ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H410380 · 2017-03-20 00:00:00 — Interpellation 2016/17:380 Statlig service på landsbygden av (M) till Statsrådet (S) Statsminister berättade i sitt att statsrådet fått uppdraget att säkra hela landets tillgång till grundläggande statlig service. Hela landet ska leva, lovade statsministern. Då infinner sig genast frågan hur regeringen definierar ”grundläggande statlig service”. Det är även oklart om boende i exempelvis eller kan förvänta sig en grundläggande statlig service som är lika god som någon annanstans i . Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet följande: Hur definierar regeringen och statsrådet grundläggande statlig service? Är det statsrådets ställningstagande att medborgare i hela landet får valuta för skattepengarna när det gäller den grundläggande statliga servicen?
ip · H410381 · 2017-03-20 00:00:00 — Interpellation 2016/17:381 Valuta för pengarna av (M) till Statsrådet (S) väntas underskotten i de svenska kommunerna ligga på nära . Detta är en mycket oroande utveckling, framför allt om inget görs för att bryta denna negativa trend. Regeringen har höjt skatten på jobb och tillväxt med hela sedan den tillträdde, och föreslås ytterligare i skattehöjningar. Detta slår hårt mot jobb och svensk konkurrenskraft. Regeringen fortsätter att försämra för alla jobbskapare, och många av dessa entreprenörer känner sig tvingade att flytta utomlands. har höga skatter jämfört med andra länder, och det finns stora skillnader mellan landets kommuner i fråga om hur de hanterar sin ekonomi och hur de levererar kvalitet per satsad skattekrona. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet följande: Vad beror kvalitetsskillnaderna mellan olika kommuner på enligt statsrådets bedömning? Avser statsrådet att vidta åtgärder för att säkerställa att redan satsade skattepengar runt om i landet tas till vara på bästa sätt?
ip · H410382 · 2017-03-20 00:00:00 — Interpellation 2016/17:382 Försäkringsskydd för ambulanspersonal av (M) till Statsrådet (S) Den svenska ambulanspersonalen omfattas av samma försäkringsskydd som övrig vårdpersonal. Detta innebär att de som yrkesgrupp ingår i försäkringen ”Trygghetsförsäkring vid arbetsskada för kommun- och landstingsanställda” (TFA-KL). TFA-KL är en avtalsförsäkring som omfattar de människor som arbetar inom bland annat kommuner, landsting och regioner. Det är min mening att man bör se över ett nationellt ekonomiskt försäkringsskydd i syfte att täcka in den extra risk som är ambulanspersonalens vardag. I och med att ambulanspersonalens arbete är så pass annorlunda jämfört med annan vårdpersonal, bör detta vara möjligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att agera för att stärka försäkringsskyddet för ambulanspersonalen?
ip · H410384 · 2017-03-20 00:00:00 — Interpellation 2016/17:384 Sjukfrånvaron i offentlig respektive privat välfärdsverksamhet av (M) till Statsrådet (S) En rapport från visar på stora skillnader mellan sjukfrånvaron för anställda inom offentlig välfärdsverksamhet jämfört med anställda inom den privata välfärdsverksamheten. Sjukfrånvaron är helt enkelt lägre för de som arbetar inom skola, vård och omsorg i privat välfärdsverksamhet. Många ideologiska motståndare till privat driven välfärdsverksamhet brukar påstå att arbetsmiljön skulle vara sämre för de anställda. Enligt de undersökningar som finns är arbetsmiljön minst lika bra eller bättre, och är det dessutom bevisat att sjukfrånvaron är lägre. De privata alternativen inom välfärdsbranschen ger valfrihet för de som annars inte hade haft möjlighet till några andra alternativ. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka slutsatser drar statsrådet av resultaten i rapporten om att sjukfrånvaron är lägre i privat välfärdsverksamhet jämfört med i offentlig välfärdsverksamhet, och vilka åtgärder föranleder detta från statsrådets sida inom ramen för statsrådets ansvarsområde i regeringen?
