· H51076 · 2017-11-07 13:43:36 — STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT har frågat mig om hur jag och regeringen avser att vända arbetslöshetsutvecklingen där alltmer halkar efter övriga EU. har frågat mig hur jag arbetar för att nå regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet samt om det finns skäl att ompröva eller omformulera arbetslöshetsmålet till ett mål som är enklare att utvärdera. Låt mig inleda med att berätta att svensk arbetsmarknad går starkt. går långt fler än 200 000 fler till jobbet än när regeringen tillträdde. Vi har den högsta sysselsättningsgraden i åldrarna som någonsin uppmätt i ett EU-land och den högsta i . Arbetslösheten har minskat tydligt sedan regeringen tillträdde, och väntas arbetslösheten sjunka till . Ungdomsarbetslösheten har minskat kraftigt, och 2017 är den på sin lägsta nivå . Långtidsarbetslösheten är den tredje lägsta i EU. Men det kvarstår stora problem och utmaningar på arbetsmarknaden. Antalet asylsökande som sökt sig till har varit på rekordhöga nivåer. var antalet asylsökande per capita i det största som någonsin registrerats i ett OECD-land. Denna utveckling medför självfallet utmaningar då det tar tid för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. För att möta dessa utmaningar genomför regeringen ett stort kunskapslyft för ett livslångt lärande och högre sysselsättning. Inom ramen för föreslår regeringen i budgetpropositionen en förstärkning av antalet utbildningsplatser inom , regionalt yrkesvux, folkhögskolan och universitet och högskolor. Sammanlagt kommer att motsvara ca 93 000 utbildningsplatser. Vidare satsar regeringen i höstbudgeten på att stärka insatserna inom arbetsmarknad och nyanländas etablering. Detta sker genom att anställningsstöden förenklas och förstärks för att öka arbetsgivares vilja att anställa personer med svag förankring på arbetsmarknaden. Regeringen reformerar systemet för de subventionerade anställningarna och slår samman en rad befintliga anställningsstöd till ett nytt enhetligt stöd - introduktionsjobb. Regeringen avser att höja lönebidraget och föreslår höjd ersättning till och möjlighet till lån för körkortsutbildning. Vidare satsar regeringen på åtgärder för att fortsätta skapa ett hållbart mottagande och en effektiv etablering av nyanlända. Spåren till jobb förstärks bland annat genom ett nytt regelverk för Arbetsförmedlingens arbete med etablering och införandet av en utbildningsplikt. Jobben är regeringens viktigaste fråga, och trots att det har blivit svårare att nå ligger arbetslöshetsmålet fast. Därför har regeringen i budgetpropositionen presenterat jobbsatsningar på för att få fler i arbete med sikte på EU:s lägsta arbetslöshet 2020. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsmarknaden är en central fråga för varje välfärdsland. Det är starka företag och de som arbetar och betalar skatt som med sina skatter betalar all vår välfärd, vår trygghet och våra pensioner. är ett litet exportberoende land, och ingen regering råder såklart över världskonjunkturen. Men varje regering har ett mycket stort ansvar att försöka motverka negativa effekter av en lågkonjunktur och använda en högkonjunktur för att rusta inför nästa lågkonjunktur. Varje regering bör bedömas efter hur man lyckas med detta. Under Alliansen hade vi först högkonjunktur och därefter en extremt djup lågkonjunktur och finanskris. med stark konjunktur pressades arbetslösheten tillbaka ordentligt, och statsfinanserna var starka med goda överskott. Viktiga reformer mot det stora utanförskapet genomfördes, och vi stod väl rustade när finanskrisen slog till. klarade också finanskrisen bättre än de flesta andra länder, och arbetslösheten höll sig, trots allt, på hanterbara nivåer. Vi fick mycket beröm från internationella bedömare när det gäller hanteringen av krisen. Dagens regering tillträdde i en stark global högkonjunktur som bara vuxit sig allt starkare. Arbetsmarknadsministern är väldigt bra på att i sitt svar framhäva positiva effekter av denna högkonjunktur. Men att arbetslösheten faller och sysselsättningen ökar är helt naturligt. Om det motsatta hade hänt i högkonjunktur hade det varit extremt illa. Bilden är tyvärr inte alls så positiv som ministern ger sken av. Arbetslösheten har nämligen slutat falla, trots högkonjunktur. Arbetsförmedlingens septemberrapport visade exempelvis för femte månaden i rad samma eller till och med något högre arbetslöshet än . Samma sak bekräftas av SCB . Arbetslösheten ligger kvar på , och det är tydligt att den har slutat att falla. Faktum är att något fler är arbetslösa än . 