ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H410413 · 2017-03-30 00:00:00 — Interpellation 2016/17:413 Regelkrångel på arbetsmarknaden av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I kommun har regelkrångel bidragit till att nästan alla privata vårdgivare slutat erbjuda praktikplats. Anledningen är att fackförbundet fått kommunen att kräva att företagen ska ta på sig arbetsgivaransvar för praktikanterna precis som för en vanlig anställd. Ansvaret för praktikanter har tidigare legat på kommunen och har varit något som fungerat väl. Men i och med regelförändringarna har det blivit svårt för företagen att ta emot praktikanter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister följande: Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att minska regelkrånglet på arbetsmarknaden så att fler kan få praktik och jobb?
ip · H410414 · 2017-03-30 00:00:00 — Interpellation 2016/17:414 Byggande på jordbruksmark av (M) till Miljöminister (MP) Två uppmärksammade domar från Mark- och (Möd) har slagit fast att det inte är lagligt att bygga hus på jordbruksmark. Båda fallen har rört markägare som har velat bygga på sin jordbruksmark, men domstolen har i stället skärpt tillämpningen av skyddet för brukningsbar jordbruksmark, vilket utgör ett hinder för byggande och landsbygdsutveckling. Naturligtvis ska vi se till att värna en levande landsbygd, hushålla med marken och göra en balanserad avvägning mellan olika intressen, men dagens lagstiftning och tillämpning är inte hållbar. Det måste kunna gå att bygga bostäder även utanför våra tätorter. Som markägare måste man kunna utveckla sin fastighet genom nyproduktion av bostäder även utanför detaljplanelagt område. Ska man kunna verka på landsbygden måste man också kunna bo där; allt annat är orimligt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Delar ministern bedömningen att det är allvarligt att dagens lagstiftning i det närmaste innebär ett totalstopp för byggande på jordbruksmark och därmed utgör ett hinder för landsbygdsutveckling? Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att det ska kunna vara möjligt att bygga på jordbruksmark och bo utanför våra tätorter?
ip · H410421 · 2017-03-31 00:00:00 — Interpellation 2016/17:421 Regeringens konsumentpolitiska inriktning av (M) till Statsrådet (MP) Konsumenten ska ha makt och möjlighet att göra aktiva val. Det är våra myndigheters roll att se till att det finns tillsyn, regelverk och rekommendationer för konsumenten att kunna göra detta. Regeringen har gett i uppdrag att inrätta ett forum för miljösmart konsumtion och att stimulera miljösmarta konsumtionsmönster, så att myndigheten kan jobba med att se till att enskilda konsumenter konsumerar mer hållbart. Detta kallas ”nudging”. Nudging handlar om att påverka människors beteenden, genom att locka och ge dem en liten puff för att öka chanserna till ett önskvärt resultat. Jag är, liksom statsrådet, för hållbar konsumtion i stort, men det kan inte vara en myndighets uppgift att lägga sig i och påverka hur vanliga människor fattar sina beslut och lever sina liv. Det finns andra instanser som är mer lämpade för det. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets uppfattning att ska ha i uppdrag att, likt en lobbyorganisation, påverka människors val av vad man ska konsumera för sina egna pengar?
ip · H410415 · 2017-04-03 00:00:00 — Interpellation 2016/17:415 Tillkännagivanden från av (M) till Socialförsäkringsminister (S) biföll allianspartiernas gemensamma budgetmotion . Därmed beslutade även att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att genomföra en förstärkning av jämställdhetsbonusen. Regeringen har, tvärtemot tillkännagivandet, avskaffat jämställdhetsbonusen. biföll allianspartiernas gemensamma budgetmotion . Därmed beslutade även att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att tidsgränserna i sjukförsäkringen ska vara kvar. Regeringen har, tvärtemot tillkännagivandet, avskaffat den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Min fråga till socialförsäkringsminister är: Hur ser socialförsäkringsministern på tillkännagivanden från , och vilka åtgärder har ministern vidtagit för att tillgodose tillkännagivanden?
