ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H51086 · 2017-10-27 00:00:00 — Interpellation 2017/18:86 och landsbygdens utveckling av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Det statliga har ett tydligt ansvar att bidra till utvecklingen av landsbygdsföretag i . Trots detta har det framkommit att gör uppköp i län som försvårar för enskilda att driva ett rationellt skogsbruk och som därmed även försvårar landsbygdsföretagande. Att liknande köp förekommer på andra håll är troligt, då ökat sitt innehav av skog, trots att ägardirektiven föreskriver det motsatta. har undertecknad fått kännedom om flera markuppköp i län som jag menar inte är förenliga med . har i uppdrag att avyttra skog, gynna landsbygdsföretagande och underlätta rationell förvaltning av skogsfastigheter. I de fall jag har fått mig förevisade har företaget förbigått alla dessa krav. Landsbygdsföretag har det kämpigt, utan att statens egna företag försvårar för deras verksamhet. Därför måste statliga aktörer vara särskilt varliga i sitt agerande. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga närings- och innovationsminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta i syfte att tillse att på ett bättre sätt lever upp till sina ägardirektiv om att gynna landsbygdsföretagande?
ip · H51087 · 2017-10-27 00:00:00 — Interpellation 2017/18:87 Förbud mot uranbrytning i av (KD) till Miljöminister (MP) , , , , och . Av dessa länder kan tre svårligen kallas välfungerande demokratier, och de kan knappast heller anses vara förkämpar för en god och välfungerande miljöpolitik. Dessa länder är också viktiga importländer för när det kommer till uran. Med denna korta bakgrund är det anmärkningsvärt att regeringen, genom miljöminister , nu beställt och erhållit en utredning från om ett förbud mot uranbrytning i . Svensk gruvindustri är en mycket välfungerande och ansvarstagande industri. Flera av de större bolagen redovisar öppet på sina hemsidor hur de jobbar med både hållbarhetsfrågor och ansvarsfulla processer såväl under som efter brytning. Återställning av både gruvor och dagbrott efter att brytningen avslutats tas på största allvar. Skulle en högre koncentrerad uranfyndighet påträffas i som skulle göra det ekonomiskt gångbart att bryta metallen inom landets gränser skulle det med den utredning regeringen beställt vara omöjligt. Således skulle en eventuell aktör behöva förverka uranet om man påträffar det vid brytning av andra metaller, i stället för att ha en nationell och ansvarsfull brytning som vi själva kan kontrollera. Uranbrytning i skulle innebära att miljöansvaret stannar i i stället för att vältras över på andra länder, varav några svårligen kan kallas demokratier. Genom att utvinningen sker i skapas också arbetstillfällen här i stället för i andra länder. Med tanke på att batteriföretaget tänker etablera sig i och är i behov av litium och kobolt samt att återvinner metaller kan vikten av en cirkulär ekonomi i inte heller nog betonas. Med detta sagt vill jag fråga miljöminister :
ip · H51088 · 2017-10-30 00:00:00 — Interpellation 2017/18:88 Arbetslöshetsmålet av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Den svenska arbetslösheten ligger på (SCB), säsongsrensat och utjämnat, vilket kan översättas till ungefär 350 000 personer. Regeringen har ett mål om EU:s lägsta arbetslöshet , vilket med dagens arbetslöshetssiffror i EU endast nås om till dess minskar arbetslösheten med flera procentenheter. Statsministern har mot bakgrund av det lanserat ett löfte om att arbetslösheten i ska ned . När Europeiska unionens statistikorgan publicerat siffror över arbetslösheten i unionens 28 medlemsländer framkommer det att inte ens ligger på den övre halvan. Både och har en arbetslöshet . är längre från målet än när mandatperioden började. I det sammanhanget kan nämnas att arbetslösheten består av flera delar – dels den som påverkas av konjunkturen, dels den som påverkas av politiken. Den första delen sjunker i tack vare högkonjunktur medan den andra står nästan helt still – förutom att regeringens politik minskar arbetskraftsdeltagandet. skrev i sin prognos att den samlade bedömningen är att effekterna av alla reformer tar ut varandra vad gäller antalet sysselsatta . Arbetskraften sänks dock med , motsvarande ca 25 000 personer. Jämviktsarbetslösheten är därmed lägre 2019 än vad den skulle varit utan reformerna. Även medelarbetstiden och produktiviteten, och därmed bnp, blir lägre. Den rödgröna regeringen har alltså inte påverkat arbetslösheten nämnvärt utan skördar enbart frukterna av att befinner sig i en högkonjunktur. till regeringens aviserade reformer på området är resultaten nedslående. Regeringen har i egna budgetar slagit fast att den föreslagna ekonomiska politiken leder till att sysselsättningen dämpas. De 32 000 traineejobb som utlovades i valrörelsen resulterade i endast 300 jobb . De 5 000 beredskapsjobb som utlovades har bara resulterat i 300 jobb varav de flesta har uppkommit på Arbetsförmedlingen, som har ansvar för att förmedla beredskapsjobben. Kort sagt verkar regeringens politik missa målet om lägst arbetslöshet i EU eftersom den inte påverkar arbetslösheten nämnvärt, och dessutom verkar regeringen oförmögen att komma i mål med sina egna löften om enkla jobb. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Hur arbetar ministern för att nå regeringens eget mål om EU:s lägsta arbetslöshet ? Anser ministern att det kan finnas skäl att ompröva eller omformulera det egna arbetslöshetsmålet till ett mål som är enklare att utvärdera?
