ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H410486 · 2017-04-27 00:00:00 — Interpellation 2016/17:486 Besked om kilometerskatten av (M) till Finansminister (S) Turerna kring förslaget om en så kallad kilometerskatt har varit många. Efter att utredningen försenats hela kom beskedet att förslaget om införande av denna skatt skulle skrotas. Det är tydligt att kilometerskatten är mer skadlig än vad regeringen har påstått och att ett införande av skatten inte alls skulle blivit så enkelt genomfört som regeringen förväntade sig. Svensk konkurrenskraft behöver stärkas, inte försvagas. I vårt avlånga land kommer behovet av transport med lastbilar fortsatt att finnas. Här finns stora möjligheter att göra den transporten så miljövänlig som möjligt, men en kilometerskatt bidrar inte till detta. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Kommer finansministern och regeringen att fortsätta driva frågan om en kilometerskatt, och i så fall varför?
ip · H410487 · 2017-04-27 00:00:00 — Interpellation 2016/17:487 Kemikalieskatten av (M) till Finansminister (S) En kemikalieskatt kommer att införas . I stället för att skatten grundas på den exakta mängden miljöfarliga kemikalier som produkterna innehåller har regeringen valt att beskatta varorna efter deras totala vikt. Det är produkter som köps i som omfattas av skattechocken. I vissa fall kommer det att löna sig att köpa samma vara på nätet från exempelvis eller , något som kommer att leda till minskad försäljning för svenska butiker och till färre jobb. Detta rimmar inte alls med den rödgröna regeringens mål om lägst arbetslöshet i EU . Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Är det finansministerns bedömning att kemikalieskattens utformning bidrar till fler jobb och stärker svensk handel, och i så fall på vilket sätt?
ip · H410488 · 2017-04-27 00:00:00 — Interpellation 2016/17:488 Höjd skatt på fjärrvärme av (M) till Finansminister (S) Regeringen har gett besked om att den vill höja skatten på användningen av fossila bränslen i värmeproduktion. Finansminister har sagt att själva syftet är att bolagen ska ställa om och använda mer miljövänliga alternativ och att räkningen då inte påverkas. Att bolagens och företagens ökade kostnader måste hämtas någonstans ifrån verkar finansministern ha missat att tala om. För det är faktiskt konsumenterna som kommer att stå för notan i slutändan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Kan finansministern garantera att skattehöjningen inte kommer att drabba konsumenterna i slutändan, med tanke på finansministerns uttalande?
ip · H410489 · 2017-04-27 00:00:00 — Interpellation 2016/17:489 Händelserna i av (M) till Utrikesminister (S) Situationen i förvärras dag för dag. Från att det har varit rätt tyst om både i medierna och från den fylls tv-rutorna nu med bilder på konfrontationer mellan den hårt drabbade venezuelanska befolkningen och polis. Men från den är det fortfarande tyst. Jag har tidigare interpellerat om och om hur den avser att agera. Utrikesminister uttryckte då att hon delade min åsikt att situationen i är mycket oroande. har tagit plats i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister följande: Har den oro som utrikesminister uttryckte resulterat i något agerande från den sida? Hur avser och den att använda plats i säkerhetsråd för att sätta press på president angående hans förtryck av invånarna i ?
ip · H410490 · 2017-04-28 00:00:00 — Interpellation 2016/17:490 Regeringens syn på jämställdhetspolitik av (M) till Statsrådet (S) har i en sluten omröstning valts in i FN:s kvinnokommission. Detta innebär att landet där kvinnor enligt lagen är underordnade män ska vara med och utveckla FN:s arbete för jämställdhet. I får kvinnor bland annat inte resa, inte köra bil, inte skilja sig, inte ingå avtal, inte prata med andra män utanför familjen och inte anmäla sin man, eller för den delen andra män, för våldtäkt om hon blir våldtagen. I och med att nu valts in i FN:s kvinnokommission får de alltså möjlighet att vara med att utveckla och påverka FN:s jämställdhetspolitik. Detta torde för de flesta framstå som något ytterst olämpligt. Statsrådet har välkomnat beslutet och även en jämställdhetsdialog med . En dialog om jämställdhet med ett land som förvägrar kvinnor deras mänskliga rättigheter måste emellertid kunna föras utan att man väljer in och gör dem ansvariga för dessa frågor. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur bedömer statsrådet att beslutet att välja in i FN:s kvinnokommission kan stärka FN:s jämställdhetsarbete? Är det statsrådets ställningstagande att en förutsättning för en dialog om jämställdhet med är att landet är invalt i FN:s kvinnokommission?