6,7 procents arbetslöshet mitt i brinnande högkonjunktur är faktiskt inte särskilt imponerande. Även långtidsarbetslösheten är besvärande. hade 147 000 varit långtidsarbetslösa och 77 000 . Det var till och med en försämring mot året innan, och det är skrämmande höga siffror för att vara mitt i en högkonjunktur. Samma sak är det med ungdomsarbetslösheten. Det låter på ministern som att den närmast har försvunnit, men så är det inte. Enligt SCB är den totala arbetslösheten och ungdomsarbetslösheten mer än dubbelt så hög. Det allvarliga är att regeringen låter högkonjunkturen dölja den egna passiviteten. I stället för att ta vara på högkonjunkturen och rusta sitter man passivt och låter högkonjunkturen hjälpligt dölja ens misslyckanden. I min interpellation pekar jag på hur svag regeringens politik är. lyckas i denna högkonjunktur mycket sämre än omvärlden. Uppgifter från visar att har lyckats betydligt sämre än EU-genomsnittet när det gäller att minska arbetslösheten. När Alliansen lämnade regeringsmakten låg vi på tolfte plats i EU när det gällde listan över lägsta arbetslöshet. Arbetslösheten låg under EU-genomsnittet. har halkat ned till en femtondeplats, och vår arbetslöshet är nu inte ens lägre än EU-genomsnittet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Regeringens mål att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet blir alltmer avlägset. Sanningen är att Socialdemokraternas stora valfråga har kommit i kapp dem. Arbetsmarknadsministern säger att jobben är den viktigaste frågan, men man har helt enkelt misslyckats med jobben. I en stark högkonjunktur kan man förvänta sig mycket mer än detta. Den rödgröna regeringen har underpresterat. Jag vill fråga arbetsmarknadsministern igen: Varför lyckas dagens regering mycket sämre än omvärlden när det gäller att minska arbetslösheten under denna starka högkonjunktur? Tack, ministern, för svaret! När denna regering tillträdde hade man två tydliga mål. Socialdemokraterna ville sätta jobben främst, och man satte upp ett mål om att arbetslösheten i skulle vara EU:s lägsta 2020. gav löften om utsläppsminskningar. Man sa: i regering ska utsläppen minska. Det finns goda förutsättningar för att båda målen ska kunna nås. Vi ser hur länder väldigt nära oss, som vi har mycket handelsutbyte med, är på väg tillbaka efter en djup finanskris. Konjunkturen är, så att säga, fördelaktig. Lägg därtill att vår tillväxt drivs av inhemsk konsumtion, och eftersom jobbskatteavdragen blev kvar finns det möjlighet till detta. Dessutom har mer än många andra länder en industri som har en stor omställningsvilja. Att man ska kunna minska utsläppen i den intensiva industrin är alltså inte omöjligt. Men arbetslöshetsmålet, så som det är formulerat, är svårt att nå. Vi har en arbetslöshet som ligger . Det är bra. Men det är, sett till hur väl ekonomin utvecklar sig och hur stark svensk ekonomi är, skrämmande att vi nu är längre ifrån målet, så som det är formulerat, än vi var när mandatperioden började. När publicerar siffror över arbetslösheten i unionens 28 länder är vi inte ens på den övre halvan. Vi kan titta på och . De har en arbetslöshet på . Det blir svårare och svårare att sänka arbetslösheten ju närmare noll man kommer. I detta sammanhang ska man också nämna, som redogjorde för tidigare, att arbetslösheten består av två delar - dels den som påverkas av konjunkturen, dels den som påverkas av politiken. Den första delen sjunker i tack vare högkonjunktur. Den andra står