ip · H51089 · 2017-10-31 00:00:00 — Interpellation 2017/18:89 En ny Arktisstrategi av (M) till Utrikesminister (S) Den globala uppvärmningen och klimatförändringarna har medfört en stor inverkan på med potentiellt mycket svåra konsekvenser som följd. Men issmältningen har också inneburit möjligheter. Naturresurser i området har blivit mer tillgängliga och handelsvägar kan nu användas . har den globala uppvärmningen lämnat isfritt i större omfattning än tidigare, vilket har gjort att antalet fartyg som använt har ökat . Förutom klimatförändringarna har säkerhetspolitiska analytiker på () vid flertalet tillfällen tagit upp det försämrade geopolitiska klimatet i . illegala annektering av och landets aggressiva agerande i östra , nya sanktioner mot samt och alltmer hårdnande retorik påverkar synen på . I finns kärnvapenbestyckade ubåtar som utgör landets andraslagskapacitet. vill bygga ut infrastruktur för energi- och mineralutvinning, sjöfart och militär förmåga i . president, , talade under den 19:e partikongressen och sa att landet står inför en ny era där kommer att spela en alltmer central roll globalt. tryckte Xi på att skulle vara en militärmakt i världsklass . Landet vill stärka sina bilaterala relationer till kustländerna i för att öka sitt inflytande över utvinningen av naturresurser. Enligt FOI är det sannolikt att också flyttar fram positionerna och försöker dra långsiktiga fördelar av dynamiken i . Varken förre president eller president har prioriterat . meddelade att man drar sig ur om klimatförändringar, och Trump har upphävt Obamas beslut om att inte borra i och , norr och väster om . Även om klimatförändringen inte verkar vara det som kommer driva gällande behöver frågan om hur kommer att reagera på och agerande i tas in i analysen. Arktisambassadör säger till att alla ”är medvetna om att vi står inför helt nya utmaningar” och att det ”som händer i stannar inte i ”. FOI:s säkerhetspolitiska analytiker säger att ”Arktisstrategi är föråldrad, och att vi nu behöver en helt ny, byggd på noggrann analys av de snabba förändringarna”. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilken bedömning gör ministern av det säkerhetspolitiska läget i ? Står ministern fast vid att inte ska ta fram en ny Arktisstrategi?
ip · H510100 · 2017-11-01 00:00:00 — Interpellation 2017/18:100 Cyberattacker från av (KD) till Justitie- och inrikesminister (S) avslöjade i söndagens Rapport att det inkommit 673 polisanmälningar om utpressning via datorvirus till polisen. Detta är en brottslighet som varken den svenska polisen eller Europol förmår att hantera . Brottsligheten är extremt allvarlig och djupt cynisk. I SVT:s reportage berättas bland annat hur utpressare stängt ned cancerbehandlingar på i för att pressa sjukhuset på pengar. SVT avslöjar också att Myndigheten för press, radio och tv betalat utpressare med skattepengar, rakt mot MSB:s och polisens rekommendation att aldrig någonsin betala pengar till utpressare. Myndigheten hade sin enda backupkopia på samma server som sitt ordinarie material. Det är tydligt att det saknas ett fullgott säkerhetstänk i hela Myndighetssverige. Minst 81 statliga myndigheter och 187 kommuner har drabbats av utpressningsvirus , och problemen ökar och kommer att fortsätta öka. Attackerna tycks ha sitt ursprung i och skickas ofta ut i form av mejl från viktiga statliga företag som och Postnord. Det tycks med andra ord finnas en koppling mellan cyberkrigföring och cyberbrottslighet. Enligt polisen är detta det största hotet mot it-säkerhet vi har . vet vi om att FRA rapporterat att det sker omkring 10 000 it-attacker mot svenska mål. Med skandalen kring Transportstyrelsen i färskt minne och de nya säkerhetsläckorna som uppdagats kring och polisen samt uppgifterna som gör gällande att Transportstyrelsen mitt under sin olagliga outsourcing utsattes för ett allvarligt dataintrång är det befogat att påstå att svensk it-säkerhet är i kris. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Anser ministern att det finns skäl att skapa en svensk cybersäkerhetsmyndighet?
