ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H410329 · 2017-02-23 00:00:00 — Interpellation 2016/17:329 Teslas etablering i av (C) till Närings- och innovationsminister (S) Det har förekommit uppgifter i medierna att Tesla planerar att etablera sig i . Det handlar dels om en batterifabrik, dels om biltillverkning. Ett av länderna som nämns i sammanhanget är , men konkurrensen är stentuff. dyker nya aktörer upp som visar intresse av att etablera nya industrier inom nya hållbara grenar, exempelvis SGF Energy som planerar att bygga en batterifabrik, förhoppningsvis i . Och Node , som jobbar för att attrahera både batterifabriker, datacenter och kolfiberfabriker i . Att få ytterligare tillverkning till vore självklart bra för svensk ekonomi och skulle minska sårbarheten hos många underleverantörer. Det skulle skapa arbetstillfällen både direkt i fabrikerna och hos tillverkare av komponenter. Att dessutom ha möjlighet att få ytterligare spjutspetsteknologi både på bil- och batterisidan passar bra med den högteknologiska profil som har. För att övertyga Teslas ledning om att är ett bra val är självklart påverkansarbetet vitalt. Exempelvis sägs Business tillsammans med flera andra aktörer ha tagit kontakter med den amerikanska biltillverkarens ledning. vet vi av erfarenhet att direkta kontakter på politisk nivå också är av stor vikt. Det är en av anledningarna till de främjanderesor som görs utomlands till olika länder. Det vore därför klokt om även regeringen agerar på lämpligt sätt för att öka chanserna att Tesla förlägger sin fabrik här. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Kommer ministern och regeringen att agera, och i så fall hur, för att få Tesla att förlägga sin nya europeiska bil- och batteritillverkning i ?
ip · H410330 · 2017-02-23 00:00:00 — Interpellation 2016/17:330 Arbetskraftsinvandring av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Regeringens utredare om arbetskraftsinvandring presenterade sitt betänkande till justitie- och migrationsminister . Utredningens förslag var tyvärr otillräckliga för att möta det växande problemet med att arbetskraft utvisas på grund av mindre misstag från seriösa arbetsgivare. har vi nåtts av upprepade beskrivningar av fall där arbetskraftsinvandrare utvisas från utan att det förefaller finnas fullgoda anledningar. I många fall sker detta på grund av mindre misstag som begåtts av seriösa arbetsgivare till följd av ett snårigt regelverk. Ett av företagen som drabbats är det svenska musikföretaget som lämnat in en skrivelse till . Enligt företaget så riskerar 15 nyckelmedarbetare att förlora sina arbetstillstånd på grund av teknikaliteter. Det finns flera liknande fall runt om i där människor som arbetar och betalar skatt blir utvisade på grund av mindre misstag. Detta är orimligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ta några initiativ för att förändra lagstiftningen i syfte att förhindra att mindre misstag och teknikaliteter leder till att personer förlorar sina arbetstillstånd och blir utvisade?
ip · H410331 · 2017-02-23 00:00:00 — Interpellation 2016/17:331 handläggningstider av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) behöver fler företag som startar, växer och anställer. Det ställer krav på ett konkurrenskraftigt näringsklimat med god tillgång till kvalificerad arbetskraft. Det är viktigt för svenska företag och för internationella konkurrenskraft att vi lyckas rekrytera och behålla högutbildad arbetskraft. Ett problem för många som vill komma till och arbeta är de långa väntetiderna för att få sin ansökan om arbetstillstånd prövad. Den genomsnittliga handläggningstiden för arbetsmarknadsärenden har ökat . Det är viktigt att korta handläggningstiderna för arbetstillstånd. har tillsammans med Alliansen föreslagit att det ska införas en 30-dagarsgaranti hos vid komplett ansökan. Om man gör en ansökan om arbetstillstånd, som inte kräver kompletteringar, ska det inte dröja längre än innan arbetstillståndet är utfärdat. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka initiativ avser ministern att ta för att korta handläggningstider för arbetstillstånd?