ip · H410491 · 2017-04-28 00:00:00 — Interpellation 2016/17:491 Regeringens arbetslöshetsmål av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Regeringens mål om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet tycks alltmer orealistiskt att nå. Trots högkonjunktur är längre ifrån att nå målet än när regeringen tillträdde. I den senaste mätningen från hamnar på 15:e plats, att jämföra med tolfte plats när regeringen tillträdde 2014. Tyvärr saknas alltjämt reformer som gör att jobben blir fler, och att tappar mark jämfört med andra EU-länder är talande för detta. Arbetsmarknads- och etableringsministern brukar säga att hon vill bli bedömd efter resultaten. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister : Hur ser ministern på att tappar mark jämfört med andra EU-länder när det gäller låg arbetslöshet, och står ministern fast vid att målet om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet är realistiskt att nå?
ip · H410492 · 2017-04-28 00:00:00 — Interpellation 2016/17:492 Distanshandel med alkohol av (KD) till Statsrådet (S) Ur folkhälsosynpunkt innebär ökad totalkonsumtion av alkohol en ökning av alkoholskadorna i samhället. Ett av de viktiga verktygen för att sänka totalkonsumtionen av alkohol är att begränsa tillgängligheten. I har vi därför ett framgångsrikt verktyg genom Systembolaget. Ett övergivande av detaljhandelsmonopolet skulle innebära stora negativa konsekvenser för folkhälsan. Om sprit, vin och starköl skulle säljas i dagligvaruhandeln beräknas, enligt , detta leda till 1 580 fler dödsfall, 14 200 fler misshandelsfall och 16 miljoner fler sjukskrivningsdagar i . För att detta inte ska inträffa behöver regeringen aktivt arbeta med att ha ett välfungerande detaljhandelsmonopol. Ett av de största hoten är den växande distanshandeln av alkohol, där ett mindre antal aktörer börjat etablera nya sätt för att kringgå den nuvarande lagstiftningen. Regeringen har i Ds 2016:33 föreslagit att möjligheten för privatpersoner att föra in alkoholdrycker till från ett land inom EU förtydligas och begränsas. Regeringen föreslår ett förbud för säljaren att ordna transporten till och i . Köparen måste själv anlita en transportör som ska vara oberoende av säljaren. Köparen blir därmed ansvarig för att alkoholskatten betalas, till skillnad från den nuvarande situationen, vilket är positivt. Dock saknas två helt avgörande delar. Ett heltäckande främjandeförbud för distanshandel med alkohol, inklusive utländska säljare, måste införas i . Avsaknaden av ett främjandeförbud i förslaget riskerar detaljhandelsmonopolet från en EU-rättslig synvinkel. Ett motsvarande främjandeförbud är föreslaget att införas i den svenska spellagstiftningen, och ett förbud mot främjande av kommersiell försäljning föreslogs även i . Utan ett sådant förbud är kommersiella aktörer i oförhindrade att förmedla och främja försäljningen av alkohol på distans. Rätten till privatimport får inte ge upphov till försäljningsverksamhet med alkoholdrycker utanför monopolet. Något förslag på restriktioner mot kommersiell förmedling, som föreslog , finns inte med i det aktuella förslaget. Avsaknaden av sådana restriktioner främjar framväxten av olika typer av affärsverksamheter som riskerar att urholka det svenska alkoholmonopolet. ser vi dessa affärsmodeller som fortlöpande levererar alkohol i matkassar hem till kunder. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att föreslå ett heltäckande främjandeförbud för distanshandel av alkohol? Avser statsrådet och regeringen att införa restriktioner mot kommersiell förmedling som riskerar att underminera detaljhandelsmonopolets rättsliga ställning?
ip · H410493 · 2017-04-28 00:00:00 — Interpellation 2016/17:493 Nordiskt forskningssamarbete om missbruk och beroendefrågor av (KD) till Statsrådet (S) Människor som missbrukar till exempel heroin eller smärtstillande läkemedel riskerar att vara i behov av livslång vård och rehabilitering. Tragiken bakom varje fall är slående, och som samhälle behöver vi göra vad som krävs för att rädda och förbättra så många liv som möjligt. Det nordiska samarbetet är synnerligen relevant när det kommer till vården av dessa grupper. Utmaningarna i de nordiska länderna liknar varandra, som lösningarna har gått isär. Det finns också exempel där missbruksproblematik sprids mellan de nordiska länderna. välfärdsutskott har tidigare lyft fram behovet av ett ökat kunskapsutbyte i missbruksfrågor mellan de nordiska länderna. Vad som efterfrågats av välfärdsutskottet har i huvudsak instämts av för social- och hälsopolitik (MR-S). menade välfärdsutskottet efter ministerrådets svar att det kvarstår behov kring exempelvis det kliniska forskningsnätverk på nordisk nivå som utskottet tidigare förordat. Det är vår skyldighet att ge människor vägar ur sitt missbruk med moderna och vetenskapliga behandlingar. Det nordiska samarbetet spelar en central roll och vi behöver fortsätta att hitta vägar för samverkan för en förbättrad beroendevård i . togs frågan upp i välfärdsutskott, och man var positiv till ett nordiskt samarbete. skickades frågan vidare till . Har det hänt något med det sedan? Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta för att följa upp frågan och främja forskningssamarbete på nordisk nivå kring missbruk och beroendefrågor?