ip · H510114 · 2017-11-08 00:00:00 — Det är därför vi har den utveckling vi har inom skogsbruket och inom energipolitiken. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det ställs ett antal frågor om de uppfattningar vi har fört fram. Det är ju så, , att alla uppfattningar som vi för fram i EU-sammanhang, exempelvis i ministerrådet, ska förankras här i , såväl i utskotten som i . Så sker naturligtvis också här, och jag upplever att vi har en ganska stor samsyn. Sedan är frågan hur vi tänker jobba vidare med detta. Vi kommer, både i det lobbyingarbete vi gör långsiktigt och i de faktiska förhandlingarna, att fortsätta att stenhårt driva den svenska linjen att produkter som exempelvis avancerade biodrivmedel från tallolja fortsatt ska få vara med i det annex som det i grund och botten handlar om. Detta är vår uppfattning av det enkla skälet att vi anser att det är hållbart och går att göra. Om vi hanterar både klimatmålen och energipolitiken på rätt sätt, vilket jag tycker att det svenska systemet har alla förutsättningar att kunna göra, är det också bra för jobb och tillväxt i vårt land och i Europeiska unionen. Den uppfattningen har vi, och den kommer vi att driva stenhårt. Vi har också goda förhoppningar om att kunna få ett allt starkare stöd såväl i ministerrådet som hos kommissionen och förhoppningsvis också i allt högre grad hos parlamentet. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H510116 · 2017-11-08 00:00:00 — Interpellation 2017/18:116 En tioårig grundskola av (M) till Utbildningsminister (MP) behöver höja ambitionerna för svensk skola. Vi ska sträva efter att vara ett föregångsland i de internationella kunskapsmätningarna, inte ett genomsnittsland. Det kräver reformer som höjer kvaliteten i alla skolor. En bra skola som ger alla elever goda kunskaper börjar med mer kvalitativ tid mellan elever och lärare. Avgörande för att höja kvaliteten i alla våra skolor är därför att ge lärare och elever mer tid tillsammans. Detta var avsikten när den tidigare alliansregeringen tillsatte som hade i uppdrag att utreda hur skulle kunna bli tioårig. Men när den nuvarande regeringen ändrade utredningsdirektiven stod det klart att det inte längre skulle bli en tioårig grundskola. Resultatet blev i stället en proposition från regeringen som handlar om att göra förskoleklassen obligatorisk. Regeringens förslag innebär förändringar som kommer att få en marginell effekt för elevernas lärande och kunskaper. Med regeringens förslag kommer skolplikten att sträcka sig över två skolformer: förskoleklassen och . Det innebär att förskoleklassen kommer att kvarstå som en isolerad ö mellan förskolan och . Två konsekvenser av detta förslag är dels att övergångarna mellan skolformerna blir onödigt många, dels att eleverna behöver byta lärare en gång till. Allianspartierna har i stället föreslagit en sammanhållen tioårig grundskola. Det betyder att skolstarten sker i första klass det år barnen fyller och att lågstadiet blir långt. Alliansens förslag innebär också att våra sexåringar, till skillnad från regeringens förslag, direkt får del av de kunskapsmål och den utvärdering som framgår av läroplanen, den kompetens som hör lågstadiet till samt rätt till särskilt stöd i enlighet med skollagen. har en majoritet i riksdag ställt krav på att regeringen ska återkomma med förslag på en tioårig grundskola i enlighet med Alliansens förslag. I tillkännagivandena har det tydligt framgått vilka delar som ska ingå och vad som behöver komma på plats för att ska kunna bli tioårig. När regeringens proposition hamnade på bord stod det klart att regeringen inte har följt vilja. Propositionen är otillräcklig och regeringen har därmed nonchalerat den riksdagspraxis som säger att regeringen bör tillgodose tillkännagivanden. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : När avser ministern att lämna ett förslag om en tioårig grundskola i enlighet med tillkännagivanden så att våra elever får mer tid tillsammans med sina lärare i ?