ip · H410418 · 2017-04-03 00:00:00 — Interpellation 2016/17:418 Långa sjukskrivningar av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Vi befinner oss i toppen på en lång ökning av sjukfrånvaron i . Kostnaderna har ökat kraftigt . Anslaget för sjukpenning och rehabilitering uppgår till , vilket kan jämföras med 2010, då motsvarande kostnader var . Vi ser också en kraftig ökning i de långa sjukfallen sedan regeringen tog bort den bortre tidsgränsen. Vi varnade för detta, och ser vi effekterna. Den grupp som varit sjukfrånvarande längre än ökar just nu med ca 1 000 personer och har gått från något hundratal personer till över 16 000. Frågan är varför ministern inte lyssnade på sina expertmyndigheter, som varnade för konsekvenserna av en avskaffad bortre tidsgräns. Mina frågor till socialförsäkringsminister är: Vilka omständigheter och fakta låg bakom avskaffandet av den bortre tidsgränsen, och på vilket sätt beaktade ministern expertmyndigheternas varningar i det ärendet? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att mildra effekterna av den avskaffade bortre tidsgränsen?
ip · H410422 · 2017-04-04 00:00:00 — Interpellation 2016/17:422 anvisningar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) För sedan fick jag svar på min fråga till ministern angående placeringar av nyanlända med uppehållstillstånd som bor på uppsagda boenden. Jag tycker att svaret jag fick var positivt då det i svaret framgick att regeringen i regleringsbrevet till ”infört en målsättning om att , när det är möjligt [...], ska anvisa personer till samma kommun som de bott i ”. Men verkligheten är tyvärr en annan. sätt att arbeta är byråkratiskt och stelbent och tar inte tillräcklig hänsyn till vare sig de nyanlända eller kommunerna. När en kommun meddelar att den har tillgång till bostäder och vill och har möjlighet (inom anvisat antal) att ta emot personer/familjer som bor på ett boende i kommunen som är uppsagt, så meddelar att det inte går att plocka ut dessa personer. I stället för möjligheter för personer/ familjer att bli anvisade till den kommun de redan bor i, vilket hade inneburit att barnen inte behövt ryckas upp från skolor/förskolor och från olika nätverk med mera, faktorer som medverkar till en fungerande integration, blir beslutet från att de ska flyttas till en annan kommun, vilket medför ny introduktion etcetera. Sämre för de nyanlända, sämre för kommunerna och dessutom dyrare. menar att om kommunen har uppfyllt sin ”tremånaderskvot” och vill ändra antalet ska detta anmälas i förväg. Det är en utmaning för kommunerna att ordna bostäder och skola med mera för alla de nyanlända som får uppehållstillstånd. Det är då förvånande att inte försöker medverka till att anvisningar kan fungera på bästa sätt såväl för de nyanlända som inte behöver ryckas upp från skola med mera, som för kommunen som redan har placerat barn i skolan/förskolan och föräldrar som påbörjat sin sfi-undervisning med mera. En vinn-vinnsituation som i stället byts mot att flytta dessa familjer till en annan kommun, där de på flera sätt får börja om från början. menar att det ska ta hänsyn till turordningen för beviljandet och till anknytning. Uppenbarligen tar man mer hänsyn till turordningen än till anknytningen; något som borde vara självklart för att nå en bra och värdig anvisning prioriteras alltså inte. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern beredd att skyndsamt förtydliga för att personer vid uppsagda boenden i första hand ska anvisas till den kommun där boendet är beläget och inom anvisat antal, i vart fall då kommunen meddelat att den både har möjlighet och önskar att ta emot dessa personer/familjer?