ip · H410385 · 2017-03-21 00:00:00 — Interpellation 2016/17:385 Multikriminella ligor i västra av (M) till Statsrådet (S) Det finns ett antal multikriminella ligor i västra som försörjer sig genom narkotikasmuggling, inbrott, stölder och häleriverksamhet. Många av dessa ligor, vars medlemmar ofta har utländskt ursprung, har främst etablerat sig i västra och norra för att kunna utnyttja närheten till . De flesta väljer att gruppera sig och begå brott på landsbygden eftersom upptäcktsrisken är liten och straffen i är förhållandevis låga i en internationell jämförelse. Uppklaringsnivån på de brott som de begår är låg i , vilket gör att risken för att bli lagförd är liten. av alla inbrott upp, och uppklaringsnivån för stölder minskade i Polisregion . är västra mest brottsutsatta plats för vissa former av stölder, till exempel stölder av båtmotorer. De multikriminella ligorna orsakar både stor ekonomisk skada och förstör tryggheten för många människor – framför allt för dem som bor på landsbygden. En kombination av insatser behövs för att åtgärda problemen med multikriminella ligor i västra . Det handlar om ökade polisiära resurser, skärpta straff och bättre möjligheter att utvisa personer som begått brott i . Det är också nödvändigt att fördjupa och effektivisera det polisiära samarbetet mellan och . Eftersom affärsidén för de multikriminella ligorna är gränsöverskridande måste också det polisiära arbetet vara det. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att polisen ska få bättre befogenheter och resurser för att bekämpa de multikriminella ligorna, och hur ser statsrådet på förutsättningarna att fördjupa samarbetet mellan svensk och norsk polis?
ip · H410386 · 2017-03-21 00:00:00 — Interpellation 2016/17:386 Bristande koordinering mellan svenska och norska trafikmyndigheter av (M) till Statsrådet (S) Inom stråket –bor närmare 3,4 miljoner människor, fördelade på ett femtiotal kommuner. Ett stort antal resor och transporter genomförs inom stråket ; bland annat flyger ca 1,3 miljoner resenärer mellan huvudstäderna. Det förekommer även en betydande arbetspendling över kommun-, läns- och nationsgränserna inom stråket. och näringsliv och arbetsmarknad är starkt integrerade, och är viktigaste handelspartner. finns ett antal brister i infrastrukturen som begränsar stråkets utvecklingsmöjligheter. Dessa brister är framför allt begränsad tillgänglighet och punktlighet för personresor samt bristande trafiksäkerhet och framkomlighetsproblem då stora mängder gods transporteras på en hårt belastad infrastruktur. Trafiken på Värmlandsbanan har ökat kraftigt , och banan klassas numera som överbelastad. På den norska sidan är en stor del av vägarna av god standard. Järnvägarna inom den norska delen av stråket är däremot till stor del av låg standard. Tågets konkurrenskraft i restid jämfört med bil är svagast just i stråkets västra del. har järnvägstrafiken stor utvecklingspotential. Antalet tågresenärer mellan och har ökat , efter det att SJ satt in snabbtåg på sträckan. I den åtgärdsvalsstudie som presenterades av för stråket –framhölls att den bristande koordineringen mellan svenska och norska trafikmyndigheter är ett stort problem för vidareutvecklingen av stråket. Den gränsöverskridande samordningen brister. Vidare har tillkännagett för regeringen att en ökad koordinering behöver komma till stånd mellan trafikmyndigheterna på svensk och norsk sida. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att stärka koordineringen mellan svenska och norska trafikmyndigheter? Är det statsrådets uppfattning att de åtgärder som föreslogs i åtgärdsvalsstudie svarar upp mot det framtida behov som finns inom stråket –?