nästan helt stilla, förutom att regeringens politik minskar arbetskraftsdeltagandet på marginalen. , en av regeringens expertmyndigheter, skrev i sin prognos följande: Den samlade bedömningen är att effekterna av alla reformer tar ut varandra vad gäller antalet sysselsatta . Arbetskraften sänks dock med nästan en halv procent, motsvarande ca 25 000 personer. Jämviktsarbetslösheten är därmed en halv procentenhet lägre 2019 än vad den skulle varit utan reformerna. Även medelarbetstiden och produktiviteten, och därigenom bruttonationalprodukten, blir lägre. Den rödgröna regeringen har alltså inte nämnvärt påverkat arbetslösheten utan skördar snarare frukterna av att befinner sig i en högkonjunktur. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Min fråga till blir: Vad har ministern gjort, konkret, för att varaktigt sänka arbetslösheten i ? Det intressanta tycker jag är i vilken riktning vi går. Vi kan se tydligt att arbetslösheten har minskat sedan den förra borgerliga regeringen. Det som är väldigt intressant är just sysselsättningsgraden, som arbetsmarknadsministern nämnde. Det är alltså den högsta sysselsättningsgraden i och den högsta någonsin som har uppmätt i något EU-land. Detta tycker jag är ett väldigt gott betyg. Det är inte minst ett gott betyg för jämställdheten i . En anledning är nämligen att många kvinnor är ute i arbetslivet. Vi vill såklart att fler ska komma ut. Visst, vi har ett problem när det gäller nyanlända kvinnor. Men även när det gäller den gruppen är det rätt många som är i arbetslivet jämfört med hur det är i många andra länder. Sysselsättningsgraden tycker jag egentligen är det mest intressanta måttet. Hur stor andel av den arbetsföra befolkningen arbetar? Det är alltså den största på mycket . 200 000 nya jobb är ett mycket gott resultat. Sedan har vi självklart många nyanlända. Det var väldigt många flyktingar som kom på en gång. Det är klart att det tar tid innan de kommer ut i arbetslivet. Det är klart att de har en etableringsperiod. Men regeringen jobbar stenhårt för att se till att etableringen ska bli så effektiv och så snabb som möjligt. Det handlar om att man så snabbt som möjligt lär sig svenska, att man så snabbt som möjligt kommer ut i arbetslivet och att man kompletterar utbildning vid behov. Mycket av detta handlar om: Vad gör man i den situationen? Den ena diskussionen är: Vilken arbetslöshet har vi? Hur går det? Den andra är: Vad gör regeringen? Ja, regeringen har en historiskt stark budget. Det är en helt fantastisk budget, sett till både reformsatsningar och avbetalningar på statsskulden. Underskott från den förra regeringen har vänts till överskott. Trots den utvecklingen betalar vi nu av ännu mer på statsskulden. Vi betalar 40 miljarder till statsskulden och 40 miljarder till reformer. Man kan titta på arbetsmarknaden. Ett problem är såklart arbetslösheten. Men ett annat stort problem är matchningen. Det handlar om alla lediga jobb som inte tillsätts på grund av att arbetsgivarna inte hittar personal med rätt kompetens. Det bästa sättet att komma åt arbetslösheten är att även lösa matchningsproblemet. Därför är satsningen på 93 000 utbildningsplatser väldigt bra. Då kan man hjälpa arbetsgivarna att få rätt kompetens. Man kan hjälpa ungdomar att snabbt komma i jobb. Man kan hjälpa arbetslösa att komma vidare. Jag kan bara nämna ett exempel ur utbildningssatsningarna. som går går rätt ut i arbete. Det finns ett enormt behov av folk inom den delen. Det är ungefär 15 000 nya platser som kommer successivt. Med tanke på att får jobb förstår man hur viktig en sådan satsning är. har också bett oss att satsa mer på detta eftersom det verkligen leder till jobb. Snabbspår är någonting annat som vi vet leder till jobb. Jag har exempel från , som jag kommer från. Det gäller Hotelltalangerna. Människor som har jobbat på hotell får en intensivkurs i sfi, utbildning i svenska för invandrare, kopplat till hotellkunskap. Sedan får de praktik på lokala hotell. I princip alla får jobb väldigt snabbt. De lär sig också svenska