ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H410275 · 2017-01-26 00:00:00 — Interpellation 2016/17:275 Swedavia och flygplats av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Det statligt ägda Swedavia vill fjärrstyra flygtrafikledningen på från . Det innebär att statliga jobb i kommer att flyttas ned till . Precis tvärtemot det statsrådet pratar om . Regeringen har talat om att fler statliga jobb ska flyttas ut till andra delar av än bara . Det är därför så märkligt att ett statligt bolag därför gör tvärtemot vad regeringen säger när de vill att fem flygplatser runt om i landet, där är medräknat, ska placera fjärrstyrningen på . Handling och ord går inte hand i hand, vilket skapar en del förvirring. Min fråga till närings- och innovationsminister blir därför: Har ministern gett Swedavia i uppdrag att flytta statliga jobb från ned till ?
ip · H410277 · 2017-01-31 00:00:00 — Interpellation 2016/17:277 Statlig service på landsbygden av (M) till Statsrådet (S) Statsminister berättade i sitt att statsrådet fått uppdraget att säkra hela landets tillgång till grundläggande statlig service. Hela landet ska leva, lovade statsministern. Då infinner sig genast frågan hur regeringen definierar ”grundläggande statlig service”. Det är även oklart om boende i exempelvis eller kan förvänta sig en grundläggande statlig service som är lika god som någon annanstans i . Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet följande: Hur definierar statsrådet och regeringen grundläggande statlig service? Är det statsrådets ställningstagande att medborgare i hela landet får valuta för skattepengarna gällande den grundläggande statliga servicen?
ip · H410354 · 2017-01-31 00:00:00 — Interpellation 2016/17:354 Friskvård för egenföretagare av (M) till Finansminister (S) Att företag kan hjälpa sina anställda att arbeta förebyggande med hälsan genom friskvård är positivt. En god folkhälsa ger färre sjukskrivningsdagar, vilket gynnar arbetsgivaren, arbetstagaren och även staten i förlängningen. Samma utgångspunkter gäller även för småföretagare; ett förebyggande genom friskvårdsbidrag kan bidra till bättre hälsa för anställda men gynnar också bolagets ägare. Detta gäller dock endast om företaget drivs i aktiebolagsform. Då kan företaget göra avdrag för friskvårdsbidrag för såväl ägare som medarbetare. Om verksamheten drivs i enskild firma är det tillåtet att göra avdrag för friskvårdsbidrag för eventuella anställda – men inte för företagaren själv. Ur hälsosynpunkt är det olyckligt att associationsformen för företagandet är avgörande för om det är möjligt att göra avdrag för friskvård. Företagarna behandlas dessutom olika, givet associationsform, vilket kan upplevas som orättvist. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Är finansministern beredd att vidta åtgärder för att upphäva skillnaden mellan de olika associationsformerna när det gäller företagens möjlighet till avdrag för friskvård?
· H410184 · 2017-02-17 10:24:32 — Jag nämnde att handläggningstiden nu ligger när det gäller gruppen som har fördjupad högskolekompetens, och vi ser till att jobba vidare. Vi ska presentera ett lagförslag för så fort som möjligt. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H410278 · 2017-02-01 00:00:00 — Interpellation 2016/17:278 Arbetsmarknaden för unga i landsorten av (M) till Statsrådet (S) Att tidigt etablera kontakt mellan skola och näringsliv för att på så vis förbereda våra unga inför arbetslivet är av yttersta vikt. Detta är extra angeläget på orter där det finns relativt få arbetsgivare. Genom att förbättra kontakten möjliggörs lägre trösklar från utbildning till anställning. Studie- och yrkesvägledare bör ges möjlighet att genomgå kompetenshöjande utbildningar för att unga i landsorten ska ges de yppersta förutsättningarna att lyckas i det framtida arbetslivet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit och avser att vidta för att unga i landsorten ska få en förbättrad koppling till arbetsmarknaden?
