ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H510293 · 2017-12-20 00:00:00 — Interpellation 2017/18:293 Förlossningsvården av (M) till Socialminister (S) Att bli förälder och bilda familj ska vara en lycklig och positiv del av livet. Ingen ska behöva känna sig otrygg eller osäker i eller inför mötet med mödravården eller förlossningsvården. Alla föräldrar ska kunna känna sig trygga hela vägen – före, under och efter graviditeten. Förlossningsvård ingår i en kontinuerlig kedja av vård. Det är sedan denna kedja senast utreddes (SOU 1945:50). Därför är det positivt och välkomnade att SKL genomför en nationell kartläggning av vården före, under och efter en graviditet för att ta reda på hur vårdkedjan ser ut i respektive landsting och vad som kan förbättras för att möta patienternas behov på bästa sätt. Det är inte för . Men det räcker heller inte. Vård i samband med barnafödande är så mycket mer än bara själva förlossningen. De blivande föderskorna måste kunna känna sig trygga både före och under förlossningen, förlossningsskadorna måste minska och – framför allt – personalen måste vilja arbeta inom förlossningsvården. Det får aldrig vara kris inom förlossningsvården. På grund av bristande resurser finns det inte alltid tid att ge kvinnor det stöd de behöver. Kvinnan möter ofta olika barnmorskor och vårdenheter före, under och efter graviditeten, och de är dåligt samordnade. Det råder därtill brist på erfarna barnmorskor. Fram beräknas bristen omfatta ungefär 1 300 barnmorskor. Välutbildade barnmorskors behövs. Antalet barnmorskor behöver öka. Vi ska ha en säker förlossningsvård i . Det handlar om kvinnors hälsa och nyföddas trygghet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Känner ministern till de utmaningar som finns gällande barnmorskors ansträngda arbetssituation? Hur ser regeringens personalstrategi för barnmorskor ut framöver? Vilka åtgärder avser ministern att vidta så att sambandet mellan mödravård, förlossningsvård och eftervård, som är bristfälligt, håller ihop? Kan ministern och regeringen tänka sig att göra en utvärdering av hela förlossningsvården i närtid vad gäller sambandet mellan mödravård, förlossningsvård och eftervård, för att få en vårdkedja som håller ihop?
ip · H510294 · 2017-12-20 00:00:00 — Interpellation 2017/18:294 Systemet med gode män och förvaltare av (M) till Statsrådet (S) Ungefär 123 000 personer i företräds av god man, förvaltare eller förordnad förmyndare. De som har behov av ställföreträdare kan vara personer med psykisk sjukdom, olika funktionshinder, demens eller allmänt försvagat hälsotillstånd, barn vars föräldrar inte kan utföra förmyndarskapet eller ensamkommande barn. Överförmyndaren ska vara garanten för den enskildes rättssäkerhet, men antalet personer med behov av mer långtgående stöd har dock stadigt ökat, vilket gjort det svårare för överförmyndare att finna lämpliga ställföreträdare. började nya regler om överförmyndare, gode män och förvaltare att gälla. Förändringarna handlade bland annat om enskilda personers rätt att välja företrädare, tillsyn av gode män, gode mäns och förvaltares rätt till utbildning samt krav på deras kompetens och kvalifikationer. Länsstyrelsernas tillsyn över överförmyndarna har tidigare koncentrerats från 21 till 7 länsstyrelser. Det är positivt, men anser att behovet av en mer central tillsyn är stort mot bakgrund av växande problem som uppmärksammats ute i landet. Likaså bör administrativa arrangemang vara centraliserade. publicerade av ställföreträdare och överförmyndare – Statens bristande ansvar för samhällets mest utsatta. I rapporten ger revisonen regeringen tydlig kritik och pekar på brister på ställföreträdar- och överförmyndarområdet, och det framkommer regelbundet exempel där enskilda personer lidit ekonomisk, personlig eller rättslig skada. Granskningens övergripande slutsats är att staten behöver ta ett mycket tydligare ansvar. Ställföreträdar- och överförmyndartillsynen är ett av mycket få tillsynsområden där det saknas en central myndighet med ett övergripande ansvar. föreslog i förra årets familjerättsliga motion (motion 2016/17:3143, yrkandena 1–5) åtgärder för en uppföljning av hur lagstiftningen om överförmyndare, gode män och förvaltare fungerar. De konkreta förslagen var att utbildningen för gode män ska förbättras, att tillsynen av gode män skärps, att det införs ett offentligt register för gode män, att det införs ett nationellt blankettsystem för gode män och att det införs it-system för enhetlig redovisning av gode män. Förslagen bifölls och har tillkännagivits regeringen. Vi förutsätter att regeringen skyndsamt återkommer till med förslag på hur detta kan tillgodoses och i det sammanhanget även överväger andra förbättringar av systemet med gode män och förvaltare. Staten har ansvar för att systemet som helhet är rättssäkert. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När avser regeringen att återkomma till med förslag utifrån tillkännagivandet till regeringen? Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att förbättra systemet med gode män och förvaltare?