snabbt. Vi ska satsa på det som fungerar, och det gör regeringen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Man kan välja att sätta upp ett ambitiöst sysselsättningsmål, som regeringen har gjort. Det var väldigt modigt att sätta upp ett mål om den lägsta arbetslösheten i EU och om att det skulle nås genom en ökad sysselsättningsgrad och inte på något annat sätt. som vi socialdemokrater satte upp det målet, som är regeringens mål, satte den dåvarande moderatledda regeringen upp ett annat mål. sa att hans mål var att 5 miljoner människor skulle vara i arbete . Det målet nådde vi . Då passerade vi 5 miljoner människor i arbete - säsongsrensat. Detta var inte så ambitiöst. Det är ett val man har att göra som handlar om hur man prioriterar resurserna. Vi kan se att den förra regeringen, i ett läge när man hade i underskott och en stark konjunktur, valde att låna ytterligare 15 miljarder för nya skattesänkningar. De mål man sätter upp prioriterar politiken. Denna regering prioriterar jobben. En bedömning man har kunnat göra av resultatet är: Ja, vi har nytta av den starka konjunkturen, precis som den gamla regeringen hade . Man gör bedömningen att ungefär hälften av arbetslöshetsminskningen direkt kan hänföras till regeringens ekonomiska politik och ungefär hälften till konjunkturen. Vi får också av andra bedömare stadigt omdömet att vi för rätt politik i rätt tid. Man kan naturligtvis teoretiskt tänka sig att nå lägre arbetslöshet till exempel genom att föra en politik som inte ger människor asylrätt i vårt land eller genom att föra en extremt snål politik när det gäller att ge skydd åt människor som söker skydd. Man kan också välja att föra en politik med till exempel vårdnadsbidrag eller annat som gör att människor lämnar arbetskraften. Vi väljer ingen av dessa vägar trots att har tagit emot fler asylsökande per capita än något annat OECD-land någonsin har gjort. Det vill säga, tillskottet av arbetskraft är i mycket stor utsträckning människor som av naturliga skäl, i början, står väldigt långt från arbetsmarknaden. En betydande del har också en mycket, mycket låg utbildningsnivå i förhållande till kraven på den svenska arbetsmarknaden. Trots detta fortsätter vi att öka sysselsättningsgraden. Sysselsättningen ökar, och även sysselsättningsgraden ökar. Trots detta fortsätter faktiskt arbetslösheten att sjunka. Det är en mycket glädjande utveckling. Vi fick nya siffror som visar att sysselsättningsgraden fortsätter uppåt. Jag är inte nöjd. Jag ser att vi har stora utmaningar på arbetsmarknaden. Men utmaningarna är att se var problemen finns. Stora utmaningar finns hos de nyanlända, och att hjälpa nyanlända in på arbetsmarknaden väsentligt snabbare än vad som har varit fallet tidigare är vår stora utmaning. När det gäller ungdomarna kommer vi att klara målet att ingen ung människa ska gå arbetslös mer än max innan man får arbete, utbildning eller en insats som leder till arbete. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vi ser en glädjande utveckling i att även de äldsta på arbetsmarknaden nu ökar sin sysselsättningsgrad, och vi ser att ett av de största problemen är att många arbetsgivare också har svårt att få tag i personer med rätt kompetens. Därför är investeringar i utbildning så viktiga. Först har jag några små kommentarer till , som säger att 200 000 fler i arbete är mycket bra presterat under den mandatperiod som snart har gått. Jag vill bara påminna om att detta är mitt under en stark högkonjunktur och kan jämföras med att vi under Alliansens år, inklusive en stor, djup, global finanskris, fick nästan 300 000 fler i arbete. Det tycker jag i så fall är mer imponerande. Sedan måste jag rätta i en fråga. Hon pratar om och att går vidare till arbete. Så är det, men är det ju faktiskt så att nästan alla som börjar på redan har arbete, det vill säga man utbildar sig till ett annat yrke eller vidareutbildar sig. Det är alltså inte en arbetsmarknadsåtgärd utan i första hand en kompetensförsörjningsåtgärd. Jag jobbade med dessa frågor under den