ip · H410282 · 2017-02-02 00:00:00 — Interpellation 2016/17:282 Höjd kompetens i skolor av (M) till Utbildningsminister (MP) För att få världens bästa skola behöver vi ha visioner och strategier för hur vi ska nå dit. presenterades resultaten från och Timss, och glädjande nog har resultaten bland elever blivit bättre. Men det innebär inte att vi kan sätta oss ned och vara nöjda. För att vi ska få en ännu bättre skola behöver vi duktiga lärare som också får chansen att utvecklas i sitt yrke. Därför är det viktigt att de får möjlighet att regelbundet fortbilda sig i sitt ämne och i ämnet didaktik. Dessutom är det av största vikt att lärarna arbetar evidensbaserat för att höja elevresultat. En väg att gå för att höja kvaliteten i skolan är att lyfta upp antalet lektorers viktiga roll. För att ta ett exempel var lektorerna i princip utrotningshotade i kommun . utsågs till främsta lektorskommun – en utmärkelse som enbart har delats ut en gång. Anledningen till resultatet var att kommunen snabbt tog fram en handlingsplan. Lektorerna har i , utöver huvuduppdraget att undervisa, tre särskilda uppdrag: (1) att ha regelbundna kontakter med i aktuellt ämne, (2) att minst en gång per termin fortbilda övriga lärare som undervisar i ämnet och leda ämnesutvecklingen i den kommun de verkar i samt (3) att säkerställa att överlämningarna i ämnet sker på tillräckligt hög analytisk nivå – från till gymnasiet och från gymnasiet till . Lektorstjänsterna borde vara öppna för disputerade och undervisningsskickliga forskare från universiteten – i exempelvis matematik, fysik, engelska och historia – givet att de också är legitimerade och behöriga lärare. Att på nationell nivå öppna upp för ett betydande inflöde av universitetslärare vore just den kunskapsinjektion som skolan behöver. Det borde vara självklart att läraren använder evidensbaserade metoder i sin undervisning för att höja elevresultaten. På så sätt kan man varaktigt lyfta kvaliteten i alla ämnen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Kommer ministern att ta fram en handlingsplan som innehåller kvalificerade processer för att öka antalet lektorer i kommuner?
ip · H410283 · 2017-02-03 00:00:00 — Interpellation 2016/17:283 Statliga jobb i nordöstra av (M) till Statsrådet (S) har nordöstra drabbats av flera besked om att statlig verksamhet är på väg att avvecklas. Först kom beskedet att verksamhet i ska flyttas till , och sedan meddelades att distansapoteket, som ägs av statliga , avvecklar sin verksamhet i . kom också uppgifter om att Arbetsförmedlingen i kommun kan komma att stänga sitt kontor i kommunen. Detta vore olyckligt. är en av de kommuner som tagit emot flest flyktingar per invånare i , och man står inför stora arbetsmarknadspolitiska utmaningar. Men det är inte bara de statliga jobben utanför storstäderna som drabbas av regeringens politik. Småföretagen är jobbmotor. Fyra av fem nya jobb skapas i småföretagen. Dessvärre för regeringen en politik som på många sätt slår mot småföretagen, inte minst på landsbygden. har regeringen höjt skatterna med omkring 40 miljarder, och höjningar med ytterligare 20 miljarder är planerade. Höjd bensinskatt är genomförd, och planer finns nu på kilometerskatt och flygskatt. Det försämrade näringsklimatet och den försämrade konkurrenskraften gör det svårare för småföretagen att utveckla sin verksamhet på ett framgångsrikt sätt. Mot bakgrund av ovanstående är det viktigt, inte minst för områden som nordöstra , att få behålla de statliga jobb som faktiskt finns i regionen. Den utveckling vi nu ser går i motsatt riktning. Statliga jobb flyttas från landsbygd till storstäder. Det går stick i stäv med regeringens retorik och påstådda ambitioner om att flytta jobb från till övriga landet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att vända utvecklingen att statliga jobb försvinner från nordöstra ? Hur avser statsrådet att kompensera nordöstra för de nedläggningar som redan aviserats?