ip · H510295 · 2017-12-20 00:00:00 — Interpellation 2017/18:295 Tvångsinlösen av skog av (M) till Statsrådet (S) planer på att tvångsinlösa skogsmark i Almåsa i väckte stor oro bland de markägare som berörs av planer att omvandla marken till naturreservat. mötte landshövdingen i berörda markägare. På mötet deltog riksdagsledamöter från länet, inklusive undertecknad. Ingen ska tvingas till försäljning i det aktuella fallet och att landshövdingen har intygat detta är bra, men det har dock skapat diskussioner gällande landshövdingars mandat att ta beslut i dessa frågor. Jag har tidigare frågat statsrådet om regeringens syn på tvångsinlösen av skogsbestånd och om äganderätten för skogsägare. Statsrådet svarade mig att ”äganderätten är grundlagsskyddad och inte ifrågasatt av regeringen”. Även om regeringen utåt sett har denna inställning är inte statsrådets svar övertygande. Det som oroar är dels utredningen översyn av skogsvårdslagstiftningen, dels förslag om att ge ideella föreningar och andra juridiska personer rätt att överklaga avverkningsbeslut, något som starkt skulle påverka äganderätten. Dessutom är regeringens passivitet i EU-förhandlingar oroande; den har inte tydligt värnat det svenska självbestämmandet över skogen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på situationer likt den i Almåsa där skogsägare har hotats att få sin skog tvångsinlöst? Hur avser statsrådet att agera för att stärka äganderätten för landets skogsägare?
ip · H510296 · 2017-12-20 00:00:00 — Interpellation 2017/18:296 Mer kollektivtrafik för pengarna av (V) till Statsrådet (S) har presenterat rapporten kollektivtrafik och samhällsnytta för pengarna. I rapporten analyseras hur de regionala kollektivtrafikmyndigheterna kan få både mer kollektivtrafik och mer samhällsnytta för pengarna. har kostnaderna för den lokala och regionala kollektivtrafiken ökat – från till . Detta hänger samman med flera saker, bland annat att vi nu har en utbyggd regiontågstrafik, vilket ger samhällsnytta och är mycket positivt, och att regiontågstrafiken nu planeras efter regionala behov. En annan sak som lyfts fram som har ökat kostnaderna är en ökad användning av mer miljövänliga fordon, vilket i sig är en nödvändighet, samt ökade löne-, bränsle- och fordonskostnader. De förslag som läggs fram för att minska kostnaderna med mer samhällsnytta i fokus är till exempel: Samordning av linjelagd och särskild kollektivtrafik samt tillgänglighetsanpassning av den linjelagda trafiken. Senarelägg starttiden för förskola samt grund- och gymnasieskola . Tidsdifferentiera biljettpriserna genom sänkta priser i lågtrafik. Val av kollektivtrafiksystem. Marknadsföring för att öka kollektivtrafikresandet. Kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning. Åtgärder för att minska riskerna med trafikavtalen. Öka standardiseringen av fordonen. Förläng avtalen för att undvika kostnader för överprövning. Anropsstyrd kollektivtrafik med små fordon i stället för stora bussar. är ett exempel där man samplanerat kollektivtrafiken med stadsplaneringen. De byggde ut och ökade tillgängligheten med kollektivtrafik och minskade tillgängligheten med bil i staden, som de sänkte taxan. Detta har stärkt ekonomin till följd av ett kraftigt ökat resande med ökade intäkter som följd och en stor överflyttning av resor med bil till kollektivtrafiken. Det finns flera viktiga aspekter som framkommer i dessa åtgärder och som kan användas för att på ett mer effektivt sätt nå fördubblingsmålet. Med anledning av det ovan nämnda vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att regeringen lägger fram fler förslag för att nå en ökad samhällsnytta, och som ger mer kollektivtrafik för pengarna? Hur bedömer statsrådet att vi på ett realistiskt sätt kan närma oss fördubblingsmålet inom kollektivtrafiken och vilka politiska verktyg krävs?