ip · H410387 · 2017-03-21 00:00:00 — Interpellation 2016/17:387 Den småskaliga vattenkraften av (M) till Miljöminister (MP) Diskussionerna om den småskaliga vattenkraften har varit intensiv. Situationen gällande tillståndsprocesser för att erhålla de tillstånd som krävs från våra myndigheter är omfattande och riskerar att drabba kraftverksinnehavarna, bland annat genom omfattande kostnader. Från regeringen och från våra myndigheter hänvisas ofta till att den mycket omfattande omprövning av tillstånden för den småskaliga vattenkraften som just nu pågår i vårt land är ett resultat av tvingande direktiv från EU. Kontrollerar man detta med förefaller det vara en missuppfattning från svensk sida att ägare till befintlig småskalig vattenkraft ska behöva utsättas för denna process med medföljande kostnader. I överenskommelsen lyfts en översyn av tillståndsprocesserna fram som ett viktigt område, något som dock inte fått regeringen att agera. Det finns skrivningar som handlar om att de omprövningar som görs på ett bättre sätt ska ta hänsyn till den enskildes intressen och de ekonomiska konsekvenserna av tillståndsprövningen gällande vattenkraften vägt mot miljönyttan. I har också tillkännagivanden antagits där en enklare prövning av den småskaliga vattenkraften efterfrågas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder gällande tillståndsprocesserna för den småskaliga vattenkraften avser ministern att vidta så att de förenklas och genomförs till mer rimliga kostnader?
ip · H410389 · 2017-03-22 00:00:00 — Interpellation 2016/17:389 Evenemangslistan av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) redovisade Myndigheten för press, radio och tv sitt förslag till evenemangslista. har uppdraget utformats med ett villkor om högre befolkningstäckning än vad som tidigare föreslagits, i stället för . Möjligheten till en evenemangslista bygger på ett EU-direktiv och har funnits . Den lista på föreslagna evenemang som har upprättats tål också att ifrågasättas, då flera större evenemang av kulturell betydelse inte finns med. Efter remissrundan framgår det att kritiken är tämligen samstämmig från idrottens aktörer och från fristående tv-bolag som riskerar att få sina möjligheter att sända stora evenemang kraftigt begränsad. Det nya högre kravet på täckning, , riskerar att stänga ute en rad tv-aktörer bortsett från SVT och TV4. invändning är tydlig: Förslaget till evenemangslista skulle innebära ett kraftigt avsteg från idrottens självständighet. Frågan är egentligen vilket problem som evenemangslistan ska lösa? Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur avser ministern att agera med anledning av förslaget om en evenemangslista och de synpunkter som har kommit från berörda remissinstanser?
ip · H410390 · 2017-03-22 00:00:00 — Interpellation 2016/17:390 Arbetsförmedlingens garantier av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Arbetsmarknaden blir alltmer tudelad. De allra flesta har relativt enkelt att hitta jobb, men växer den grupp som står utan arbete . För dessa behöver vägarna till jobb bli fler. Inom Arbetsförmedlingens jobb- och utvecklingsgaranti och jobbgaranti för unga ges möjlighet för arbetssökande att få praktikplats. Att praktisera på en arbetsplats innebär att tröskeln in till arbetsmarknaden minskar. Att få rutiner i tillvaron och bli introducerad i hur det går till på en arbetsplats och ingå i en arbetsplatsgemenskap är ett värdefullt steg på vägen till arbete. Dessvärre visar siffror från Arbetsförmedlingen att antalet som fått praktikplatser minskat från drygt 31 2014 till lite drygt 25 2016. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister : Hur ser ministern på utvecklingen att det är färre som får en praktikplats inom ramen för Arbetsförmedlingens garantier nu än 2014, och vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av detta?