ip · H410285 · 2017-02-03 00:00:00 — Interpellation 2016/17:285 Förslaget om nya 3:12-regler av (M) till Finansminister (S) Den tidigare alliansregeringen valde att tillsätta en utredning som skulle se över de så kallade 3:12-reglerna, i syfte att underlätta generationsskiften i mindre företag. Alliansregeringen tillsatte utredningen för att regelverket behövde ses över. Genom att nuvarande regeringen ändrade direktiven till utredningen har förslagen nu i stället fokus på att öka skatteintäkterna. Utredningen föreslår en rad försämringar som totalt skulle leda till att tas ut i högre skatt för fåmansföretag. Detta innebär en kraftigt höjd skatt på småföretagare såsom bilmekaniker, blomsterbud och bagare. För en vanlig företagare kan det innebära att skatten höjs med . Att återigen höja skatten på jobb och tillväxt är fel väg att gå. Det leder inte till att fler jobb skapas och försämrar möjligheterna för tillväxt i hela landet. Regeringen planerar att genomföra denna skattehöjning för småföretagare som har ett stort utanförskap, drygt 900 000 människor enligt regeringens egna siffor, och vi vet att fyra av fem nya jobb skapas i mindre företag. Det förslag regeringen har på sitt bord får negativ effekt på företag och nya jobb. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka effekter bedömer finansministern att förslaget om nya så kallade 3:12-regler för småföretagare, som regeringen har på sitt bord, får på företagen och sysselsättningen?
ip · H410286 · 2017-02-03 00:00:00 — Interpellation 2016/17:286 som pilotområde för moderna transporter av (M) till Statsrådet (S) I pågår viktig forskning och utveckling av autonoma eller självstyrande fordon. Inom projektet är tanken att ett hundratal familjer ska få möjlighet att på riktigt och i det vardagliga livet testa och använda självstyrande bilar. I Drive utvecklas och forskas brett kring hur dessa självstyrande fordon och andra former av modern mobilitet på olika sätt kan komma att ändra alltifrån resmönster till stadsplanering. Uppslutningen från forskning, samhälle och näringsliv är stort bakom projekten. En stor utmaning är att gå från att utveckla enstaka lösningar, såsom en självstyrande bil eller en elbuss, till att utveckla ett helt koncept för en stadsdel eller en stad. I denna utmaning bör det finnas stora möjligheter för . Vi har en fordonsindustri med ledande aktörer, såsom AB , , och , men också ett brett nät av leverantörer till dessa inom en rad områden. Vi har också framstående universitet som och en offentlig förvaltning som är van att bland annat föra in nya tekniska lösningar i kollektivtrafiken. Nästa steg för är att göra ett eller ett par fullskaleförsök med modern mobilitet i någon eller några av de större städerna. Det skulle exempelvis kunna handla om att vid om- och utbyggnad av områden som , Ringön och/eller Gullbergsvass i i planeringen sätta mål och bygga in den allra mest moderna mobilitet, tillsammans med näringsliv och forskning. Erfarenheter som dras från sådana fullskaleförsök innebär flera fördelar. Företag som Bussar eller kan utveckla sina erbjudanden och sälja mer på världsmarknaden. Forskningen leder till ökat kunnande. Offentlig förvaltning utvecklar sin förmåga till stadsutveckling. Ett fullskaletest med moderna transportlösningar bör därför genomföras i och gärna någon eller några ytterligare städer i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att genomföra ett fullskaletest av moderna transportlösningar i och någon eller några ytterligare städer i ?