förra mandatperioden och är väl insatt i . Det är en väldigt bra utbildningsform, men den kan inte ses som en arbetsmarknadsåtgärd. Arbetsmarknadsministern talar om att halva minskningen av arbetslösheten skulle bero på regeringens politik. Jag tycker att det är väldigt svårt att se konkret vad det är som regeringen i så fall har gjort för att minska arbetslösheten. Om vi tittar på regeringens egna siffror i framför allt de första budgetarna var det snarare så att regeringen själv talade om att de åtgärder man vidtog i form av olika skattehöjningar och annat skulle medföra en högre arbetslöshet än den som var när man tillträdde. Det vill säga, det var en negativ jobbeffekt på de första reformerna som regeringen genomförde - eller det man kallade för reformer. Jag vill därför snarare påstå att arbetslösheten har minskat trots regeringens politik och inte tack vare den. Dessutom hävdar arbetsmarknadsministern nu att arbetslösheten fortsätter att sjunka. Men det är just precis det den inte gör. Arbetsförmedlingens siffror som kom visar att arbetslösheten har slutat att sjunka. Detta bekräftas av SCB, som konstaterar att arbetslösheten det här kvartalet ligger på samma nivå som . Det är till och med något fler personer som är arbetslösa nu än vad det var . Då kan man fråga sig: Vad händer med sysselsättningsgraden om konjunkturen försämras som vi har många nyanlända som ska ut på arbetsmarknaden? Hur kommer den fina sysselsättningsgrad som vi har i en stark högkonjunktur att se ut om inte agerar och vidtar kraftfulla åtgärder? Det allvarligaste med den här debatten och det som gjorde att jag skrev min interpellation är att regeringen låter högkonjunkturen dölja den egna passiviteten. I stället för att ta vara på högkonjunkturen och rusta och göra de här stora och viktiga framtidsreformerna, så att de som står långt från arbetsmarknaden faktiskt kommer in, sitter regeringen nöjd och låter högkonjunkturen lite hjälpligt dölja de egna misslyckandena. Det blir ju alltid lite bättre på arbetsmarknaden när konjunkturen är stark. Men detta döljer bara de underliggande problemen, och det är dem som inte regeringen vill se. I stället för viktiga framtidsreformer driver man en skattehöjarpolitik som gör det långsiktigt dyrare att driva företag, dyrare att anställa och dyrare att arbeta i form av högre skatt. Regeringen slarvar bort högkonjunkturen och bäddar för väldigt stora problem när konjunkturen vänder nedåt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Tack för inläggen från de socialdemokratiska politikerna! försökte i någon mening att blanda bort korten. Sysselsättning och arbetslöshet är alltså två olika saker, och det är också ett av skälen till den här interpellationen. Min fråga är: Har regeringen formulerat det här målet på rätt sätt? Målet är alltså att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet till 2020, och det målet är man längre ifrån nu än när mandatperioden började. Därför kan det finnas skäl att fundera på om man faktiskt inte var modig utan snarare dumdristig och om man därför borde omformulera det målet till ett mål som är möjligt att uppnå och att följa upp på ett bättre sätt, till exempel att skapa en halv miljon nya jobb till 2025 eller, som både ledamoten och statsrådet nämner, att minska jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda. Ett rimligt mål skulle kanske vara att halvera den jobbklyftan till 2025. Det är lättare att mäta och kanske också möjligt att nå. Det nämns också att man tar ansvar för ekonomin. Jag skulle säga att det är en sanning med modifikation. , som tog över som finansminister efter - som egentligen gjorde en fjärdedel av den svenska budgetsaneringen - gjorde två extremt bra saker som finansminister. Det ska jag vara ärlig med. Han inrättade det finanspolitiska ramverket med ett överskottsmål för statens finanser, och han återupprättade särställning i . Det var bra, men vad har den här regeringen gjort? Ni justerar ned överskottsmålet. Ni tar inte ansvar för svensk ekonomi, vilket kommer att