ip · H510117 · 2017-11-08 00:00:00 — Interpellation 2017/18:117 En ökning av elevernas undervisningstid av (M) till Utbildningsminister (MP) Skolan är vägen in i det svenska samhället. Oavsett dina förutsättningar eller varifrån du kommer så ska skolan ge dig en så god start i livet som möjligt. Forskningen är tydlig med att den enskilt viktigaste faktorn för elevernas kunskapsresultat är tid med en skicklig lärare. Det är därför alarmerande att ligger under OECD-snittet vad gäller undervisningstid i skolan. En svensk elev missar nästan ett helt skolår under sin grundskoletid i jämförelse med andra länder. Internationella studier visar att det finns ett samband mellan utökad undervisningstid och förbättrade kunskapsresultat. Att ökad undervisningstid har visat tydliga positiva effekter för elevernas kunskaper konstaterar även som föreslår att undervisningstiden bör utökas. Detta instämmer i. Därför har vi föreslagit en tioårig grundskola med skolstart . har också föreslagit, och finansierat, en utökning av undervisningstiden med per dag i lågstadiet. är också öppna för att se över våra terminssystem så att mer av tiden kan användas till undervisning i skolan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Vad avser ministern att göra för att öka elevernas undervisningstid, och kommer regeringen att gå vidare med förslag om att utöka undervisningstiden ?
ip · H510118 · 2017-11-08 00:00:00 — Interpellation 2017/18:118 Lärarnas administrativa arbete av (M) till Utbildningsminister (MP) En bra skola börjar med skickliga lärare som har goda förutsättningar att göra sitt jobb. Lärarna behöver ha tid för att planera, genomföra och efterarbeta undervisningen. Här sticker tyvärr våra lärare i ut jämfört med lärare i andra länder. Våra lärare lägger mer tid på att kopiera papper och möblera om i klassrum än vad man gör i andra länder. Detta är allvarligt eftersom det är väl belagt att tiden mellan elev och lärare är helt avgörande för att stärka elevernas kunskaper. Trots vallöften från båda regeringspartierna – och Socialdemokraterna – att minska lärarnas administration går utvecklingen åt fel håll. En genomförd undersökning från visar att lärarna upplever en dramatisk ökning av sin arbetsbelastning. Drygt åtta av tio lärare upplever att mängden administrativa uppgifter som lärare behöver hantera har ökat . upplever att de administrativa uppgifterna har ökat kraftigt och uppger att de har ökat något. Detta är en oroande utveckling som tar på största allvar. Därför behöver vi tydliggöra lärarnas uppdrag och genomföra reformer som frigör mer tid så att lärarna kan fokusera på sitt kärnuppdrag, vilket är att undervisa våra barn och elever. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska lärarnas administrativa arbete så att de får bättre förutsättningar att kunna klara av sitt kärnuppdrag?
ip · H510119 · 2017-11-08 00:00:00 — Interpellation 2017/18:119 Handlingsplaner mot våldsbejakande extremism av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) presenterade SKL tillsammans med vid en rapport om kommunala handlingsplaner mot våldsbejakande extremism. Rapporten är ingen munter läsning. Av 127 granskade handlingsplaner är det endast 23 av dessa som har baserats på någon form av lokal lägesbild av den aktuella situationen i kommunen. Något som kan leda till att de åtgärder och insatser som beskrivs i en kommuns handlingsplan inte är baserade på de problem som de facto finns i kommunen. Dessutom kan flera av de kommunala handlingsplanerna stå i strid med yttrandefriheten och förbudet mot åsiktsregistrering. Enligt , biträdande föreståndare för , är det av de granskade handlingsplanerna som innehåller skrivningar som kan stå i strid med grundlagen. Han beskriver i en intervju i det som ”en underrättelseverksamhet”. I rapporten skriver SKL följande: ”Att ge exempelvis skolan ett uppdrag att kartlägga sina elevers åsikter med syfte att försöka predicera vem som blir terrorist innan den eleven ens tänkt tanken själv, på godtyckliga och ovetenskapliga grunder, riskerar att rasera det grundläggande förtroende som behöver råda mellan lärare–elev, försvåra möjligheten till demokratiserande samtal samt kränka den unges grundlagsskyddade rättigheter.” Att kommuners handlingsplaner håller hög kvalitet och är förenliga med gällande lagstiftning är centralt. Åsiktsregistrering får inte förekomma i och ännu mindre ska våra kommuner på något sätt uppmuntra till detta. Gränsdragningsproblem finns dock och rapporten antyder att kommunerna behöver vägledning och stöd i sitt arbete. Med bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder utifrån den kritik som SKL riktar mot de kommunala handlingsprogrammen mot våldsbejakande extremism där åsiktsregistrering kan ha förekommit? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att åsiktsregistrering inte sker i samband med kommuners arbete mot våldsbejakande extremism?
