ip · H510167 · 2017-11-15 00:00:00 — Interpellation 2017/18:167 Åldersbedömningar av (V) till Statsrådet (S) Åldersbedömningar av ensamkommande barn har varit föremål för debatt . fick 2 713 personer som sökt asyl som ensamkommande barn ett utvisningsbeslut och ett beslut om att de skrivits upp i ålder till 18. Farr har granskat 20 av dessa uppskrivningsbeslut. I de flesta av dessa hade åldern skrivits upp utan att någon indikation över huvud taget redovisats för att barnet skulle vara vuxet. Åldersuppskrivningarna som de skedde fick kritik från flera håll, inklusive från . satte stopp för åldersuppskrivningar utan erbjudande om medicinsk utredning. ändrades lagstiftningen kring åldersbedömningar. menade att det var ett steg i rätt riktning på flera sätt men att det fortfarande finns mycket kvar att göra för att öka rättssäkerheten i åldersbedömningarna. Lagstiftningen trädde i kraft , och vi kan nu se att det fortsatt finns stora brister i hur hanterar åldersbedömningar. Biträden menar att myndighetens handläggare fortsatt gör bedömningarna på mycket lösa grunder och utan hänsyn till den bevisning som den sökande lägger fram. När det gäller de medicinska åldersbedömningarna räcker det med att en av de två undersökningarna pekar på att den sökande är för att ska bedöma hen som över 18. Rättsläkare har riktat kraftig kritik mot metoderna som används för att bestämma ålder och beskrivit dem som direkt olämpliga. Rörelsen #vistårinteut, Farr och andra frivilligorganisationer berättar om hur enskilda vänder sig till dem med beslut om åldersuppskrivning som bortser från alla bevis för minderårighet, trots den stora osäkerhetsmarginalen i de medicinska utredningarna. Rörelsen #vistårinteut har i en tidigare rapport beskrivit flera fall där felaktiga transkriberingar lett till att sökande fått fel ålder och där inte ändrat åldern när felet väl uppdagats. I ett annat fall fick en sökande sin ålder uppskriven efter att personal på ett boende sett en bild på personen i en bil och därför dragit slutsatsen att personen måste vara . Efter att personalen meddelat detta till skrev myndigheten upp den sökandes ålder. Ett annat uppseendeväckande exempel handlar om ett syskonpar som anlände till 2015. De uppger exakta födelsedagar vid asylansökan, en 1998, en 2000. De lämnar skoldokument, läkarintyg, foton på syskonen under uppväxten med mera. slår efter utredningen fast att de är födda respektive 1998 och har en åldersskillnad . Båda får avslag. Att bedöma någon som vuxen på så lösa grunder som beskrivs ovan och att använda medicinska åldersbedömningar på det sätt som görs måste anses gå rakt emot principen om ”benefit of the doubt”, som är fastslagen i både proposition 2016/17:121 Åldersbedömning tidigare i asylprocessen och proposition 2016/17:17 Genomförande av det omarbetade asylprocedurdirektivet. I den förstnämnda propositionen står bland annat: ”Av sista meningen i det första stycket i artikel 25.5 i det omarbetade asylprocedurdirektivet framgår att om det efter en medicinsk åldersbedömning fortfarande finns tvivel om den enskildes ålder, så ska beslutsfattaren utgå från att han eller hon är underårig.” är mycket kritiskt till hur åldersbedömningar i samband med asylprocesser genomförs. Åldern har stor betydelse för möjligheten att få asyl. Det är därför av mycket stor vikt att dessa bedömningar görs på ett korrekt och rättssäkert sätt. När så pass kraftig kritik framförs från rättsläkare, civilsamhällesorganisationer och biträden och det finns anledning att tro att en myndighet inte följer lagen måste regeringen ta frågan på allvar. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : 1) Hur ser statsrådet på den kritik som riktats mot åldersbedömningarna av asylsökande ensamkommande barn? 2) Avser statsrådet att ta något initiativ för att möta den kritik som riktats mot åldersbedömningarna av asylsökande ensamkommande barn?