ip · H410391 · 2017-03-22 00:00:00 — Interpellation 2016/17:391 Tillståndsprocessen för småskalig vattenkraft av (M) till Miljöminister (MP) Situationen för småskalig vattenkraft är allvarlig. Processen för att få de tillstånd som krävs innebär stora kostnader för kraftverksägaren. Kostnader är , med hänsyn till verksamheternas omfattning och elprisets nuvarande nivå, svåra att bära för den enskilde. Regeringen har uppmärksammats på problemet genom tillkännagivanden, motioner, interpellationer och inte minst den energipolitiska överenskommelsen. I överenskommelsen pekas en översyn av tillståndsprocesserna tydligt ut som ett viktigt område. Trots detta har regeringen inte agerat. Det krävs handling och ett snabbt införande av ett regelverk om tillståndsprocesser för vattenverksamheter som är flexibelt och anpassat till hur verkligheten ser ut för många småskaliga verksamheter. Medan regeringen drar ut är det den enskilde som drabbas. Ofta ägs de små vattenkraftverken av privatpersoner eller små företag med mycket begränsad ekonomi där det inte finns resurser att invänta resultatet av den beredning som regeringen ständigt återkommer till. Ett antal landshövdingar runt om i landet har även begärt möten med regeringen i syfte att beskriva och diskutera den allvarliga situationen. Den småskaliga vattenkraften är viktig för landsbygden, och det är angeläget att vi verkligen tar tag i frågorna så att inte vattenkraftverken läggs ner. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Varför har miljöministern, trots tillkännagivande och den energipolitiska överenskommelsen, ännu inte genomfört en förenkling av tillståndsprocesserna för den småskaliga vattenkraften?
ip · H410392 · 2017-03-22 00:00:00 — Interpellation 2016/17:392 Stöd av Arbetsförmedlingen för att starta eget av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Arbetsmarknaden blir allt mer tudelad. De allra flesta har relativt enkelt att hitta jobb, men växer den grupp som står utan arbete . För dessa behöver vägarna till jobb bli fler. Inom Arbetsförmedlingens jobb- och utvecklingsgaranti och jobbgaranti för unga ges möjlighet för arbetssökande att få hjälp att starta eget företag. Det är viktigt att det finns många vägar in på arbetsmarknaden, och att starta företag är en sådan. Dessvärre visar siffror från Arbetsförmedlingen att antalet personer som tagit del av detta stöd i garantierna minskar – från strax under 4 400 personer till knappt 2 900 personer 2016. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister : Hur ser ministern på utvecklingen att det är färre som får stöd från Arbetsförmedlingen för att starta eget företag nu jämfört med , och vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av detta?
ip · H410393 · 2017-03-22 00:00:00 — Interpellation 2016/17:393 Nya utstationeringsregler och dess effekt på bostadsbyggandet av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Tillsammans med vill regeringen försvåra för utländska företag och arbetstagare att verka i genom att riva upp den så kallade lex Laval-lagen. Den största branschen för utstationering är byggsektorn. Att försvåra för utländsk arbetskraft kommer därmed att påverka byggandet negativt och riskerar att förvärra den akuta bostadsbristen i . Därför är regeringens linje att riva upp lex tillsammans med än mer bekymmersam än att man ger fackföreningar ökade möjligheter till stridsåtgärder. Dessutom bryter förslaget med stor sannolikhet mot . Att regeringen tillgodoser LO:s önskan att motverka utländsk arbetskraft i och politik att vilja stänga gränser är både samhällsekonomiskt och bostadspolitiskt fel. är det svårt att få fram tillräcklig arbetskraft och kompetens i byggsektorn. har de högsta byggkostnaderna i EU, och blir de ännu högre. De svenska konsumenterna och skattebetalarna riskerar att bli de stora förlorarna. Min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister är därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att inte konsekvenserna av nya utstationeringsregler ska få negativ effekt på bostadsbyggandet i ?