ip · H510297 · 2017-12-20 00:00:00 — Interpellation 2017/18:297 En fossilfri fordonsflotta av (V) till Statsrådet (S) Inrikes transporter står för en tredjedel av våra utsläpp av växthusgaser. Vägtrafiken bidrar till den största delen av denna sektors utsläpp. Bland vägtransporterna står personbilar för av utsläppen och tunga och lätta lastbilar för . För att ska nå en fossilfri fordonstrafik till 2030 och för att hela samhället ska bli fossilfritt krävs en mängd strukturella åtgärder för omställningen. Inom samhällsplaneringen finns stora möjligheter att minska transportsektorns klimat- och miljöpåverkan. Genom ökad och förbättrad kollektivtrafik ges stora möjligheter att minska vägtransporterna och miljöbelastningen, och effekten blir även att krav på nya väginvesteringar minskar. Satsningar på en utökad kollektivtrafik underlättar för den som reser med bil att i stället välja att resa på ett mer hållbart sätt. Det ökar också möjligheten för den som saknar tillgång till bil att kunna resa och röra sig. Med en förbättrad samverkan mellan trafikslagen kan transporter också bli mer effektiva. Transporteffektiv samhällsplanering som minskar behovet av att äga en egen bil är av central betydelse för att uppnå våra miljö- och klimatmål. Nuvarande styrmedel inom transportsektorn som bonus–malus, stadsmiljöavtalet och kvotplikt är viktiga styrmedel som styr åt rätt håll. Det krävs dock fler åtgärder om vi ska nå målet att växthusgasutsläppen från inrikes transporter ska minska till 2030 jämfört med . Enligt betänkandet Fossilfrihet på väg (2013) kommer teknisk utveckling dock inte att räcka till för att nå en fossilfri fordonsflotta. Även IPCC (FN:s klimatpanel) och IEA (Internationella energirådet) har kommit till samma slutsatser. , , , , Trafikanalys och Transportstyrelsen har 2017 på regeringens uppdrag tagit fram en strategisk plan med förslag på åtaganden och åtgärder för en omställning av transportsektorn till fossilfrihet. Det viktiga är att styra effektivt mot målet och se till att vi håller tillräckligt hög hastighet då klimatförändringen eskalerar och vi ser att det är mer och mer brådskande att ställa om. Jag vill med anledning av detta fråga statsrådet : Hur bedömer statsrådet möjligheterna att nå målet om fossilfrihet till 2030? Vilka konkreta styrmedel bedömer statsrådet att vi behöver stärka eller vilka nya styrmedel behöver komma på plats för att möjliggöra måluppfyllelse?
ip · H510298 · 2017-12-20 00:00:00 — Interpellation 2017/18:298 Fjärrstyrd flygledning på Åre Airport av (M) till Statsrådet (S) frågade jag statsrådets företrädare om det som vi bör se som en omvänd regionalpolitik – planerna att flytta flygledningen på Åre Airport till , där den ska fjärrstyras. förverkligades dessa planer. Ett sådant förslag är uppseendeväckande, inte minst med hänsyn och regeringens budskap att statlig verksamhet ska flyttas ut från . Dessutom riskerar man enligt kritiker att tappa en rad viktiga förmågor som bäst löses av att vara fysiskt på plats är också. En flytt av flygledningen innebär dessutom en flytt av arbetstillfällen från och andra Norrlandsflygplatser. Vi har redan sett hoten mot regionen i form av regeringens föreslagna flygskatt, som ännu inte har haft effekt men som vi har sett få verkningar på andra håll där man också har infört den, som i vårt grannland . Att aktivt flytta jobb från landsbygden borde inte vara i linje med regeringens politik om att hela ska leva. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur motiverar statsrådet en flytt av flygledartjänster från till och att det inte längre ska finnas en fysisk flygledarfunktion på plats i ? Hur avser statsrådet att agera med anledning av de jobb som kommer att försvinna i och med beslutet att fjärrstyra flygledningen på Åre Airport?