ip · H410423 · 2017-04-04 00:00:00 — Interpellation 2016/17:423 Återuppbyggnaden av av (KD) till Utrikesminister (S) staten (IS) har med våld tvingat ursprungsbefolkningen, de kristna folkgrupperna syrianer, kaldéer, assyrier, armenier och mandéer, bort från sina hem på och i . och på samma sätt fördrevs yazidierna från Sincarområdet. Målet var att åstadkomma ett islamistiskt kalifat. Över 200 000 kristna invånare tvingades på flykt. De ställdes inför ett ultimatum: att konvertera till islam eller bli dödade. Så gott som alla valde att fly. En del till irakiska , andra till angränsande länder och till . Många av de som inte lyckades fly har blivit brutalt dödade, kidnappade och fått sin egendom konfiskerad. Jag har personligen besökt området och konstaterat den misär de lever under som flyktingar i sitt eget hemland. Detta är något som i ett resolutionsbeslut från kallar för ett folkmord på kristna och yazidier. Den internationella militära koalitionen har tillsammans med den irakiska och kurdiska militären och kristna miliser lyckats befria byar och städer i det kristna området Nineveslätten. Även är framgångsrik. De kristna invånare som flytt har fått hoppet tillbaka. En del har redan varit på sina hemorter och konstaterat den förödelse som Islamiska staten har lämnat efter sig. De vill återvända hem och hjälpa till med återuppbyggnaden. Många har redan varit tillbaka och sett hur IS förstört deras egendom, kyrkor och kloster. De ligger i ruiner. Vi ser biskopar, präster och hela församlingar hjälplöst gråta över förödelsen. De ber omvärlden om stöd för att återuppbygga dessa religiösa och kulturhistoriska byggnader som är över . FN, EU och den irakiska regeringen bör ta ett större ansvar för att återbygga det som förstörts och återskapa säkerhet och långvarig trygghet för invånarna så att de vågar att återvända. bör ta sitt ansvar och leda återuppbyggnaden för att öka säkerheten och tryggheten. Dessa människor behöver stöd och hjälp med att bygga upp det som är förstört. En återuppbyggnad kommer att bringa de drabbade hopp om ett nytt liv och påskynda återvändandet. Annars kommer de flesta att söka sig vidare och fly till andra länder för att bygga sig en ny framtid. är ordförande i . Det finns stora förhoppningar om att ska återskapa förtroendet för FN och bidra till att förebygga konflikter och verka för fred, säkerhet och demokrati. Denna utveckling kräver ett försvar för alla människors lika och okränkbara värde, byggt på de mänskliga fri- och rättigheterna. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt kommer ministern att via och verka för att säkra ekonomiska resurser och en åtgärdsplan för återuppbyggnaden av Nineveslätten och delar av ? På vilket sätt kommer , till exempel via och EU, bidra till att hjälpa till och påskynda återuppbyggandet av kristna och andra etnoreligiösa minoriteters samhällen i ?
ip · H410424 · 2017-04-04 00:00:00 — Interpellation 2016/17:424 Direktflyg från av (M) till Statsrådet (S) I och med att regeringen har aviserat att en flygskatt ska införas på alla resor i och från har flera flygbolag aviserat att de antingen kommer att behöva lägga ned eller flytta flera flyglinjer. Det handlar om direktlinjer som inte längre kommer att vara lönsamma att flyga från på grund av den nya skatten. Svenskar som önskar flyga långväga till exempelvis riskerar därmed att behöva mellanlanda i något annat land i stället för att det går direktflyg från . Detta fördyrar biljettpriset och kan inte heller vara speciellt bra för miljön med den start- och stoppeffekt som uppstår till följd av alla mellanlandningar. Jag vill med anledning av detta fråga statsrådet : Avser statsrådet att vida åtgärder för att direktflyg från fortsatt ska vara tillgängligt?