ip · H410494 · 2017-04-27 00:00:00 — Interpellation 2016/17:494 Finanspolitikens långsiktiga hållbarhet av (M) till Finansminister (S) Som vanligt är vårpropositionens kapitel om finanspolitikens långsiktiga hållbarhet mycket intressant läsning. Befolkningsutvecklingen har en stor och direkt påverkan på offentlig sektor; barnomsorg, skolor, sjukvård och äldreomsorg behöver vara korrekt dimensionerade på samma gång som vi har andra förändringar i samhället som påverkar, inte minst ny teknik. Inför framtida utmaningar är mycket känt . Men politiken verkar inte riktigt hänga med. För även om vårpropositionen innehåller detta kapitel väcker det många frågor. Det är särskilt två aspekter som jag tycker är intressanta: Man beskriver ett referensscenario som sedan jämförs med alternativ som har bättre eller sämre förutsättningar. Det är naturligtvis omöjligt att förutse så långt i tiden som , så det är ett bra sätt att få till ett diskussionsunderlag. Men jag ifrågasätter det framtagna referensscenariet. I förutsättningarna beskrivs hur produktiviteten i näringslivet antas öka , så som det har sett ut historiskt. Däremot utgår man från att de offentliga konsumtionsutgifterna bara ökar genom att de skrivs upp med den demografiska utvecklingen. Detta trots att man vet att kostnaderna historiskt ökat mer. Det betyder att referensscenariet är alltför positivt och inte utgör ett så relevant underlag för det politiska arbetet som det skulle kunna vara. I princip bygger hela finansieringen av välfärden på arbete. Storleken på befolkningen i arbetsför ålder, hur hög sysselsättningsgraden är och hur vi arbetar är avgörande för skatteintäkterna. Det betyder att utvecklingen av antalet arbetade timmar påverkar hur välfärden ska finansieras även . nämns inte digitaliseringen och automatiseringen i kapitlet, förutom i rutan som hänvisar till långtidsutredning. Hur är det möjligt att göra antaganden utan att ta hänsyn till att den tekniska utvecklingen påverkar arbetsmarknaden? Om det är eller av jobben som försvinner kan man naturligtvis diskutera (och visst, det tillkommer även jobb), men att inte problematisera denna fråga i åtminstone något scenario innebär även det att nyttan med kapitlet minskar. För på riktigt lång sikt är det en rejäl utmaning för välfärden när jobb försvinner, eftersom finansieringen i stort hänger på arbete. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Varför har referensscenariet tagit hänsyn till den historiska utvecklingen av näringslivets produktivitet men inte till den historiska kostnadsutvecklingen i offentlig sektor (som även nämns i ett scenario)? Hur resonerar finansministern kring det faktum att hela resonemanget kring hur framtidens välfärd ska finansieras hänger på arbetade timmar medan den tekniska utvecklingen visar att antalet jobb kommer att minska?
ip · H410497 · 2017-04-28 00:00:00 — Interpellation 2016/17:497 Förslaget om förändrade 3:12-regler av (M) till Finansminister (S) uppdrag är att granska kvaliteten på konsekvensutredningar till författningsförslag som kan få effekter av betydelse för företag. Enligt remitterade 21 remisser till . Endast två av konsekvensutredningarna uppfyllde kraven. Regelförenklingar är angeläget för att skapa långsiktiga förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt svenskt näringsliv. Jobb skapas av företag som växer och anställer. En viktig förutsättning för att de ska kunna fortsätta att växa och anställa är att vi inte har fler regler än nödvändigt och att de som finns är förutsägbara och tydliga. Regeringens konsekvensutredning om förändrade 3:12-regler är inget undantag när det gäller bristfällande underlag. Utredningen underkänns på flera punkter. När det gäller konkurrenskraft skriver statliga följande: ”Enligt går det inte på förhand att utesluta att en höjd skattesats i kombination med begränsat utdelningsutrymme medför att de svenska företagen får en jämförelsevis minskad konkurrenskraft. Därmed kan möjligheten att knyta till sig viktiga nyckelpersoner eller möjligheten att expandera till den internationella marknaden påverkas. saknar vidare redovisning av om förslaget förväntas medföra att antalet fåmansföretag minskar eller att ökningstakten avtar. finner att redovisningen av påverkan på konkurrensförhållandena för berörda företag är bristfällig.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Hur många företag och arbetstillfällen kommer att gå förlorade om förslaget om förändrade 3:12-regler införs, enligt regeringen och finansministern? Avser regeringen och finansministern att förbättra konsekvensanalysen?