ip · H510299 · 2017-12-20 00:00:00 — Interpellation 2017/18:299 Polisens svåra arbetssituation av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Alltsedan polisens omorganisation 2015 har närmare en polis i valt att lämna sin tjänst. är antalet patrullerande poliser på så få att det går 1 700 invånare per polis. lider vårt land ännu större brist på poliser. rapporterades exempelvis att bristen på poliser i föranledde att en semesterledig polis tvingades ingripa mot en narkotikapåverkad man i då det inte fanns någon patrull tillgänglig att skicka ut. En ytterligare problematik som lett till färre poliser och en generell underbemanning är det besynnerliga anställningsstopp som införts gällande de nationella avdelningarna. Därtill är det många poliser som väljer att lämna sin tjänst; bara har över 400 poliser slutat. Av dessa är de flesta mitt i karriären, under och har varit i yrket i mellan fem och . Detta är en allvarlig utveckling som måste vändas. Ofta tvingas också polisresurser att flyttas från annan polisiär verksamhet när brottstyper nedprioriteras. I det läget är det tydligt att polisens resurser inte räcker till. När drabbas av allt fler sexuella övergrepp prioriteras exempelvis dessa brott ned på grund av underbemanning och tidsbrist när polisens resurser i stället måste läggas på att utreda mord och mordförsök. Polisens underbemanning är allvarlig och ett hot mot tryggheten. Medborgarnas tilltro till polisen och rättsväsendet bygger på tillgänglighet och på att polisen kommer när man behöver den. Att polisen är underbemannad, inte hinner åka på utryckningslarm eller utreda grova brott är oacceptabelt och undergräver den service som medborgarna har rätt att förvänta sig av samhället. Utöver det som redogjorts för ovan har dessutom gjort en upphandling med rubriken av märkesauktoriserad underhållsservice och reparationer av polisens bilar. Den inköpta tjänsten har sådana brister att det kommer att påverka belastningen av polisorganisationen . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vad avser ministern att göra konkret för att förbättra polisens arbetssituation? På vilket sätt tar regleringsbrevet till höjd för att organisationen kan utföra sin verksamhet utifrån faktiska förhållanden?
ip · H510300 · 2017-12-20 00:00:00 — Interpellation 2017/18:300 Kränkningar, hot och våld mot personal i skolan av (M) till Utbildningsminister (MP) Svenska skolor och klassrum ska vara en trygg plats för såväl elever som lärare. När klassrummet präglas av studiero kan lärarna fokusera på elevernas lärande och kunskapsutveckling. Men tyvärr ser verkligheten annorlunda ut i många skolor. Stök, sena ankomster och höga ljudnivåer är alltför vanligt i många klassrum. Fenomenet är inte nytt men har eskalerat. Vid frågestund berördes detta allvarliga ämne, och presenterade en granskning som visar en dramatisk ökning av anmälningar om hot och våld inom skolan. Fysiskt våld i grund- och gymnasieskolan har ökat från 230 till 425 fall. av anmälningarna rör våld som begås av elever mot lärare eller annan skolpersonal. I flera av anmälningarna nämns att liknande våld skett tidigare eller till och med på regelbunden basis. Detta är en mycket oroande utveckling. Skolan ska vara en trygg plats för såväl elever som lärare och andra som jobbar i skolan. Skolan behöver fler lärare och inte färre. Lärare måste kunna känna arbetsglädje och fler ska vilja utbilda sig. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka konkreta initiativ avser ministern att vidta för att göra skolan till en trygg miljö för såväl lärare som elever?