ip · H410425 · 2017-04-04 00:00:00 — Interpellation 2016/17:425 Kritiken mot förslaget om en flygskatt av (M) till Statsrådet (S) Regeringens förslag om en flygskatt har fått massiv kritik. Av 156 remissinstanser har 126 varit kritiska till införandet av en flygskatt. Det är alltså 8 av 10 remissinstanser som anser att en flygskatt vore en dålig idé som skulle försvaga . Inte ens regeringens egen utredning anser att en flygskatt är det bästa alternativet ur miljösynpunkt. Som påpekar efter sin genomgång av utredningen finns det en risk för att koldioxidutsläppen i stället kan öka eftersom flyget ingår i EU:s handel med utsläppsrätter och regleras inom unionens utsläppstak. En minskning av utsläppen i kan därför innebära att utsläppsrätterna under EU-taket i stället kan nyttjas av andra. Därför förespråkar att i första hand bör verka för EU-gemensamma styrmedel. Enligt Statskontoret finns det i förslaget ingen koppling mellan den skatt som ett flygbolag ska betala och de utsläpp som det orsakar. Skatten är oberoende av allt utom antalet passagerare; varken skillnader mellan olika flygplans specifika utsläpp eller resans längd påverkar skattens storlek. i drar slutsatsen att flygskatten kommer att försämra möjligheterna till tillväxt i både och i övrigt. geografiska läge gör den internationella tillgängligheten via flyg till en avgörande faktor när det gäller internationell attraktionskraft. påpekar att det i utredningen även framkommer att en flygskatt skulle ha en negativ effekt på både tillgängligheten inom och internationellt, på regional utveckling och på flygbolagens vilja att etablera flyglinjer till och från . Jag vill med anledning av detta fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att mildra de negativa effekter som en flygskatt skulle få enligt en majoritet av remissinstanserna?
ip · H410427 · 2017-04-04 00:00:00 — Interpellation 2016/17:427 Flygskatt och miljövinster av (M) till Statsrådet (S) Regeringen ämnar införa en flygskatt på alla flygningar i och från . Remissinstanserna har i sina remissvar i åtta av tio fall varit negativa till införandet av en sådan skatt på grund av att det skulle drabba svensk konkurrensförmåga och företagande negativt. Remissinstanserna pekar dessutom på att miljövinsterna enbart skulle vara marginella då flyget i stället flyttar utomlands eller linjer läggs ned, vilket kan leda till ett ökat användande av bil. I stället för att uppnå några större miljövinster skulle exportera sina utsläpp utomlands som vi skulle göra till ett mindre attraktivt land då vi ligger långt bort och till stor del är omringat av vatten. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Ser statsrådet några övriga miljövinster med en flygskatt än de som framförs i regeringens egen utredning och i de inkomna remissvaren?
ip · H410428 · 2017-04-04 00:00:00 — Interpellation 2016/17:428 konkurrenskraft av (M) till Statsrådet (S) sa dåvarande statsministerkandidaten att om Socialdemokraterna vann valet skulle göras till största flygplats. har regeringen slutit ett avtal med om att införa US Preclearance på – vilket skulle underlätta flygningar till från – för . I den flygstrategi som regeringen tog fram står det bland annat att det både finns fog för att bygga ut flygplatsen ytterligare och att har en viktig roll som tillväxtmotor för den svenska ekonomin. som regeringen har tagit fram en strategi och beskrivit vikten av som en tillväxtmotor för lägger regeringen fram förslag om en flygskatt på alla resor i och från – en skatt som har blivit kraftigt kritiserad av åtta av tio remissinstanser där de två främsta argumenten är att det enbart leder till några marginella förbättringar för miljön som det kraftigt kommer att försämra svensk konkurrenskraft. Det är uppenbart att en flygskatt skulle riskera konkurrenskraft. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets ställningstagande att flygskatten bör införas? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att trygga konkurrenskraft?