ip · H410288 · 2017-02-02 00:00:00 — Interpellation 2016/17:288 Valuta för pengarna av (M) till Statsrådet (S) väntas underskotten i de svenska kommunerna ligga på nära . Detta är en mycket oroande utveckling, framför allt om inget görs för att bryta denna negativa trend. Regeringen har höjt skatten på jobb och tillväxt med hela sedan den tillträdde, och föreslås ytterligare i skattehöjningar. Detta slår hårt mot jobb och svensk konkurrenskraft. Regeringen fortsätter att försämra för alla jobbskapare, och många av dessa entreprenörer känner sig tvingade att flytta utomlands. har höga skatter jämfört med andra länder, och det finns stora skillnader mellan landets kommuner i fråga om hur de hanterar sin ekonomi och hur de levererar kvalitet per satsad skattekrona. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet följande: 1) Vad beror kvalitetsskillnaderna mellan olika kommuner på enligt statsrådets bedömning? 2) Avser statsrådet att vidta åtgärder för attsäkerställa att redan satsade skattepengar runt om i landet tas till vara på bästa sätt?
ip · H410295 · 2017-02-06 00:00:00 — Interpellation 2016/17:295 Gårdsförsäljning av alkohol av (M) till Statsrådet (S) är det enda landet i EU som inte tillåter gårdsförsäljning av alkohol. Detta som svensk produktion av vin och öl utvecklas i allt snabbare takt och där intresset för mikrobryggerier och vingårdar ökar. Förutom att det skapar både jobb och tillväxt på landsbygden bidrar det också till ökad turism. Ett av regeringens främsta argument mot försäljning är att det inte är förenligt med det svenska Systembolagets monopol och att EU i så fall skulle tvinga att släppa marknaden fri. Det har dock visat sig att detta inte är sant då en skriftlig förfrågan från EU-parlamentarikern till kommissionen visade att det inte skulle hota Systembolagets monopol. För att inte rubba Systembolagets ställning har ett förslag presenterats om att göra gårdar som säljer alkoholhaltiga drycker till ombud för Systembolaget. Frågan är om statsrådet och regeringen är villiga att ompröva sin hållning i frågan om gårdsförsäljning om det sker via en omvandling till ombud för Systembolaget. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att ta ett lagstiftningsinitiativ eller vidta andra åtgärder för att möjliggöra försäljning av alkohol från gårdar såsom ombud för Systembolaget?
ip · H410299 · 2017-02-07 00:00:00 — Interpellation 2016/17:299 Svensk ansökan om av (M) till Statsrådet (S) blev stads OS-utredning klar, och kommer den att skickas ut på remiss och fördjupa olika delar. Går allt som det är tänkt kommer sedan regeringen att skicka på remiss och myndigheterna att utreda säkerhetsfrågorna. I en sista etapp kommer sedan SOK, SPK och RF samt att besluta att anmäla som så kallad candidate city . är sedan tanken att regeringen ska föreslå i som en post i budgetpropositionen, vilket sedan beslutar om. Klubbas förslaget i kommer en anmälan slutligen att lämnas in 2018. Enligt utredningen är genomförandebudgeten balanserad och omsluter ca . Detta förutsätter att svarar för huvuddelen av de investeringar på som uppskattas behövas i form av nya idrottsanläggningar. I och med IOK:s förändrade regler och det utökade stödet, som har fördubblat bidraget till de städer som ska arrangera , kommer runt att finansieras den vägen. Var resterande pengar ska komma från är dock oklart. finns det goda argument för att ett svenskarrangerat skulle ge ett positivt uppsving för vintersporter, inom vilka har många duktiga utövare. I direkt kontrast till utredning pekar dock forskning på att budgeten för att arrangera nästan utan undantag överskrids. Ett drar i genomsnitt över budgeten . Motsvarande tal för är , och genomsnittet av de båda är . har det nog inte undgått någon att samhällsbärande funktioner, såsom försvaret, vården, skolan, omsorgen och polisen, alla är i behov av mer pengar. Frågan är om statsrådet och regeringen anser att bör lämna in ansökan om i /Åre, trots att det med all sannolikhet blir en ekonomisk förlustaffär som vi har andra, samhällsbärande områden som är i stort behov av pengar. Min fråga till statsrådet blir därför: Har statsrådet för avsikt att stödja en ansökan om i /Åre 2026, och i så fall av vilka skäl?