ip · H410332 · 2017-02-23 00:00:00 — Interpellation 2016/17:332 Åtgärder för att få fram fler lärare av (M) till Utbildningsminister (MP) En rapport från () visar att många lärarstudenter hoppar av lärarutbildningen; detta gäller framför allt de som läser till ämneslärare och grundlärarutbildningen med inriktning mot årskurs 4–6. Enligt rapporten är det inte de med höga gymnasiebetyg som hoppar av, utan de som kommit in på ett lågt betygsvärde. Vidare verkar det vara så att män i högre grad tenderar att hoppa av utbildningen. I en artikel i av rapportförfattaren kan man läsa att om man har låga betyg från gymnasiet verkar man helt enkelt ha svårt att klara av vissa utbildningar trots att man är behörig. När det gäller ämneslärarutbildningen är det ganska många som har relativt låga betyg från gymnasiet. Slutsatsen man kan dra är att en utbyggd lärarutbildning, vilken regeringen beslutat om, sannolikt inte leder till nämnvärt fler lärare i och med att avhoppen blir för stora. Däremot kan det innebära att ännu fler i de lägre betygskategorierna kommer att antas. Detta kan i sin tur riskera att kvaliteten på lärarutbildningen kraftigt försämras. Det gynnar inte utvecklingen av den svenska skolan. Det ovan beskrivna läget är så klart oroande med tanke på den stora lärarbrist har. Fler platser ger alltså inte fler lärare, och jag vill därför fråga utbildningsminister : Vilka andra förslag har ministern och regeringen för att få fram fler lärare?
ip · H410333 · 2017-02-23 00:00:00 — Interpellation 2016/17:333 Arbetsintegrerande sociala företag av (KD) till Närings- och innovationsminister (S) De arbetsintegrerande sociala företagen (ASF) gör en viktig insats för att få människor som har stora svårigheter att få ett arbete in i arbetsliv och samhälle. En kvinna från Hushållsfixarna i berättar att hon har hittat en arbetsplats där hon får vara sig själv, och hon säger att en konkurs skulle vara det värsta som kunde hända. ”Jag skulle helt enkelt behöva läggas in på psykiatrisk klinik igen. så kraschar jag”, (SVT ). Minst 38 arbetsintegrerande sociala företag avvecklades eller sattes i konkurs . År för år har antalet arbetsintegrerande sociala företag ökat, men 2016 minskade antalet (2017). Mot bakgrund av att det finns drygt 300–400 ASF i kan man inte förbise ett så stort bortfall. Inte när vi dessutom, via de arbetsintegrerande sociala företagens intresseorganisation (Skoopi), återkommande får rapporter om att olika ASF går på knäna och har svårt att få verksamheten att gå ihop på grund av att det offentliga minskat antalet placeringar/köpta tjänster. Trots att regeringen sjösatte en treårig satsning där totalt skulle tillföras för sysselsättningsfrämjande insatser, genom arbetsintegrerande sociala företag, har vi en situation där vi alltså ser att allt färre företag i den här sektorn klarar av att fortsätta sin verksamhet. I regeringens satsning fick i uppdrag att i samverkan med Arbetsförmedlingen utarbeta och genomföra ett nationellt program med insatser som ska stimulera dessa företag och därigenom öka antalet sysselsatta. Trist nog har vi just nu en motsatt utveckling. ”en chans till”, uppmanade arbetsmarknadsminister vid Stora sociala företagsdagen i . Frågan är hur många fler arbetsintegrerande sociala företag som måste läggas ned innan Arbetsförmedlingen ger ASF-företagen en chans att leverera arbetsträning med mera till personer med arbetshinder eller i arbetslöshet. Regeringen har utöver satsningen på 60 miljonerna kronor gett enheten för främjande och förenkling vid i uppgift att se över hur man kan stärka socialt företagande och sociala innovationer. Det arbetet har letts av . Vad detta arbete har medfört är tämligen oklart då man valt att inte offentliggöra arbetets slutresultat. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilken är enligt ministern förklaringen till att antalet arbetsintegrerande sociala företag minskar, trots regeringens satsningar? Vilka åtgärder planerar ministern och regeringen att vidta för att fler personer ska få sysselsättning via arbetsintegrerande sociala företag? Vilka är resultaten från arbete och varför har resultaten inte offentliggjorts?
