ip · H410625 · 2017-09-08 00:00:00 — Interpellation 2016/17:625 Vinstbegränsning i skolan av (M) till Utbildningsminister (MP) meddelade regeringen att man tillsammans med gjort en överenskommelse om att ”stoppa vinster i välfärden”. Beslutet bygger bland annat på Reepalus hårt kritiserade väldfärdutredning. Skolutvecklingstakten, liksom viljan att få till stånd bra kvalitet på skolan, är och har varit hög och ambitiös i moderatledda kommuner i . Men om nu regeringen tillsammans med rycker undan mattan för de aktörer som är verksamma inom välfärden kommer det också att få stora konsekvenser. Detta handlar inte bara om kvaliteten på välfärd som skola och vård utan också om att fokus i stället kommer att vara på att verksamhet ska överlämnas till kommunen och landsting. Jag ställer mig frågan: Har S, MP och V verkligen förstått hur stor process detta är? Det ser inte jag. Hur ska vi kunna säkerställa att vi har platser till alla barn och elever? Hur ska vi kunna fokusera på kvaliteten? Vad ska vi säga till alla elever i dessa skolor, elever som i många fall valt en skola med en speciell profil, en speciell pedagogik eller ett speciellt arbetssätt? Därför vill jag fråga utbildningsminister : Vad händer med elevernas valfrihet och kvaliteten på elevernas skolgång? har frågat mig vad som händer med elevernas valfrihet och kvaliteten på elevernas skolgång. Frågan är föranledd av att regeringen och är överens om att en proposition ska läggas fram om vinstbegränsning i skola och omsorg samt om att en utredning ska tillsättas som ska se över olika lösningar för att säkerställa att skattemedel används till det som de är avsedda för också i sjukvården. Avsikten är att lägga fram en proposition . Den ska utgå från förslag, men detaljerna får avvakta tills lagrådsremissen presenteras. Skälet till att vi avser att gå fram med förslaget är enkelt: Vinst som incitament hör inte hemma i välfärdssektorn. De resurser som skattebetalarna tillför skolväsendet ska komma barnen och eleverna till del. Något är fel i ett system där ett börsnoterat skolföretag å ena sidan kan ta emot statligt stöd för likvärdighet och å andra sidan prioritera aktieutdelningar framför förstärkningar av utbildningen och bättre villkor för lärarna. som vinstjakten ska stoppas ska vi värna valfriheten och mångfalden i välfärden. Den borgerliga oppositionen och tycks utgå ifrån att det är en ekvation som inte kan gå ihop. De menar att skolföretag kommer att stänga ned om en vinstbegränsning blir verklighet. Men jag vet att detta inte är den främsta drivkraften för alla fristående skolor. Den idéburna sektorn är en viktig del av svensk skola och har tagit ett stort ansvar där andra har brustit. När skolkoncernen gick i konkurs gick till exempel in och tog över några av deras skolor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det genuina engagemanget för en bra skola finns förstås inte bara i den renodlat idéburna sfären - det är bredare än så. Enligt en enkät som gjorde bland sina medlemmar 2014 var de viktigaste drivkrafterna att kunna bidra till människors utveckling och inlärning, att kunna erbjuda utbildning av högsta kvalitet och att kunna arbeta självständigt efter egna idéer. Ingen svarade att de gjorde det för att tjäna mycket pengar, vilket motsäger interpellantens tes att fristående skolor skulle läggas ned om vinstbegränsningar infördes. De som vill komma åt avarterna utan att begränsa möjligheten att ta ut vinst riskerar att behöva ägna sig åt snåriga detaljregleringar. Det innebär mer byråkrati och därigenom också minskad tillit till professionen. Jag tycker inte att det är vägen framåt för svensk skola. Det går inte att detaljkontrollera fram kvalitet. Tack, utbildningsministern, för svaret! Jag funderar ibland på om regeringen själv förstår vad det förslag som har kommit fram till verkligen går ut på. Statsministern har gett intryck av att inte riktigt förstå, och när utbildningsministern i sitt svar pratar om att ta ut vinst