· H410412 · 2017-05-30 20:07:03 — är ett av nio västländer som de har tittat på som har denna ökande psykiska ohälsa bland unga. De har studerat och kommit fram till ett antal slutsatser kring detta som är otroligt intressanta att ta del av - apropå fråga om vad detta beror på. Men det får vi komma tillbaka till i en annan debatt. Överläggningen var härmed avslutad.
· H410444 · 2017-05-02 14:46:17 — Det är väldigt allvarligt när människor känner att de inte kan ta plats i det offentliga rummet, att de inte har något utrymme för sin egen personliga frihet över huvud taget och inte möjlighet att gifta sig med vem de vill, umgås med vem de vill eller röra sig fritt i samhället i största allmänhet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer har därför lyft det här med samhällsorientering. Det är oerhört viktigt att de som kommer till och även de som bor i utanförskapsområdena vet vad det är för lagstiftning som gäller i . Det handlar absolut om jämställdhet, men man måste ändå gå tillbaka till grunden, och det gäller mänskliga rättigheter och svensk lagstiftning. För många av kvinnorna i dessa områden gäller inte den, och vi måste därför vara tydliga med att informera om vilka rättigheter man har. Tack, alla ni som har engagerat er i den här debatten, och tack särskilt till som ställde interpellationen! Vi kommer säkert att återkomma till dessa ämnen. Vi har också haft flera samtal om i . Jag undrar fortfarande varför Alliansen inte permanentade denna verksamhet som de nu är måna om, men det kan vi kanske tala om . Jag tycker att den verksamheten är väldigt värdefull, och därför tycker jag att den kompromiss som vi gjorde med Liberalerna i slutändan blev mycket bättre än vad våra båda förslag var från början. Det är en förhandling när den är som bäst, tycker jag. Jag vill tacka för hans engagemang. Han pratar om att det var ojämställt . Ja, men att det blev jämställdare - även om vi inte har ett jämställt samhälle ännu - berodde på att man tog politiska beslut. Det tror jag att all forskning visar. Det har vi också pratat om förut. Jag är fast övertygad om att jämställdhet inte plötsligt uppstår om den inte fanns . Man måste ta beslut för att komma dit. Det parti som ni har öppnat för samarbete med, - det är ditt parti som har gjort det - har en helt annan syn på det här. De vill gå emot alla de reformer som kvinnor har lagt fram förslag om och som sedan vissa politiska partier drivit fram, bland annat mitt eget. För mig är det här en väldigt allvarlig fråga, och jag tycker därför att väljarna har rätt att få veta vad ni är beredda att förhandla om. Frågan om hedersrelaterat våld och förtryck och kvinnor vars liv begränsas i utsatta bostadsområden diskuterar jag gärna igen. Överläggningen var härmed avslutad.
· H410481 · 2017-05-12 11:02:21 — Min syn är att vi har stora utmaningar på arbetsmarknaden - mycket stora med tanke på de många nyanlända men också de många bristjobb som det är svårt att få tag i folk till - och att lösningen på de problemen knappast är skattesänkningar utan snarare investeringar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag vill tacka för debatten och önska mina meddebattörer och talmannen en trevlig helg. Överläggningen var härmed avslutad.