ip · H410334 · 2017-02-23 00:00:00 — Interpellation 2016/17:334 Fjärrstyrning av F 17G av (L) till Försvarsminister (S) driver tillsammans med ett utvecklingsprojekt som kallas (RTS). Innebörden är att man inte längre behöver ha flygledare fysiskt på en flygplats, utan dessa kan jobba via kameror från annan ort. Avsikten är att pressa kostnaderna för kunder. Som ett led i utvecklingen drivs tillbaka genom fjärrflygledning. står i närtid i begrepp att fatta beslut om att ytterligare fem flygplatser – , , , och – ska övergå till fjärrdrift. Dessa flygplatser hanterar väsentligt mer omfattande flygtrafik än , och är därtill också ett militärt flygfält. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att den militära flygverksamheten på F 17G ska få den redundans som krävs för totalförsvarets behov?
ip · H410335 · 2017-02-24 00:00:00 — Interpellation 2016/17:335 Upploppet i av (M) till Statsrådet (S) utbröt upplopp i . Polisen var tvungen att skjuta verkanseld för att undkomma stenkastning när de skulle gripa en efterlyst person. Kort därefter anlades bilbränder, butiker plundrades och två personer misshandlades. Polisen kunde inte gå in i området, då de var för få på plats. Enligt uppgifter från stod över 20 polisbilar en kilometer bort med order om att avvakta. I stället för att ingripa lät man upploppet eskalera, med stora skador som följd. Många Rinkebybor är med rätta upprörda över polisens passivitet. , biträdande kommenderingschef i , beskriver själv insatsen som ett misslyckande. säger statsrådet att det ”i grunden är en bra polisinsats” och att det ”kan bli lite stökigt” när polisen ingriper. Detta i en situation där polisen var tvungen att skjuta skarpt för att undkomma stenkastning, där 30–50 personer deltog i ett våldsamt upplopp, där ingen av dessa gärningsmän har gripits och där poliserna varit för få för att kunna ingripa. Den som är bosatt i förtjänar ett fullgott skydd oavsett på vilken ort eller i vilket område man bor i. Den som bor i ska kunna vara trygg i sitt bostadsområde. Det är uppenbart att det behövs fler poliser som kan delta i viktiga insatser. Polishuset i , som skulle stå klart , kommer tidigast att vara klart . Det är beklagligt, eftersom det är en viktig satsning och en tydlig signal från samhällets sida. Med bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det här i grunden var en bra polisinsats? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att fler poliser ska kunna delta i viktiga insatser när ordningen är starkt hotad? Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att återupprätta tryggheten i ? Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att säkra att polishuset i kan vara färdigställt ?
ip · H410336 · 2017-02-24 00:00:00 — Interpellation 2016/17:336 RUT-avdraget av (M) till Finansminister (S) Totalt beräknas RUT-reformen ha skapat omkring 20 000 jobb, och svartjobben inom branschen har minskat kraftigt. Detta som reformen är näst intill självfinansierande. Att så många nya jobb har skapats säger en hel del om tidigare osunt höga skattenivåer. Tyvärr har finansminister och regeringen bortsett från detta och försämrat RUT-avdraget från per person och år till . Vi moderater vill höja beloppet till och person. Att satsa på fler RUT-jobb är att satsa på dem som står långt från arbetsmarknaden. behöver fler jobb, även för dem som har kort eller oavslutad utbildning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Hur motiverar ministern och regeringen försämringen av RUT-avdraget? Kommer ministern och regeringen att höja beloppet för RUT-avdraget, och i sådana fall när?
