ip · H410303 · 2017-02-08 00:00:00 — Interpellation 2016/17:303 och drönarkrig av (V) till Statsrådet (S) I en amerikansk räd mot , som utfördes i , dödades enligt den amerikanska militären ”sannolikt civila”, och eventuellt kan det även ha funnits barn bland offren. Uppgifterna kring hur många som dödats går dock isär. Pentagon har tidigare uppgett att 14 al-Qaidamedlemmar dödades, medan sjukhuskällor menar att omkring 30 människor dödades. har det bekräftats att åtminstone sju kvinnor och tre barn tillhörde offren för den förenade drönar- och attackhelikopterattacken. Det är mer regel än undantag att drönarattacker för med sig civila offer. kunde man läsa att minst 15 civila dödats och ytterligare 13 skadats av bomber från ett amerikanskt förarlöst flygplan i östra . Attacken sades vara riktad mot ett IS-mål i , och även om IS-soldater kan ha dödats uppger FN att många av offren var civila, bland dem flera studenter och en lärare. Enligt vittnen hade de civila offren samlats i en by för att välkomna en man som återvänt från en pilgrimsresa till när attacken inträffade. De ska ha dödats i sömnen. Både människorättsorganisationer och andra har kritiserat attackerna. I en omskriven rapport som släpptes 2012 av och dokumenterades 884 civila offer, varav 176 barn, från 340 attacker , bara i . Såväl FN som Amnesty har krävt oberoende utredningar av drönarincidenter. har analyserat effekterna av drönarkriget och visat att samma personer rapporteras ha dödats vid flera olika tillfällen. I många fall har det krävts upprepade attacker innan har kunnat döda sina mål, ofta med hundratals döda civila vuxna och barn som följd. Inte sällan missar man målet helt. Attackerna mot az-Zawahiri har till exempel kostat minst 76 barn och 29 vuxna livet, och az-Zawahiri uppges fortfarande vara vid liv. , pressansvarig på , menar att drönarattackerna påstås vara väldigt exakta, men frågan är hur många som egentligen dödas. I attackerades till exempel ett helt bröllopsfölje för att man ville komma åt en al-Qaidamedlem som satt i en av bilarna. Så får inte krig föras. Mindre känt är att spelar en viktig roll i drönarkriget. Så gott som varje militär operation är beroende av satelliter för support, kommunikation samt övervakning och styrning av stridsaktiviteter. Svenska satellitstationer gör det möjligt för att skicka styrsignaler till fjärrstyrda attackdrönare. (), tidigare Rymdbolaget, har i och med en av världens mest aktiva civila satellitstationer, som kommunicerar med olika typer av satelliter. De flesta vetenskapliga satelliter, liksom många jordobservationssatelliter, går i en bana över jordens poler. Stationen på , som ligger ovanför , har utmärkta förhållanden för regelbunden kontakt med dessa satelliter, eftersom de passerar inom räckhåll . är stationen en av världens mest använda. vidarebefordrar styrsignaler till amerikanska fjärrstyrda drönare och har, förutom med flygvapen, samarbete med några av världens största vapenföretag, till exempel och Lockheed . Till exempel placerades spionsatellit WGS4 över med hjälp av . En från UNAMA har tagit fasta på frågetecknen kring huruvida användningen av drönare är etiskt och moraliskt försvarbar eller ens i enlighet med folkrätten. I en rapport vädjar man till medlemsstaterna att stoppa utvecklingen till dess att man gemensamt kommit fram till ett ramverk för användandet av dessa vapen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : Anser statsrådet att åtgärder bör vidtas för att stoppa ett statligt svenskt bolag från att sälja tjänster som möjliggör en krigföring av detta slag? Har någon analys av det folkrättsliga dilemmat gjorts, eller avser statsrådet att ta initiativ till en sådan? Hur förhåller sig statsrådet till ett eventuellt moratorium för försäljning av data till krigsmakter och vapentillverkare, i enlighet med FN-organets önskemål?