ip · H510302 · 2017-12-22 00:00:00 — Interpellation 2017/18:302 EU:s relation till av (L) till Utrikesminister (S) ströps de diplomatiska relationerna helt mellan demokratierna i Europeiska unionen och kommunistiska diktatur. Detta skedde efter att kubanska myndigheter slängt 75 regimkritiker i fängelse. Relationerna åren därefter var ofta varit frostiga, även om enskilda EU-länder sökt sig närmare regimen. har vissa EU-länder, tillsammans med och , närmat sig regering. Just nu förbereds ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och Republiken å andra sidan. Vad har då hänt sedan upptiningen av de europeiska och kubanska relationerna ? Många engagerade i civilsamhället och den demokratiska politiska oppositionen menar att förtrycket på tydligt har förvärrats parallellt med att nödvändiga ekonomiska reformer rullats tillbaka. Kubanska kommissionen för mänskliga rättigheter och nationell försoning visar att antalet politiska fångar har fördubblats . Efter den amerikanske presidenten besök och avslutade EU-förhandlingar stoppades alla offentliga protester mot diktaturen. Organisationen i vitt (Damas de ), som demonstrerat , fick inte manifestera längre. Många kubanska människorättsförsvarare har gripits eller trakasseras, så att de har svårt både att agera på hemmaplan och att delta internationellt på demokratikonferenser. Den kubanska demokratirörelsen var för övrigt heller aldrig med i förhandlingarna om avtalet. Inga oberoende kubanska journalister fick heller delta vid presskonferenser. Processen var sluten. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Anser ministern att har gått mot mer demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter eller mindre, och föranleder landets utveckling att ministern kommer att arbeta för förändringar av samarbete med Europeiska unionen?
ip · H510303 · 2017-12-29 00:00:00 — Interpellation 2017/18:303 Läkemedelskostnader inom psykiatrin av (-) till Socialminister (S) Den andel människor i vårt land som diagnostiserats med bland annat adhd, autism och aspberger har ökat i en omfattande skala . Detta är problematiskt eftersom många som exempelvis uppvisar symtom på adhd inte alltid har detta funktionshinder. Det finns mycket som tyder på att det ställs för många falska positiva diagnoser som en enkel och snabb väg in till läkemedelsindustrins intressen. Som exempel kan nämnas att skolan, på grund av resursbrist och svåra ledningsproblem, kräver en medicinsk diagnos för att över huvud taget erbjuda elever stödundervisning. Därför mer eller mindre tvångsmedicineras många minderåriga på grund av ekonomiska intressen hos både skola och privata vårdinrättningar som erbjuder snabba utredningar med diagnos och medicinering som följd. Det har visat sig att barn som föds sent kan få en adhd-diagnos. Det liknar mer en epidemi fast utan medicinsk påvisbarhet. Adhd-mediciner har trots detta faktum en försäljning på 840 miljoner till ca 103 000 patienter. Det är inte bara barn som stigmatiseras med funktionshindersdiagnoser utan även många i den övriga allmänheten, som frivilligt önskar diagnoser efter en bred ”marknadsföring”. Tendensen torde vara unik i mänsklighetens historia. Även har vi sett en chockerande ökning av användningen av antidepressiva mediciner trots att psykofarmaka utgör den tredje vanligaste dödsorsaken efter hjärtsjukdom och cancer. Uppgifterna kommer från i . Något som även undanhålls i informationen är det faktum att antidepressiva läkemedel är bland det svåraste att sluta med. svårare än alkohol och opiater. , , har ett flerårigt forskningsanslag från regeringen och parterna på arbetsmarknaden genom . KI har tagit fram en modell för beräkning av arbetsgivarens kostnader för den psykiska ohälsan i ett arbete med att ta fram evidensbaserade metoder. Psykisk ohälsa är den vanligaste orsaken till sjukskrivning i och står för av sjukfrånvarokostnaderna. Den totala kostnaden för psykisk ohälsa i beräknades uppgå till (det motsvarar per person i arbetsför ålder). Som ett resultat av de ständigt utvidgade diagnoskriterierna har sjukskrivningar med psykiska orsaker nått rekordantal . Detta i sin tur resulterar i en lika drastisk ökning av förtidspensioneringar med dithörande skenande kostnader. Enligt är ökningen bland unga som har förtidspensionerats. Som kuriosa kan nämnas att det i endast är som ”drabbats” av adhd-diagnosen och får amfetamin. I väljer man i stället att utröna de underliggande orsakerna till symtomen. Den stigmatisering som följer av ett funktionshinder uteblir och individen riskerar inte i lika hög grad bli utslagen av samhället. Min fråga till socialminister är: Finns det en politisk vilja att stävja det höga läkemedelsbruket i till förmån för andra inriktningar som kan erbjudas vårdtagaren.