undrar jag om det är så att även utbildningsministern har missförstått vad förslaget faktiskt går ut på. Det finns inget parti som vill ha oseriösa aktörer som äventyrar kvaliteten för sin egen ekonomiska skull inom svensk välfärd, och detta gäller naturligtvis även skolor och förskolor. Det behövs bättre kontroll av dem som ansöker. Vi behöver även ha bättre kontroll av kvaliteten och en bra uppföljning via Skolinspektionen. Det förslag som ligger på bordet är ett dråpslag mot fristående verksamhet och ett dråpslag mot valfriheten. Om av friskolor och fristående förskolor riskerar att läggas ned, vad finns då kvar att välja på? I kommuner har vi en större andel elever i fristående verksamhet. Vi har också en befolkningsökning som gör att de flesta kommuner i kämpar hårt med att få fram platser för att klara av det behov av platser som befolkningsökningen medför. Med det här förslaget finns enligt remissinstanser en risk för att av dessa verksamheter tvingas läggas ned. Ett litet överslag ger att det handlar om ungefär 100 000 platser i . Jag har faktiskt svårt att förstå hur kommunerna ska kunna klara det här. Jag vet själv av egen erfarenhet hur det är att sitta i en kommun och försöka pussla med att få fram skolplatser. Det är i och för sig trevligt när det är många barnfamiljer som vill flytta till kommunen, absolut, men alla barn ska också få skolplats. Det förslag som eventuellt läggs på bord har fått hård kritik av väldigt många remissinstanser. Att hyllar förslaget beror väl på att de i grunden inte tycker att det ska finnas någon fristående verksamhet inom välfärden. Men att är villiga att gå med på det tycker jag är märkligt. Detta parti var åtminstone tidigare för valfrihet och mångfald inom skolan. Vinstbegränsningsförslaget är feltänkt. har gjort en analys av det. riskerar jag att bli lite teknisk, men begränsningen av hur mycket överskott verksamheten får gå med ska räknas enligt en viss procent av det operativa kapitalet. Det handlar inte om hur mycket pengar som ägarna plockat ut, utan om hur mycket överskott får man ha i förhållande till det operativa kapitalet. Problemet är att de allra flesta välfärdsverksamheter har ett väldigt litet operativt kapital om de inte äger fastigheten, vilket väldigt få fristående verksamheter gör. Det innebär att av fristående förskolor och av fristående skolor riskerar att hamna på en tillåten rörelsemarginal som ligger . Enligt innebär det att en verksamhet helt enkelt inte kan överleva. Man klarar inte oförutsedda utgifter. Man klarar inte av att någon till exempel blir långtidssjukskriven i en liten verksamhet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag undrar om utbildningsministern, trots all kritik mot förslaget och dess konstruktion, verkligen tycker att detta är ett rimligt sätt att få bort oseriösa aktörer inom skolområdet. Jag har heller inte lyckats få svar från utbildningsministern på frågan i min interpellation om hur kommunerna i ska klara av sitt uppdrag att utveckla skolan och ha skolplatser till alla elever som flyttar in i våra kommuner eller är födda här om 100 000 platser som finns försvinner. Först skulle jag vilja tacka för att hon har lyft den här viktiga debatten. Det vore naturligtvis ett dråpslag för skolelever och för de fristående verksamheter som finns om man skulle införa ett vinstförbud. När jag lyssnar på ministern går mina tankar till någon eller . Man pratar om onda riskkapitalister, och man pratar om en vinstjakt. Jag vet inte om utbildningsministern har varit ute och rest i och träffat till exempel i , som startade en fristående skola med tio kollegor för . Han har skrivit ett desperat öppet brev där han berättar om vad som var hans incitament när han startade sin verksamhet. Vi kan väl konstatera att han i detta öppna brev inte nämner vinstjakt. Han nämner inte att han startade verksamheten i syfte att göra vinster, så i den bemärkelsen har naturligtvis ministern rätt. Men han säger också i samma krönika, herr