märkas när konjunkturen vänder, och det vet vi att den alltid gör till slut. Sedan kan man undra vad det är som den här regeringen lägger så mycket pengar på. Vilka är de stora satsningarna? Vilka är de stora projekten under den här mandatperioden? nämner som en föregångskommun. Jag skulle vilja säga att även det är en sanning med modifikation. är en av största städer. Den ligger nära kontinenten och har alla möjligheter att ha en ganska god tillväxt. Ändå är det små kranskommuner till som måste rädda Malmös ekonomi genom det kommunala utjämningssystemet. strösslar miljoner över i investeringsstöd för att bygga nya bostäder. kom en nyhet om att ni har 1 000 hemlösa barn i . Jag skulle inte säga att är ett föredöme, utan det är ett exempel på hur rödgrön politik funkar på kommunnivå. fortsätter med att nämna asylrätten och menar att Alliansen vill montera ned den. Det är ganska vågat. Socialdemokraterna, som har lagt svenskt mottagande på EU:s miniminivå, Socialdemokraterna, som kampanjar med budskap om att passkontrollanter garanterar svensk säkerhet, kommer dragande med att nu vill Alliansen nagga asylrätten i kanten. Jag skulle vilja säga att det är svårt att påstå att en socialdemokratisk asylrätt är värd så mycket om det är så att man får söka asyl vid gränsen samtidigt som det är omöjligt att ta sig dit. Löfven säger stolt att den generösa flyktingpolitiken som man ärvde var ohållbar och att man därför var tvungen att justera den. Det kan vara sant. Både statsrådet och ledamoten nämner ju att med så många nyanlända är utmaningarna större. Det kan absolut vara sant, men var också ärliga med att den utlänningslag som ni nu har ändrat ärvde ni inte av Alliansen, utan den ärvde ni av . Den justerades knappt i kanten av Alliansen . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mina frågor är fortfarande följande: Är verkligen arbetslöshetsmålet rätt formulerat? Ni talar om sysselsättning, och det kan vara riktigt, men är arbetslöshetsmålet rätt formulerat? Varför finns det inte ett separat mål för att hantera de utmaningar ni nämner om att få in nyanlända på arbetsmarknaden? Låt mig börja med . Jobben kommer i . Det finns många nya jobb. Problemet är att många av dem som bor i inte får jobben, utan det är människor som bor i kranskommunerna som får jobben. Flera kranskommuner skulle över huvud taget inte överleva om inte fanns som de boende kan pendla till. Många kommuner har också sluppit undan genom att inte bygga hyreslägenheter och inte ta emot flyktingar. har tagit emot många flyktingar. Om de som arbetar hade skattat där de arbetar i stället för där de bor skulle det se helt annorlunda ut med ekonomin. Detta måste man ta med i beräkningarna när man tittar på och andra så kallade lyckade, rika kommuner. tar ett enormt ansvar för sin befolkning och för de boende i kranskommunerna som jobbar i . Sedan var det frågan om satsningen för att få Malmöborna i jobb. Satsningarna på nyanlända med sfi kopplad till speciell yrkeskunskap är ett exempel på vad som görs i , det vill säga att skapa fler jobb överlag och dessutom speciella satsningar. Dessa satsningar byggs nu ut, till exempel snabbspår för barnskötare. Det innebär att sfi-undervisningen är kopplad till området barnskötare, och därefter kommer man snabbt i jobb. Detta sker i sektorer där det behövs folk. Sysselsättningsgrad och arbetslöshet är självklart två helt olika saker. Jag har aldrig sagt något annat. Vi kan se att sysselsättningsgraden, andelen av befolkningen i arbetsför ålder som arbetar, har ökat. Det är ändå positivt. Vi har också sett att arbetslösheten har sjunkit jämfört med hur det var under den borgerliga regeringen. Vi får inte glömma att arbetslösheten steg under den borgerliga regeringen. Det utlovades sänkt arbetslöshet, men arbetslösheten gick från . har det ändå vänt i rätt riktning. Med formuleringar kan man verkligen undra om de moderata herrarna är modiga eller dumdristiga när de tar en debatt om arbetsmarknadspolitiken med den socialdemokratiska arbetsmarknadsministern .