska betyder det att båtar från och slutar köra direkt till och att därmed tappar en viktig inkomstkälla och internationell konkurrenskraft. Det är illa för , för den svenska industrin och för näringslivet. Därför är det angeläget att lösa hamnproblemen. Regeringen har tillsatt en utredning som ska titta på konfliktregler i situationer som den i hamnen, när man har ett gällande kollektivavtal men företag ändå utsätts för sanktioner från facket. Utredningen ska inte vara klar förrän . Det innebär att en möjlig lösning på detta riskerar att ligga bortåt . fortgår problemen för hamnen, för och för svenska företag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka effekter på näringslivets konkurrenskraft bedömer ministern uppstår till följd av att en lösning av hamnproblemen ligger bortåt fram i tiden? Har ministern och regeringen analyserat vilka effekter hamnproblemen får på näringslivets transportkostnader?
ip · H510197 · 2017-11-21 00:00:00 — Interpellation 2017/18:197 Regeringens hantering av hamnproblemen i av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) hamn är helt avgörande för svenska företag och för svensk ekonomi. Sex av tio containrar som importeras till eller exporteras från har tidigare gått genom hamn. Svenska företag och svensk ekonomi är helt beroende av hamn. Hamnen har varit ansatt av en förödande hamnkonflikt som påverkat hamnen, medarbetarna och ytterst svenska företag och svensk ekonomi. Det oroande bortom den konflikt vi nu ser är att rederi på rederi meddelar att de slutar köra sjöfart till – på svenska betyder det att båtar från och slutar köra direkt till och att därmed tappar en viktig inkomstkälla och internationell konkurrenskraft. Det är illa för , för den svenska industrin och för svensk tillväxt. I förlängningen hotar hamnkonflikten svenska jobb. Hamnproblemen behöver lösas omgående. Regeringen har tillsatt en utredning som ska titta på konfliktregler vid händelser som den i hamnen, när man har ett gällande kollektivavtal men konflikt ändå uppstår. Utredningen ska inte vara klar förrän . Det innebär att en möjlig lösning på detta riskerar att ligga bortåt . fortgår problemen för hamnen, för och för svenska företag. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Är ministern beredd att på något sätt ändra eller snabba på hanteringen av utredningen för att en lösning av hamnproblemen ska kunna vara på plats tidigare än om bortåt ? Hur många jobb riskerar att försvinna till följd av en långt utdragen konflikt i hamn, enligt ministerns bedömning?