talman, att man inte hade kunnat starta med det förslag som regeringen sannolikt kommer att lägga fram. I min hemstad finns det en fantastiskt skicklig kvinnlig företagare som har ett företag för personlig assistans. Hon har också skrivit ett öppet brev till regeringen och där hon beskriver konsekvenserna för sitt företag. Hon beskriver där att hon inte hade kunnat starta verksamheten med detta förslag och att hon med stor sannolikhet kommer att få lägga ned den. Hon ger uttryck för samma sak: Man startade inte verksamheten för att göra stora vinster, utan för att man ville förbättra välfärden. Men konsekvensen av det vinstförslag som ligger blir naturligtvis att man får lägga ned. Vi kan också läsa ett öppet brev från , där en företagare som är verksam i välfärdssektorn beskriver samma sak. Det är en obehaglig retorik. Jag tycker att regeringen borde uppskatta alla de tusentals småföretagare som har satt hus och hem i pant för att förbättra välfärden. Tänk om regeringen i stället lade , samma energi och samma kraft på att förbättra till exempel den kommunala skolan! av grundskoleeleverna går i den kommunala skolan. Det är väl där vi ska lägga tiden? Vi ska lägga kraften och engagemanget på att förbättra skolresultaten i , herr minister, och inte på att attackera verksamheten för de övriga som faktiskt fungerar. Det är en obehaglig och verklighetsfrämmande retorik som jag tycker är ovärdig svensk debatt. Jag tycker att det är ovärdigt att peka ut i och i för att de skulle ägna sig åt vinstjakt, när deras ambition naturligtvis är att förbättra verksamheten och förbättra valfriheten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Precis som blir jag förvånad över att , som historiskt sett har stått på valfrihetens sida, nu har slagit armkrok med . har väl aldrig någonsin stått upp för valfrihet i ? Varför låter ni , ett ytterlighetsparti här i riksdag, bestämma att vi ska ta bort valfriheten för alla skolelever som har valt en fristående skola? Jag vädjar till regeringen att dra tillbaka det här förslaget. Lägg kraften på att förbättra den kommunala skolan i stället! Låt mig i tankens värld ta med utbildningsministern på en resa i ! I hjärtat av ligger en tätort med drygt 35 000 invånare. Det är en typisk svensk småstad, men den har ett förflutet som handelsplats och skolstad. Tidigt fanns här olika slags utbildningar för att försörja traktens olika näringar med arbetskraft, och här startade första seminarium för utbildning av lärare 1864, alltså . I denna miljö frodas givetvis också den pedagogiska mångfalden. I tätorten finns 20 fristående förskolor och skolor. Eleverna och deras föräldrar har möjlighet att välja vilka speciella talanger de vill utveckla och vilka kunskapsbehov de vill tillgodose. Tack vare den friskolereform som genomfördes av den borgerliga regeringen finns den möjligheten. Jag vill nu berätta om tre av de här fristående skolorna. En pedagog med mångårig lärarerfarenhet hade en dröm om att eleverna skulle få utveckla sina kreativa sidor, med musik och sång och andra konstarter, och få möjlighet att utveckla bägge sina hjärnhalvor för att också bli bättre i teoretiska ämnen, något som man inte hade getts möjlighet till i den kommunala skolan. Den här skolan blev snabbt en av de populäraste i kommunen och har drygt 500 elever och ett sextiotal anställda. hade arbetat som förskollärare i kommunen, men tyckte att hon kunde utföra förskolans uppdrag på ett bättre sätt. Hon startade en förskoleverksamhet som har drygt 100 barn och ett trettiotal anställda. Där ger hon barnen en trygg, bra och stimulerande start på livet. En grupp lärare som arbetade på en gymnasieskola och tyckte om att pröva nya pedagogiska idéer, men inte fick utlopp för dem, startade en gymnasieskola. Den har fått kvalitetsutmärkelser och är en av de få certifierade FN-skolorna i . Vad har då de här tre skolorna gemensamt? Jo, alla tre ägs och drivs av enskilda personer som startat sin verksamhet för att de haft en speciell idé om utbildning. De har inga stora kapital bakom sig. Men de känner sig helt maktlösa och förtvivlade, för de vet inte hur det ska vara möjligt för dem att fortsätta driva sin verksamhet om man inför ett vinstförbud i enlighet med Reepaluförslaget. De känner också att de framställs som girigbukar som äter barn och tar skattepengarna ifrån dem när det i stället är kvalitet som är deras drivkraft. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Tusentalet föräldrar och elever i den här lilla småstaden vet inte heller om de kan fortsätta att få sin utbildning på de skolor där eleverna går . Jag vill veta: Vad ska jag göra där jag går därhemma och träffar dem på gatan? Vad ska jag ge dem för svar? Vad vill ministern ge dem för svar? Jag tycker väldigt synd om utbildningsministern. Jag undrar om utbildningsministern verkligen tror på det här förslaget. Historiskt sett har varit ett parti som är för valfrihet och det småskaliga, i synnerhet när det gäller skolan. Är verkligen det största problemet vi ser i skolan att man inte ska kunna få göra vinster i välfärden när av alla elever inte ens klarar av ? Det är väl där vi i grund och botten har ett problem. Tyvärr har blivit övertalat av både Vänstern och Socialdemokraterna för en idé som visar socialismen när den är som värst. Det handlar om att förbjuda valfriheten. Att välja skola vill alla kunna göra. Men om förslaget blir verklighet och skulle gå igenom kommer det i princip inte vara möjligt. Det handlar inte om vinster i välfärden. Det handlar i grund och botten om en avsky för konkurrens. Kommunerna har alltid bedrivit skola, och finns det andra som driver skola. I grunden finns det någonstans i det socialistiska hjärtat att man inte gillar det. Man gillar inte konkurrens till kommunerna. Före friskolereformen var det kommunalrådet som fick bestämma vilken skola som barnen skulle gå i, och alla var kommunala. Då gav man också mer makt till politiken och mindre makt till människan. Då talar vi om eleven eller familjerna. Att förbjuda vinster i välfärden är precis som det låter. Det är ett näringsförbud. Skolföretagen är inte kapitalintensiva företag. Med anledning av det förslag som ligger, att man endast får ta ut plus statslåneräntan på operativt insatt kapital, innebär det bara några tusenlappar som man sedan kan lägga tillbaka i bolaget för att kunna parera exempelvis dåliga år. Det är snarare kommunerna man ska fokusera på. Vi ska fokusera på förluster i välfärden. Det är väldigt märkligt när man exempelvis har en skolpeng att en privat aktör eller en fri aktör gör en vinst medan kommunerna gör en förlust. Då ska man också titta på effektiviteten. Hur kommer det sig att vissa kan klara av utbildning med en bättre effektivitet än vad kommunerna kan göra? Vi ska snarare tala om förluster i välfärden, herr talman. Det är viktigt att fokusera på. Det gäller också att alla elever kan gå ut skolan och klara sig i livet. Om man förbjuder vinster i välfärden kommer man att förbjuda valfriheten. Det finns inga företag som kan klara av detta med det förslag som ligger. Då blir det helt enkelt konkurser. Det låter lite på debatten som att vi har ett perfekt system. Det finns ingenting som kan förbättras. Sanningen är att vi är det enda landet i hela världen som låter vinstdrivna aktiebolag driva grund- och gymnasieskola. var det även , men de har övergett det systemet. Det är människor från många länder som har kommit hit för att titta på det svenska skolsystemet. Men det är ingen som har tagit efter den delen av vårt svenska skolsystem med de vinstdrivna aktiebolagen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Hade det bara handlat om att aktiebolagen hade fått lov att bedriva skolverksamhet kanske det inte hade varit så allvarligt. Men de gör det med stöd av våra skattepengar. De gör ett stort överskott och tar ut en stor vinst. Det har handlat om miljardbelopp. Frågan är om inte de pengarna hade gjort bättre nytta i form av