ip · H410337 · 2017-02-24 00:00:00 — Interpellation 2016/17:337 Statlig service på landsbygden av (M) till Statsrådet (S) Statsminister berättade i sitt att statsrådet fått uppdraget att säkra hela landets tillgång till grundläggande statlig service. Hela landet ska leva, lovade statsministern. Då infinner sig genast frågan hur regeringen definierar ”grundläggande statlig service”. Det är även oklart om boende i exempelvis eller kan förvänta sig en grundläggande statlig service som är lika god som någon annanstans i . Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet följande: Hur definierar statsrådet och regeringen grundläggande statlig service? Är det statsrådets ställningstagande att medborgare i hela landet får valuta för skattepengarna när det gäller den grundläggande statliga servicen?
ip · H410338 · 2017-02-24 00:00:00 — Interpellation 2016/17:338 Valuta för pengarna av (M) till Statsrådet (S) väntas underskotten i de svenska kommunerna ligga nära . Detta är en mycket oroande utveckling, framför allt om inget görs för att bryta denna negativa trend. Regeringen har höjt skatten på jobb och tillväxt med hela sedan den tillträdde, och föreslås ytterligare i skattehöjningar. Detta slår hårt mot jobb och svensk konkurrenskraft. Regeringen fortsätter att försämra för alla jobbskapare, och många av dessa entreprenörer känner sig tvingade att flytta utomlands. har höga skatter jämfört med andra länder, och det finns stora skillnader mellan hur landets kommuner hanterar sin ekonomi samt levererar kvalitet per satsad skattekrona. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet följande: Vad beror kvalitetsskillnaderna mellan olika kommuner på enligt statsrådets bedömning? Avser statsrådet att vidta åtgärder för att säkerställa att redan satsade skattepengar runt om i landet tas till vara på bästa sätt?
ip · H410339 · 2017-02-27 00:00:00 — Interpellation 2016/17:339 Extra medel till kulturskolorna av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Ett av de stora löftena som regeringspartierna lyfte fram i opposition var att sänka avgifterna för kulturskolorna. Detta löfte uppfylls delvis genom att man i budgeten drev igenom ett tillskott på till . I regleringsbrevet för 2016 skriver man: ”Bidraget ska användas för att bidra till låga elevavgifter och göra den kommunala musik- och mer jämlik och förbättra möjligheterna för barn och ungdomar att delta i de kommunala musik- och kulturskolornas verksamhet.” Vår egen uppföljning av hur har fördelat medel efter den första ansökningsperioden visar att det bara är en handfull kommuner/huvudmän som fått beviljat stöd för att sänka avgifter. Således väcks frågor om det extra stödet verkligen har haft avsedd effekt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiministern: Anser kultur- och demokratiministern att fördelningen av extra medel till kulturskolorna har gett avsedd effekt? Hur avser kultur- och demokratiministern att följa upp hur de extra medlen används till sänkta kulturskoleavgifter?
ip · H410340 · 2017-02-27 00:00:00 — Interpellation 2016/17:340 Uppföljning av polisen av (M) till Statsrådet (S) På min skriftliga fråga till statsrådet om det beslutade anställningsstoppet på polisens nationella operativa avdelning, , svarar statsrådet att det är ”som avgör hur myndighetens resurser ska fördelas internt inom organisationen och vilka åtgärder som behöver vidtas för att fullgöra de arbetsuppgifter som myndigheten har”. Dock återkommer statsrådet kontinuerligt med att han noga kommer att följa upp effekterna av de förändringar som sker inom polisen till följd av resursförstärkningar samt hur man arbetar för att säkerställa att intentionerna med en statlig polisorganisation. Effekten av anställningsstoppet är att Noas basering i inte kan användas optimalt, då avdelningen inte kan anställa ytterligare en operatör för att möjliggöra bättre dygns- och veckotäckning. Är statsrådet medveten om de stora konsekvenserna av denna prioritering? Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När och hur avser statsrådet att följa upp effekterna av polisens prioriteringar gällande den nationella operativa avdelningen och dess basering i ?