ip · H410430 · 2017-04-05 00:00:00 — Interpellation 2016/17:430 Sysselsättningsgapet på svensk arbetsmarknad av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Integrationen av de nyanlända är en av politikens viktigaste uppgifter att ta sig an. Fler som kommit till måste komma in i samhället och kunna försörja sig själva. finns en stor skillnad mellan invandrare och svenskfödda när det gäller andelen som arbetar. Personer födda i ett annat land utgör en femtedel av arbetskraften men hälften av de arbetslösa och en majoritet av dem som bär försörjningsstöd. utan arbete innebär ett steg närmare bidragsberoende och utanförskap. Att jobbgapet mellan inrikes och utrikes födda minskar, och i längden försvinner, är avgörande för att samhället ska hålla ihop. Arbetsmarknads- och etableringsministern återkommer ofta till hur bra svensk arbetsmarknad går. Och det är bra att många som står nära arbetsmarknaden får jobb när befinner sig i högkonjunktur, men det är också helt naturligt. Däremot ökar antalet människor som står långt ifrån arbetsmarknaden. Det är här politiken kan och ska göra skillnad. Om regeringen inte förmår minska sysselsättningsgapet mellan inrikes och utrikes födda i högkonjunktur, hur ska det då gå när konjunkturen vänder? Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska gapet i sysselsättning mellan invandrare och svenskfödda?
ip · H410431 · 2017-04-05 00:00:00 — Jag tror att det är jätteviktigt att vi faktiskt har diskussioner om det fria skolvalet och om vad dessa religiösa friskolor bidrar till när det gäller att öka ojämställdheten i vissa områden. Jag tror också att det är viktigt att diskutera hur utbildning kan förstärka kvinnors möjligheter att komma ut på arbetsmarknaden och vara självständiga och därmed inte heller vara beroende av en man. Som jag sa tror jag att det behövs en ökad polisiär närvaro i dessa områden, så att man beivrar brott, ser att detta pågår och kommer till rätta med det. Men framför allt handlar det om att se till att dessa unga män förstår sin roll i samhället. Det handlar inte bara om att hjälpa kvinnor och flickor att se sina rättigheter. Det handlar också om att männen ska bli jämställda och inte vara de som tar på sig rollen att leva ett extra liv åt sin syster eller åt sin fru. Det handlar om att de ska ta ansvar för sitt liv och sina handlingar och inte äga någon annan person. Jag tackar för debatten. Som jag sa tidigare håller jag med om att man ska rikta insatser till män och pojkar. Det tror jag är helt avgörande. Därför är det faktiskt inriktningen på den nationella strategin om våld mot kvinnor. Men det gäller jämställdhetsarbete över huvud taget. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Vad behöver kvinnor, oavsett bakgrund, som bor i dessa områden eller i andra områden? Det behövs fler poliser. Därför har regeringen aviserat att vi också förstärker polisen på olika sätt, och det är förstås en bra insats. Ansvarig minister kommer att debattera här . Dock finns det länder som har massor med poliser och ändå inte är bra på jämställdhet. Det är inte det enda som behövs, utan man behöver ett samhälle som genomsyras av tanken om kvinnors och mäns lika värde och där alla myndigheter har med sig det i ryggraden. Det går inte att göra bara en sak, utan man måste ha en stark övertygelse om jämställdhet. Det vi ofta har genomlevt, tycker jag, är förlöjligande, förminskande och hånande när det tas fram metoder som handlar om jämställdhet. Inte sällan är det kvinnorörelsen som kommer med förslag, och så tycker man att det är fånigt och larvigt med genusinsatser i förskolor och skolor, i forskning eller vad det nu är. Jag är helt övertygad om att det finns oerhört mycket vi kan göra med de metoder som lyckligtvis finns i och som vi har finansierat gemensamt. Framför allt kan vi gå från projektform till mer av nationella insatser för att stärka våra myndigheter över huvud taget. När jag träffar myndigheter som deltar i programmet om jämställdhetsintegrering ser jag att de har ett, skulle jag vilja säga, mycket moget sätt att se på jämställdhet, vilket man inte hade när vi började jobba med detta . Vi måste göra allt detta , för det är det - och att ta konkreta beslut - som skapar jämställdhet i ett samhälle. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H410432 · 2017-04-05 00:00:00 — Interpellation 2016/17:432 Försäkringsskydd för ambulanspersonal av (M) till Statsrådet (S) Den svenska ambulanspersonalen omfattas av samma försäkringsskydd som övrig vårdpersonal. Detta innebär att de som yrkesgrupp ingår i försäkringen Trygghetsförsäkring vid arbetsskada för kommun- och landstingsanställda (TFA-KL). TFA-KL är en avtalsförsäkring som omfattar de människor som arbetar inom bland annat kommuner, landsting och regioner. Det är min mening att man bör se överett nationellt ekonomiskt försäkringsskydd i syfte att täcka in den extra risk som är ambulanspersonalens vardag. I och med att ambulanspersonalens arbete är så pass annorlunda jämfört med annan vårdpersonal bör detta vara möjligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att agera för att stärka försäkringsskyddet för ambulanspersonalen?