fler lärare, bättre undervisning och exempelvis bättre stöd i skolan till elever med särskilda behov. Våra skattepengar är inte obegränsade. Det är inte någon mänsklig rättighet för ett riskkapitalbolag att gå in och bedriva grundskoleverksamhet och lägga beslag på enorma övervinster. Man talar ofta om att det finns en jättestor risk att de företagen lägger ned. Den risken finns i så fall redan i dagens system. Vi såg till exempel , med riskkapitalbolag i botten, som plötsligt lade ned en gymnasieskola i , där jag kommer ifrån, och eleverna stod utan betyg. De hade jättestora problem med hur de skulle kunna söka sig vidare. Det problemet har vi med att vi har tillåtit bolagen att komma in. De har inte alls någon långsiktighet och ansvar för vad som händer för lärare och elever. Det ansvaret faller tillbaka på kommunerna. Ett argument för att tillåta att det ska vara helt fritt för vinstdrivna företag är att man skulle släppa fram alternativen med olika pedagogik, idéburna verksamheter och ideella verksamheter. Problemet är att riskkapitalbolagen till stor del har tagit över. Det har varit de som har vunnit upphandlingarna. Därför har de andra tryckts tillbaka. En anledning till vinstbegränsning är att man ska kunna få bort de oseriösa aktörerna och släppa fram de andra. Det handlar inte om något totalt förbud mot icke-kommunalt styrd skolverksamhet. Jag förstår inte hur man kan försvara systemet vi har när man har sett de stora problemen. Vi kan se att barnens skolresultat har sjunkit enligt . har det äntligen vänt. Men är likvärdigheten i skolan ett stort problem. Det handlar om skillnaderna mellan eleverna. Det är helt avgörande om vi ska klara arbetslösheten att alla elever klarar godkända betyg. Då räcker det inte att det finns de som har jättebra betyg. Vi måste också lyfta de elever som har problem. Det gör vi inte om vi inte kommer till rätta med problemen med likvärdighet. Det finns ett intresse hos riskkapitalbolagen att hålla nere kostnaderna. Då blir det också en risk för segregering. Man har skolor där det är mest barn till högutbildade föräldrar med ganska goda inkomster. Barn från hem med lägre inkomster där föräldrarna har lägre utbildningsbakgrund riskerar att hamna på andra skolor. Vi måste snarare se till att barnen går tillsammans. När man har sammanfört elever som har höga resultat med elever som har låga resultat visar alla tendenser att då höjer eleverna med lägre resultat sina resultat utan att de med bra resultat får sämre resultat. Någonting måste göras. Det är mest uppenbart just inom skolans område att vi måste komma åt riskkapitalbolagen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag vill rikta ett stort tack till för interpellationen och för det stora engagemanget i frågan hos inte minst den moderata riksdagsgruppen. Ni är såklart välkomna också till alla andra interpellationsdebatter som och jag har. Hade ni kommit till dem hade till exempel kunnat höra om de 20 000 fler som anställts i svensk skola . Tre av fyra lärare har ett statligt lönepåslag. Det har införts legitimerade lärare i grund- och gymnasieskola. Staten går in och jobbar medvetet med skolutveckling på över 200 skolor som haft särskilt stora utmaningar och är med och lyfter resultaten. Det är den största förändringen i statens relation till skolan sedan kommunaliseringen och inrättandet av Skolinspektionen. Vi har äntligen vänt så att vi får fler speciallärare i skolan. Vi gör stora investeringar i minskade barngrupper i fritis och förskola och hur vi ska ge lärare ett starkare mandat att redan i lågstadiet sätta in det stöd en elev behöver när de ser att en elev behöver det. Vi har ett stort engagemang för eleverna i alla skolor för att de ska få de kunskaper de behöver hela vägen fram till att lämna nian med biljetten vidare in i gymnasiet och att ta makten över sitt eget liv. Jag konstaterar, herr talman, att mycket av den kritik som handlar om hur man tekniskt ska utforma ett förslag om vinstbegränsning