ip · H510120 · 2017-11-08 00:00:00 — Interpellation 2017/18:120 Skolans betydelse för att förebygga våldsbejakande extremism av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Skolan har en viktig uppgift i arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism. Det är naturligt att de vuxna som har mycket kontakt med barn och ungdomar är de som först kan upptäcka och avbryta en pågående radikalisering. Skolan ska också förmedla en värdegrund till eleverna som bygger på demokrati och mänskliga rättigheter. presenterade SKL tillsammans med vid en rapport om kommunala handlingsplaner mot våldsbejakande extremism. I rapporten belyses just vikten av skolan och lärare som särskilt viktiga i det förebyggande arbetet. I rapporten görs en sammanställning av de tjänsteinriktningar som de lokala samordnarna har. Av 133 samordnare är det endast en person som är verksam inom skolan. Detta trots att skolan är en huvudaktör i det förebyggande arbetet mot extremism. Med bakgrund av SKL:s rapport vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att fler lokala samordnare ska vara verksamma inom skolan? Hur avser ministern att tydliggöra skolans ansvar att motverka radikalisering?
ip · H510121 · 2017-11-09 00:00:00 — Interpellation 2017/18:121 Byråkratiseringen av polisen av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) Den nya polisorganisation som genomfördes med start hade som tydliga mål att komma närmare medborgarna, att skapa en mer synlig polis och att resurser ska finnas så nära den lokala polisverksamheten som möjligt. Det betonas särskilt i beslut att verksamheten ska kunna verka mer samlat och effektivt, men en bärande tanke är också att genom medborgarlöften och områdespoliser i samhället pressa resurserna nedåt i organisationen. En annan viktig del gäller utredningsverksamheten. Brottsuppklaringen har varit och är fortsatt en utmaning, och problemen verkar också enligt Statskontorets senaste delrapport kvarstå. Det har alltså inte blivit bättre, snarare tvärtom. Regeringen genomförde en myndighetsdialog med rikspolischefen för att tydliggöra uppdraget. Där meddelades också att man ska agera för att inte de nationella avdelningarna ytterligare ska expandera på bekostnad av de lokala resurserna samt att ett anställningsstopp infördes. har snart passerat, och det kommer nya rapporter och nya siffror som visar att överbyråkratiseringen fortsätter och att utredningsverksamheten inom lider av stora problem. Situationen är så pass kritisk att polischefer offentligt uttalat att man inte hinner utreda anmälda våldtäkter direkt, för att ta ett konkret exempel. Mot bakgrund av detta har jag följande frågor till justitie- och inrikesminister : Hur ska ministern och regeringen stoppa den fortsatta överbyråkratiseringen inom polisen? Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att få ned resurserna till de lokala polisområdena, som enligt Statskontoret fått allt fler arbetsuppgifter men mindre resurser? Är ministern och regeringen nöjda med antalet poliser i yttre tjänst? Om inte, hur ska ministern och regeringen se till att vi får fler poliser i yttre tjänst? Hur ska ministern och regeringen agera för att vända utvecklingen inom utredningsverksamheten, som utgör en central del av polisens uppgifter?
ip · H510124 · 2017-11-09 00:00:00 — Interpellation 2017/18:124 Konsekvenser av slopad skattefrihet för hälso- och sjukvård av (M) till Socialminister (S) Varför väljer företag att teckna privata sjukvårdsförsäkringar och anlita företagshälsovård? Främst beror det på att de vill minska och förebygga sjukfrånvaron samt förbättra arbetsmiljön och hälsan på den egna arbetsplatsen. Regeringens förslag om slopad skattefrihet för hälso- och sjukvård betald av arbetsgivare innebär däremot att all hälso- och sjukvård som betalas av arbetsgivaren ska betraktas som en löneförmån och därmed beskattas. Till exempel kommer privata sjukvårdsförsäkringar som arbetsgivaren tecknat för sina anställda samt den privata medicinska behandling som arbetsgivare köper direkt av vårdgivare eller av företagshälsovård, exempelvis läkare, sjukgymnast eller psykolog, att beskattas. Om företag som tidigare tecknat privata sjukvårdsförsäkringar tvingas ge upp den möjligheten innebär det att ett större tryck kommer att läggas på den offentliga vården. Det riskerar att leda till en ökad kostnad för den enskilde medarbetaren, till fler och längre sjukskrivningar och till längre köer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att kompensera för det ökade tryck som kan tänkas uppstå då flera av de privata sjukvårdsförsäkringarna försvinner och fler i stället måste gå över till den offentliga vården, som upplever ett stort tryck?