ip · H410341 · 2017-02-27 00:00:00 — Interpellation 2016/17:341 Straff för dopningsbrott av (M) till Statsrådet (S) svarade statsrådet på mina skriftliga frågor rörande dopningstester på gym samt skärpta straff. Dock uteblev svaret på hur man avser att inom regeringen verka för skärpta straff för dopningsbrott. I Socialdemokraternas idrottspolitiska program lyfter man fram förslaget om skärpta straff för dopningsbrott. Därmed uppstår frågan hur man avser att verka för det i regeringsställning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur och när avser statsrådet att agera för att skärpa straffen för dopningsbrott?
ip · H410342 · 2017-02-27 00:00:00 — Interpellation 2016/17:342 Ett oberoende antidopningsarbete av (M) till Statsrådet (S) svarade statsrådet på mina skriftliga frågor rörande dopningstester på gym samt skärpta straff. Statsrådet redogjorde bland annat för det förebyggande arbete som regeringen gett i uppdrag att utföra. Dock kan man uttolka av statsrådet, utifrån en intervju i Radiosporten , att det finns en vilja att inrätta ett nationellt oberoende antidopningsinstitut. Dock kan man göra tolkningen att bollen enligt statsrådet nu ligger hos och dess ordförande; de måste således sätta ned foten. Statsrådet har tidigare menat att han ännu inte är beredd att ta ställning i frågan, en inställning som han återkommer i sitt skriftliga svar till mig . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet att agera med anledning av förslaget om en nationell oberoende antidopningsorganisation?
ip · H410346 · 2017-02-24 00:00:00 — Interpellation 2016/17:346 Elevers rätt till modersmål av (V) till Utbildningsminister (MP) Enligt var av landets grundskoleelever berättigade till modersmålsundervisning /15. Att var fjärde elev har rätt till modersmålsundervisning är en markant siffra. Men bara hälften av dessa barn deltog i modersmålsundervisning. En viktig utgångspunkt för all inlärning är goda kunskaper i modersmålet. Därför måste modersmålet i förskola och skola stärkas. finns också en växande grupp av barn som är födda i och som har flera modersmål, inklusive svenska. För dessa barn är modersmålsundervisningen också viktig. Vi ska möjliggöra flerspråkighet tidigt i åldrarna. Det underlättar inte enbart kunskapsinhämtningen bland barnen utan har också betydelse för den personliga identiteten och för den intellektuella och emotionella utvecklingen. Lärande är starkt förknippat med modersmålet, och att befästa kunskaper i det egna språket är en väg till att lära också på svenska. Ämnet har därför det viktiga uppdraget att stödja eleverna i deras kunskapsutveckling. Därför är det viktigt att fortsätta stärka modersmålsundervisningen. läser en majoritet av eleverna sitt modersmål utanför timplansbunden tid. I vår kommer att ta ställning till en ny timplan för . I både promemorian och lagrådsremissen är modersmålsundervisningen styvmoderligt behandlad, något som bland annat ställt sig kritiskt till. I sitt remissvar till förslaget tycker de inte att skrivningarna om modersmål är tillräckligt, utan de vill att modersmål ska vara ett eget ämne i timplanen för att få en lagstadgad undervisningstid och för att kunna åstadkomma en likvärdighet i undervisningen. undantas modersmålsundervisningen från lärarlegitimationskravet, vilket gör det svårt att veta hur lärarsituationen ser ut. Möjligheten att utbilda sig till modersmålslärare är också begränsad. Mina frågor till utbildningsminister är: Vad gör ministern för att följa upp att alla barn som enligt lagen har rätt till modersmålsundervisning erbjuds det? Vad gör ministern för att följa upp och garantera att utbildningen håller en god och acceptabel kvalitet? Vilka skäl ligger till grund för att ministern och regeringen inte föreslår tydligare skrivningar om modersmålsundervisningen i timplanen?¶ Vad avser ministern och regeringen att göra för att motverka bristen på modersmålslärare?