ip · H410433 · 2017-04-05 00:00:00 — Interpellation 2016/17:433 Ekonomiskt stöd till svensk film av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) underkändes regeringens förslag till ny helstatlig filmpolitik på hela sju punkter. De farhågor som Alliansen och stora delar av filmbranschen då uttryckte ser alltmer ut att realiseras. Med stöd av beräkningar från påpekar nu Film- och tv-producenterna att den nya filmpolitiken är en framgång för staten, som får in mer till statskassan. Samma siffror visar tyvärr också att stödet till filmproduktion blir mindre . Kultur- och demokratiministern sa med anledning av regeringens filmproposition (prop. 2015/16:132 Mer film till fler – en sammanhållen filmpolitik) att svensk film var underfinansierad och bedyrade att det nu skulle bli mer pengar till svensk film, inte mindre. Dessa siffror visar att detta nu inte blir fallet. Ansvaret för detta utfall är kultur- och demokratiministerns. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser kultur- och demokratiministern att vidta för att svensk filmproduktion, i enlighet med vad som utlovades i samband med filmpropositionen, inte ska få mindre stöd?
ip · H410434 · 2017-04-05 00:00:00 — Interpellation 2016/17:434 förmåga att stävja cyberattacker av (KD) till Statsrådet (S) Flera svenska medier avslöjade att en rekordstor cyberattack riktats mot . Attacken har fått namnet ”Cloud hopper”. Angreppets komplexitet beskrivs som sådan att ingen ensam aktör hade kunnat upptäcka det, utan det är en rad aktörer som i samråd lyckats avslöja angreppet. Detta visar på behovet av en samlad svensk förmåga för att motverka cyberattacker i . har föreslagit att en sådan ska samlas i en särskild myndighet för cybersäkerhet, alternativt att uppdraget ges till en befintlig myndighet. Som det ser ut finns det totalt sex aktörer med ansvar för informationssäkerheten. Detta skapar svårigheter att få överblick och ger en mycket allvarlig konsekvens: It-säkerheten på myndigheter är kraftigt varierande. Det finns inte något samlande regelverk eller någon samlande myndighet som håller ihop skyddet och normerna för hur myndigheter ska skyddas. I stället är det upp till varje myndighet att ordna detta på egen hand. Det blir varken bra eller kostnadseffektivt. Problemet med cyberattacker är väl känt. Minst en gång sker det en så pass allvarlig it-incident att den bedöms hota verksamheten hos svenska myndigheter. har 260 it-incidenter rapporterats in till MSB, fick vi erfara. Ett stort antal av incidenterna, eller intrången, har enligt MSB varit av så allvarlig karaktär att de haft stor eller mycket stor inverkan på myndigheternas verksamhetskritiska tjänster. Detta är alltså bara de incidenter hos myndigheter som är rapporteringsskyldiga. FRA har tidigare meddelat att främmande makter går till attack mot svenska intressen. MSB uppskattar det till 10 000 attacker mot . Detta ska också ses i sammanhanget av rapporten på nio myndigheter, som släppte 2016. I denna rapport kommer myndigheten fram till att informationssäkerheten bör prioriteras högre och att dagens arbete med informationssäkerhet inte når upp till en godtagbar nivå. Till detta kommer attacken ”Cloud hopper”, den största . I ljuset av detta önskar jag fråga statsrådet : Vad är statsrådets kortsiktiga plan för att stärka informationssäkerheten på våra myndigheter, och vad är den långsiktiga strategin för att skydda samhället från attacker mot it-system?