har sitt ursprung i hur lade fram sina förslag. Regeringen har ännu inte presenterat en lagrådsremiss. Den tanke som jag framförde i mitt interpellationssvar är att vi ska kunna gå fram med en proposition , och jag kan därför inte svara på enskilda frågor om exakt hur det ska utformas förrän vi är färdiga i beredningen. Vi tar nu in alla de remissynpunkter som kommit på förslag för att komma fram med ett så bra förslag som möjligt. Jag konstaterar också att flera av frågorna som ställs konsekvent utgår från det förhållande att om vi inför en vinstbegränsning omöjliggör det att man ska kunna driva friskola i . Så är det inte. De exempel ni nämner på väldigt bra skolor och skolinnovatörer och lärare och rektorer som vill vara med och driva någonting för att ge eleverna bästa möjliga skola, liksom många av de friskoleaktörer jag själv möter, är just exempel på skolor som vill fortsätta verka även om vi ställer krav på att de skattepengar som ni och jag lägger in i verksamheten ska nå fram till eleverna. Vi har redan kunnat göra klart att om det regelverk vi lägger fram för aktiebolag inom skolsfären innebär svårigheter och fyrkantigheter, för att det av naturen måste vara på det sättet, ska idéburna verksamheter undantas så att de kan känna trygghet i att de kan drivas vidare i den form man har. Jag skulle vilja avsluta med några frågor. Det talades i interpellationsdebatten om att det finns eller i varje fall har funnits oseriösa aktörer, och vi har ju haft exempel på att elever i princip har mötts av en lapp på dörren där det stod: Ledsen, men jag har tömt bolaget på pengar och konkat verksamheten - lycka till! Ser inte att detta, alltså avsaknaden av regler som garanterar att pengarna som du och jag stoppar in i verksamheten också kommer fram till eleverna, leder till att förtroendet för alla friskolor, också de friskolor som gör ett jättebra jobb och som ni nämner, skadas? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Man talar om att man vill kunna garantera att alla skolor har en bra kvalitet. Men hur ska man göra det om man först släpper in alla oavsett kontroll och oavsett om man vet vad pengarna ska gå till och sedan går in och detaljkontrollerar, vilket leder till mer byråkrati för lärare och rektorer? Ser inte att mer byråkrati riskerar att hämma just mångfalden och de pedagogiska alternativen? Det har varit många inlägg här. Jag nämnde att det viktiga som vi skulle vilja se är en tuffare kontroll av dem som är på väg in. Innan man får tillstånd att bedriva verksamhet behövs alltså en bättre kontroll. Skolinspektionen har i uppgift att titta även på ekonomin så att man säkerställer att pengarna stannar i bolaget och att pengarna går till det som de är avsedda för. Jag tycker alltså att det finns ett bra svar på just den frågan. Det här handlar inte om bolag som drivs av vinstintresse, utan det här handlar om små bolags möjlighet att överleva. Det är sagt att förslaget ska baseras på förslag, och det är den konstruktion som ställer till med problem för inte minst de små aktörerna men även för de stora. Jag vet inte om utbildningsministern har hört att Internationella Engelska Skolan senarelägger eller till och med funderar på att avbryta sin etablering i på grund av osäkerheten kring framtiden när det gäller möjligheten att bygga upp buffertar och möjligheten att växa och finnas kvar. Det tycker jag är ganska allvarligt. Det är en skolkoncern som - åtminstone är det min bild efter de besök jag har gjort - är väldigt seriös och åstadkommer bra resultat för sina elever. Det är allvarligt, tycker jag, om den koncernen väljer att inte starta sin etablering. Jag vet inte om utbildningsministern har läst analys, men den är väl värd att läsa. Den visar att av de välfärdsbolag som riskerar att hamna under rörelsemarginalen på , som enligt dem är absolut avgörande, inte för att dela ut en massa pengar till ägarna utan för att bolaget över huvud taget ska överleva, har färre än tio anställda.