ip · H410349 · 2017-03-03 00:00:00 — Interpellation 2016/17:349 Regeringens jämställdhetspolitik av (M) till Statsrådet (S) Regeringens planer på att bilda en jämställdhetsmyndighet riskerar att slå sönder väl fungerande verksamheter. En ny myndighet måste fyllas med uppdrag och innehåll. Då är risken stor att den kompetens som finns i exempelvis och inte följer med till , där den nya myndigheten ska ligga. Nationellt centrum för kvinnofrid vid , i , och i har den nationella kompentensen och samordningsuppdraget när det gäller mäns våld mot kvinnor. går dessa organisationer en osäker framtid till mötes, i och med regeringens planer. Statskontoret har skrivit en rapport om det nationella uppdraget om mäns våld mot kvinnor, en analys av regeringens styrning. Statskontoret anser att verksamheterna, trots vissa brister, har fungerat relativt väl, och slutsatsen i rapporten är att man ska behålla nuvarande organisation och ansvarsfördelning. Med anledning av ovanstående är min fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att Nationellt centrum för kvinnofrid i och i ska få fortsätta sina viktiga verksamheter?
ip · H410350 · 2017-03-03 00:00:00 — Interpellation 2016/17:350 Stöd av Arbetsförmedlingen för att starta eget av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Arbetsmarknaden blir allt mer tudelad. De allra flesta har relativt enkelt att hitta jobb, men växer den grupp som står utan arbete . För dessa behöver vägarna till jobb bli fler. Inom Arbetsförmedlingens jobb- och utvecklingsgaranti och jobbgaranti för unga ges möjlighet för arbetssökande att få hjälp att starta eget företag. Det är viktigt att det finns många vägar in på arbetsmarknaden, och att starta företag är en sådan. Dessvärre visar siffror från Arbetsförmedlingen att antalet personer som tagit del av detta stöd i garantierna minskar, från strax under 4 400 personer till knappt 2 900 personer 2016. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister : Hur ser ministern på utvecklingen att det är färre som får stöd från Arbetsförmedlingen för att starta eget företag nu jämfört med , och vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av detta?
ip · H410351 · 2017-03-03 00:00:00 — Interpellation 2016/17:351 Nya utstationeringsregler och bostadsbyggandet av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Tillsammans med vill regeringen försvåra för utländska företag och arbetstagare att verka i genom att riva upp den så kallade lex . Den största branschen för utstationering är byggsektorn. Att försvåra för utländsk arbetskraft kommer därmed negativt att påverka byggandet och riskerar att förvärra den akuta bostadsbristen i . Därför är regeringens linje att tillsammans med riva upp lex än mer bekymmersam än att man ger fackföreningar ökade möjligheter till stridsåtgärder. Dessutom bryter förslaget med stor sannolikhet mot . Att regeringen tillgodoser LO:s önskan att motverka utländsk arbetskraft i och politik att vilja stänga gränser är både samhällsekonomiskt och bostadspolitiskt fel. är det svårt att få fram tillräcklig arbetskraft och kompetens i byggsektorn, och har de högsta byggkostnaderna i EU – nu blir de ännu högre. De svenska konsumenterna och skattebetalarna riskerar att bli de stora förlorarna. Min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister är därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att inte konsekvenserna av nya utstationeringsregler ska få negativ effekt på bostadsbyggandet i ?