· H410491 · 2017-05-12 11:02:21 — Min syn är att vi har stora utmaningar på arbetsmarknaden - mycket stora med tanke på de många nyanlända men också de många bristjobb som det är svårt att få tag i folk till - och att lösningen på de problemen knappast är skattesänkningar utan snarare investeringar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag vill tacka för debatten och önska mina meddebattörer och talmannen en trevlig helg. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H410495 · 2017-05-02 00:00:00 — Interpellation 2016/17:495 i FN:s kvinnokommission av (M) till Utrikesminister (S) FN:s kvinnokommission (Commission on the Status of Women) grundades och är en funktionell kommitté med ansvar för frågor kring jämställdhet och kvinnors rättigheter och med fokus på att stärka kvinnors egenmakt. valdes in som medlem i kommissionen. är ett auktoritärt land där kvinnor inte tillåts köra bil, måste täcka hud och hår, inte tillåts öppna bankkonton och måste ha en manlig förmyndare även i vuxen ålder. I senaste rankning över jämställdhet är rankat 134 av 145 länder. Det är både orimligt och kontraproduktivt att , ett land som konsekvent förtrycker och förnekar kvinnor deras grundläggande fri- och rättigheter, nu ska vara med och ta fram förslag som ska stärka kvinnors ställning. Att röstats in i FN:s kvinnokommission legitimerar i stället regimens kvinnoförtryck. så kallade feministiska regering har varit högljudd i många frågor kring jämställdhet. är det förvånansvärt tyst. Det är dock rimligt att regeringen redovisar hur man ställer sig till att valts in i FN:s kvinnokommission. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur röstade i FN när valdes in i FN:s kvinnokommission? Vad är ministerns och regeringens inställning till att ett av världens mest ojämställda länder fått en plats i FN:s kvinnokommission?
ip · H410499 · 2017-05-04 00:00:00 — Interpellation 2016/17:499 Hemvärnets ställning i Försvarsmaktens ledningsstruktur av (L) till Försvarsminister (S) Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna utgör av samlade militära försvar. De representerar extremt hög tillgänglighet, god lokalkännedom och beprövad kompetens och utgör sammantaget en oundgänglig del av landets väpnade försvar. Till följd av en relativt självständig ställning inom myndigheten har hemvärnet visat vägen med lyckad frivillig rekrytering, stöd till civilsamhället och implementering av krigsförbandsövningar. I Försvarsmakten har det bedrivits en ledningsutredning. Resultatet av den ligger nu hos regeringen i fråga om bland annat inrättandet av nya organisationsenheter för de tre stridskrafternas ledningsorganisation. I fråga om hemvärnets ledningsstruktur saknas, såvitt känt, förslag. Om hemvärnet inte organiseras som en egen, självständig stridskraft jämte armé-, flyg- och marinstridskrafterna kommer dess position att försvagas. Vägen till myndighetens högsta ledning kommer då främst att gå via stridskraftscheferna och uppåt i organisationen. I förhållande till tidigare ledningsstruktur är detta en försämring för hemvärnet. Det är lätt att se hur detta minskar hemvärnets möjligheter att hävda sig vid resursfördelning och utveckling av organisationen. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att säkra hemvärnets, med de nationella skyddsstyrkornas, utveckling ?
ip · H410500 · 2017-05-04 00:00:00 — Interpellation 2016/17:500 Omröstningen om Unescoresolution nr 30 av (M) till Utrikesminister (S) , som firade av självständighet, röstade om resolution nr 30 ”Occupied ” som lagts fram av , , , , , och . Resolutionen behandlar situationen och statusen på de heliga platserna i och samt det ockuperade . Resolutionen röstades igenom utan att en majoritet röstade för. Av de 58 medlemmarna röstade 22 för, 10 mot, 23 avstod och 3 var frånvarande. röstar regelbundet om frågan. Stödet för resolutionen har minskat från 32 ja-röster , 26 för och 22. Detta har flera länder förklarat med att resolutionen var för ensidig. röstade som enda EU-land för resolutionen. I röstförklaringen går att läsa att ”eftersträvar EU-enighet och var beredda att göra eftergifter för att upprätthålla enighet men att EU inte lyckades bevara enigheten”. Av de 15 europeiska länderna röstade två länder för (och ) sju mot, fem avstod och ett var frånvarande. , som initierade resolutionen och tillsammans med de arabiska medlemmarna arbetade hårt för att nå en kompromiss, röstade mot. Att inget annat EU-land röstade för resolutionen väcker frågor, och det måste finnas starka skäl till detta. var under alliansregeringen drivande i och lyckades skapa enighet inom EU för en gemensam röst och linje i fredsprocessen. Den linjen har den nuvarande regeringen tyvärr övergett och driver en egen agenda. Om ska ha stark röst i världen och vara trovärdig krävs fungerande diplomatiska kontakter med båda sidor i konflikten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vad gjorde ministern för att nå EU-enighet, och gjordes några eftergifter för att nå en sådan? Kan ministern förklara varför var det enda landet i EU som röstade för? Vilka konsekvenser bedömer ministern att detta får för EU:s gemensamma röst i utrikespolitiken?