ip · H410394 · 2017-03-21 00:00:00 — Interpellation 2016/17:394 Ridning som friskvård av (M) till Statsrådet (S) befolkning är ett av världens friskaste folk, men ser vi oroande höga sjukskrivningstal i landet. Ridningens hälsofrämjande effekter och lämplighet som förebyggande friskvård är väl dokumenterade, och ridning är en av de största sporterna för personer med funktionsnedsättning. Ridning är träning för både kropp och själ, och dessutom bidrar närheten till hästen till ökat välbefinnande. I valrörelsen lovade samtliga partier, utom , att ridning skulle ingå som en av de sporter som betecknas som friskvård och som arbetsgivaren kan erbjuda sina anställda skattefritt. Men tyvärr är ridsporten fortsatt exkluderad från att ingå i friskvårdsbidraget, och regeringens vallöfte tycks vara långt borta. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Är det statsrådets ställningstagande att ridning är friskvård? Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att stärka ridsporten?
ip · H410395 · 2017-03-22 00:00:00 — Interpellation 2016/17:395 Jämställdhetspolitiken av (M) till Statsrådet (S) Regeringens planer på att bilda en jämställdhetsmyndighet riskerar att slå sönder väl fungerande verksamheter. En ny myndighet måste fyllas med uppdrag och innehåll. Då är risken stor att den kompetens som finns i exempelvis och inte följer med till , där den nya myndigheten ska ligga. Nationellt centrum för kvinnofrid vid , i , och i har den nationella kompentensen och samordningsuppdraget när det gäller mäns våld mot kvinnor. går dessa organisationer en osäker framtid till mötes, i och med regeringens planer. Statskontoret har skrivit en rapport om det nationella uppdraget om mäns våld mot kvinnor, en analys av regeringens styrning. Statskontoret anser att verksamheterna trots vissa brister har fungerat relativt väl, och slutsatsen i rapporten är att man ska behålla nuvarande organisation och ansvarsfördelning. Med anledning av ovanstående är min fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att Nationellt centrum för kvinnofrid i och i ska få fortsätta sina viktiga verksamheter?
ip · H410396 · 2017-03-22 00:00:00 — Interpellation 2016/17:396 Länsstyrelsernas viltförvaltningsdelegationer av (M) till Miljöminister (MP) Länsstyrelsernas viltförvaltningsdelegationer har funnits och beslutar och är rådgivande i ärenden kring exempelvis skyddsjakt på rovdjur och hur viltstammarna ska skötas. Där sitter landshövdingen, regionpolitiker och ett antal olika intressen, bland annat jakt och viltvård, naturvård, friluftsliv och skogsnäring. Dessa har tidigare haft varsin representant, men från får naturvården ytterligare en representant och en representant åt natur- och ekoturismföretagen införs. Delegationerna arbetar utifrån de lagar och regler som finns och tar hänsyn till forskning och inventeringar samt tar praktiska beslut om exempelvis jakttider och förvaltningsplaner. I detta arbete vägs in viltskador, skogsskador, betesskador på , trafikproblem och även de problem som uppstår när rovdjur sprider sig och kommer närmare bebyggelse. Förändringen av delegationernas sammansättning innebär att balansen förändras till nackdel för dem som främst påverkas, det vill säga markägare och jägare som sköter viltvården, av de frågor som delegationen berör. Det innebär även att miljöorganisationerna får mer makt över den lokala viltvården, vilket i sin tur innebär att de som äger och brukar marken det handlar om får mindre att säga till om. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vad är anledningen till att ministern vill minska inflytandet för dem som är direkt berörda av viltförvaltningsfrågor, det vill säga markägare och jägare? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att återställa balansen i viltförvaltningsdelegationerna så att markägare och de jägare som sköter viltvården inte underrepresenteras?