ip · H410302 · 2017-02-06 00:00:00 — Interpellation 2016/17:302 Arbetsgivaravgifter av (KD) till Närings- och innovationsminister (S) är beroende av att företag startar, växer och stannar i . De behövs för att skapa värde som i sin tur genererar jobb och stärker välfärden. Vi behöver därför från politiskt håll göra allt vi kan både för att uppmuntra människor att våga starta nya företag, och för att få våra stora, traditionella arbetsgivare att stanna kvar i . Därför är det oroande när företagen upplever bekymmer med att verka i och väljer att flytta utomlands. Det försätter människor i arbetslöshet och utanförskap, försämrar vår konkurrenskraft och urholkar den svenska skattebasen. Senast i raden ser vi att SAS, som ju är ett till stor del statsägt bolag, nu väljer att flytta sin verksamhet utomlands på grund av för höga arbetsgivaravgifter i . Det är inte konstigt, bolaget har gjort sin matte och räknat ut att kostnaden för personalen är högre i än i övriga EU. Men beskedet innebär en tragisk ironi – statens eget bolag är alltså missnöjt med de höga skatter som staten ålägger företagen. har, jämfört med snittet för , en mycket hög arbetsgivaravgift, vilket får de tråkiga konsekvenser som vi nu ser i fallet med SAS. Förutom detta uppenbara problem finns också ett annat – studier visar nämligen att svenskarna i gemen inte vet hur högt skatteuttaget är. Vi kristdemokrater anser att arbetstagaren behöver, och har rätt att få, en uppgift om den totala kostnad som arbetsgivaren har för arbetstagaren. Synlighet och transparens är viktigt för att skapa legitimitet för skattesystemet och har en viktig demokratisk aspekt. Vi anser därför att arbetsgivarna bör åläggas en skyldighet att redovisa arbetsgivaravgiftens belopp per anställd i arbetsgivardeklarationen och att de offentliga arbetsgivarna ska gå före i detta hänseende. Vägen framåt för svenskt näringsliv och svensk arbetsmarknad är inte högre skatter på jobb, det är en dålig strategi som leder till att företag flyttar utomlands eller inte ens startar sin verksamhet i . Det är dags att de höga skatterna synliggörs och att regeringen vidtar åtgärder för att få företagen att stanna i . Mot bakgrund av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Hur planerar ministern att agera för att förhindra att företagens stora skattebörda leder till att jobben flyttar härifrån? Är ministern beredd att ta initiativ till att sätta press på företagen att synliggöra arbetsgivaravgifterna för arbetstagaren?
ip · H410306 · 2017-02-07 00:00:00 — Interpellation 2016/17:306 Statens ägande av av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Närings- och innovationsminister inkom med svar på min skriftliga fråga om regeringen har för avsikt att minska det statliga ägarintresset i , som motsvarar . Svar med frasen ”Till skillnad från tidigare borgerliga regeringar drivs denna regering inte av någon ideologisk privatiseringsagenda” får då tolkas som att ministern och regeringen anser att det är rätt ägandeform nu och att statens uppgift att vara delägare i ett telekombolag som verkar på en avreglerad och öppen marknad är det bästa möjliga. var det den dåvarande socialdemokratiska regeringen som påbörjade privatiseringen av genom att lansera en så kallad ”folkaktie”. Så nog har också socialdemokratiska regeringar ägnat sig åt att minska det statliga inflytandet i svenskt näringsliv. 955 000 svenskar nappade på att köpa Teliaaktier under löften om snabb och stor avkastning. Så blev det inte. Priset sattes till per aktie. , senare, är Teliaaktien nere i . är ett företag som det inte finns någon särskild anledning för staten att inneha ett så pass stort ägarintresse i. Detta har också konstaterat i sin rapport . För att ska kunna utvecklas som företag krävs det därför en större tydlighet från regeringens sida kring det statliga ägarintresset. I detta ingår att successivt minska det statliga ägandet och tydliggöra Telias roll inom ramen för ett samhällsintresse. Det finns ingen som helst anledning till att det statliga ägandet fortsatt ska vara så pass omfattande som i ett företag som verkar på en konkurrensutsatt marknad. I länder som exempelvis , , och har tidigare statliga telekomoperatörer sålts av och privatiserats. Därför vill jag fråga närings- och innovationsminister : Är det ministerns ställningstagande att det är nödvändigt för staten att fortsätta äga av , och i så fall av vilka skäl?
ip · H410307 · 2017-02-13 00:00:00 — Interpellation 2016/17:307 nationella riktlinjer för vård vid depression och ångest av (V) till Statsrådet (S) håller just nu på att ta fram nya nationella riktlinjer för vård vid depression och ångest, och förslaget är ute på remiss fram till . De föreslagna riktlinjerna har mött visst motstånd, och kritiker menar att de riskerar att leda till ett ensidigt perspektiv där psykofarmaka och elchocksbehandling prioriteras före långvarig terapi. En särskild oro har visats för att detta skulle kunna drabba barn och unga hårt. Även om svårighetsgraden kan variera är både depression och ångestsyndrom vanliga tillstånd. Man räknar med att av alla kvinnor och av alla män drabbas av en depression i livet. Ungefär lika många drabbas av ångestsyndrom. Depression och ångestsyndrom kan vara mycket allvarliga tillstånd och leder till en ökad risk för både somatiska sjukdomar och självmord. riktlinjer måste därför bygga på vetenskap och beprövad erfarenhet. Läkemedel och andra kroppsliga behandlingar kan vara helt nödvändigt för att patienten ska ges möjlighet att tillfriskna eller att terapi alls ska kunna vara verksamt. har vi kunnat se en trend av drastiskt ökad utskrivning av psykofarmaka för just gruppen barn och unga. skriver i sina riktlinjer att de föreslagna åtgärderna kan antas leda till ökade kostnader i ett inledningsskede, men att de på genererar kostnadsbesparingar eftersom vården blir mer effektiv. Vilken typ av metod, vilket läkemedel eller vilken terapi som fungerar bäst i behandlingen av depression och ångestsyndrom måste vara upp till läkare och annan vårdpersonal att bedöma. Det får dock aldrig bli så att kostnadsbesparingar är en avgörande faktor i valet mellan olika behandlingsmetoder för den enskilda patienten. Företrädare för projektledningsgrupp i arbetet med de nya nationella riktlinjerna har i debatten lyft fram ett ökat fokus på KBT-behandling. Detta går helt i linje med den ökade evidens som stöder att exempelvis KBT bör bli en vanligare behandlingsmetod vid många diagnoser. Kritikerna menar dock att de nya riktlinjerna kan innebära att stora delar av den samtalsbehandling och psykoterapi som finns inom offentlig vård kan komma att marginaliseras. Det skulle kunna betyda att kortare och därmed billigare insatser slår ut andra fungerande metoder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet ta några initiativ för att minska användningen av psykofarmaka bland barn och unga? Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att öka mångfalden av evidensbaserade behandlingar mot exempelvis depression och ångestsyndrom?
ip · H410310 · 2017-02-14 00:00:00 — Interpellation 2016/17:310 Statlig service på landsbygden av (M) till Statsrådet (S) Statsminister berättade i sitt att statsrådet fått uppdraget att säkra hela landets tillgång till grundläggande statlig service. Hela landet ska leva lovade statsministern. Då infinner sig genast frågan hur regeringen definierar ”grundläggande statlig service”. Det är även oklart om boende i exempelvis eller kan förvänta sig en grundläggande statlig service som är lika god som någon annanstans i . Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet följande: Hur definierar regeringen och statsrådet grundläggande statlig service? Är det statsrådets ställningstagande att medborgare i hela landet får valuta för skattepengarna när det gäller den grundläggande statliga servicen?