ip · H410397 · 2017-03-21 00:00:00 — Interpellation 2016/17:397 Förtroendet för Natos försvarsförpliktelser av (M) till Utrikesminister (S) Under den utrikespolitiska debatten framhöll utrikesministern vid en replikväxling om Natos gemensamma försvarsförpliktelser att ”just nu vet vi ingenting om dessa garantier. Det är sanningen.” Utrikesministerns uttalande går stick i stäv med den amerikanske försvarsministern uttalande vid Natos senaste försvarsministermöte . uttryckte där den amerikanska administrationens oreserverade stöd för artikel 5 i . Vidare underströk även vice president vid den säkerhetspolitiska konferensen i att åtaganden till Nato ligger fast, inklusive de gemensamma försvarsförpliktelserna. Regeringen har tidigare välkomnat att Nato förstärker den militära närvaron bland de allierade länderna i nordöstra inom ramen för initiativet Enhanced Forward . Denna militära närvaro syftar just till att förstärka förtroendet för de gemensamma försvarsförpliktelserna. Även om de gemensamma försvarsförpliktelserna inom Nato inte innefattar är det av avgörande betydelse också för säkerhet att det finns ett starkt förtroende för artikel 5 i . Utrikesministerns uttalande under utrikespolitiska debatten signalerar att regeringen inte längre har förtroende för Natos kärnuppgift. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till utrikesminister : Är det fortfarande ministerns och regeringens ställningstagande att det råder oklarheter kring de gemensamma försvarsförpliktelserna inom Nato, och vilka fakta och omständigheter baseras detta i så fall på? Är förtroendet för de gemensamma försvarsförpliktelserna enligt ministerns bedömning viktiga för att trygga den europeiska säkerhetsordningen? Är det ministerns och regeringens ställningstagande, likt den föregående regeringen, att det även är viktigt för säkerhet att det finns ett starkt förtroende för de gemensamma försvarsförpliktelserna inom Nato?
ip · H410398 · 2017-03-23 00:00:00 — Interpellation 2016/17:398 Kärnvapenförhandlingarna av (V) till Utrikesminister (S) Världen storsatsar på kärnvapen – det enda massförstörelsevapen som ännu inte är förbjudet. Det brittiska försvarsministeriet meddelar att de nya kärnvapenubåtarna kommer att kosta () och att ytterligare 10 miljarder () har lagts åt sidan för att täcka extra kostnader. De nya ubåtarna väntas vara klara . I lade president fram en plan om tolv nya amerikanska ubåtar som kommer att göra sitt första uppdrag . Tanken är att de nya ubåtarna ska användas . Det är investeringar på nästan , enligt internationella fredsforskningsinstitut . försvarsbudget uppgår till . prövar att flytta de möjligen kärnvapenbestyckade Iskanderrobotarna till . har en moderniseringsplan vars mål är att fram ska alla mobila interkontinentala missiler vara utbytta. Beräknad kostnad okänd. Men motståndet börjar också ånyo att växa. Det beror givetvis på kunskapen om att vi av misstag stått på randen av ett kärnvapenkrig och på insikten om att det inte finns något sätt för samhällena att förbereda sig inför och överleva ett kärnvapenkrig. Den nya kunskap som har tagits fram inom det humanitära initiativet visar att konsekvenserna av en kärnvapendetonation skulle vara mer katastrofala än vi tidigare känt till. Ingen katastrofberedskap kan hantera ett sådant scenario. tog tillsammans med en grupp andra stater initiativ till en resolution om att förbjuda kärnvapen. röstade för att inleda en process med målet att förbjuda kärnvapen. Också röstade för resolutionen. startar förhandlingarna i FN om genomförandet av denna resolution; förhandlingarna hålls i den 27–och –. Jag vill med anledning av detta fråga utrikesminister : Vilka frågor kommer att driva i förhandlingarna? Hur anser ministern att ett avtal bör vara utformat för att fungera i praktiken för att ge effekt? Hur ser ministern på kärnvapenfria länders möjligheter att bidra? Bedömer ministern att kärnvapenfria zoner i och – som de i och , södra , , , och – kan vara steg på vägen?