· H510149 · 2017-12-01 11:55:31 — har frågat mig vilka skattemässiga förändringar jag avser att vidta för att det ska löna sig att utbilda sig till sjuksköterska inom sjukvården. Enligt de riktlinjer för skattepolitiken som antog ska skattereglerna vara generella, med breda skattebaser. Det innebär att vi inte kan ha särskilda skatteregler för specifika yrkesgrupper, något som själv framhöll i sin riksdagsfråga om marginalskatter till mig . När det gäller bemanningen i vården är det landstingen som har arbetsgivaransvaret och därmed även huvudansvaret för kompetensförsörjningen. Regeringen har dock tagit initiativ till en rad åtgärder som kan bidra till bättre kompetensförsörjning. En av dessa är den så kallade professionsmiljarden, som innebär att regeringen avsätter för att stärka och stimulera landstingens arbete med kompetensförsörjningsfrågor. Regeringen satsar även på en utbyggnad av utbildningar inom bristyrken för att kunna möta arbetsmarknadens och vårdens behov, vilket bland annat innefattar sjuksköterskor, specialistsjuksköterskor och barnmorskor. Svensk vård håller hög kvalitet - många vittnesmål tyder på detta. Men det förutsätter att man kommer in till vården, för har bland längsta vårdköer. Enligt nationella planeringsstöd har antalet specialistutbildade sjuksköterskor i relation till befolkningen minskat . Utan specialistutbildade sjuksköterskor blir det inga operationer och ingen intensivvård. Med för få specialistutbildade sjuksköterskor växer köer och överbeläggningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Vilka blir lidande, fru talman? Det blir patienter och människor som får vänta alldeles för länge på att få rätt vård. En anledning till detta är att vidareutbildning helt enkelt inte lönar sig. visar att sjuksköterskor går back på sin utbildning jämfört med personer med enbart gymnasiekompetens. För specialistutbildade sjuksköterskor lönar sig utbildningen än sämre. Regeringens professionsmiljard, som finansministern nämnde, är tänkt att göra så att fler sjuksköterskor ska få ökad möjlighet till specialisering. Detta är jättebra, men blir det inte ett slag i luften om man gör specialistsjuksköterskan till en höginkomsttagare? Om specialiseringen lönar sig mindre, vad blir då poängen med satsningen ? betalar nämligen redan var tredje specialistsjuksköterska i skatt på den sista intjänade hundralappen. Regeringen ger med den ena handen och tar med den andra. Om regeringen på allvar vill korta vårdköerna, borde man då inte driva en politik som uppmuntrar till ansvarstagande, vidareutbildning och extra arbetade timmar i stället för tvärtom? Finansministern hävdar att höjda skatter ska finansiera välfärden. Men, finansministern: är välfärden. Dessutom finns gott om forskning som säger att höjda skatter långt ifrån per automatik ger större skatteintäkter. Vi kanske inte ska gå in på den så kallade Lafferkurvan , men inte ens finansministern kan påstå något annat än att höga skatter på lång sikt leder till att fler väljer att arbeta färre timmar, till att färre väljer att vidareutbilda sig och till att färre väljer att ta ansvar. Skatter styr beteende - detta gäller även sjuksköterskor. Min fråga till finansministern blir därför om det inte oroar finansministern att höga marginalskatter för sjuksköterskor gör att situationen med långa vårdköer kvarstår? Vilka samhällsproblem vill regeringen lösa genom att specialsjuksköterskor betalar i skatt på den sista intjänade hundralappen? Är höga marginalskatter för sjukvårdspersonal regeringens lösning på vårdköerna? Vi kan inte skattesänka oss till goda villkor för sjuksköterskor i . Det är någonting som jag tror är uppenbart för de allra flesta. Det är klart att de 30 miljarder i skattesänkningar som vill genomföra skulle påverka sjuksköterskornas möjligheter till en god arbetsmiljö, god löneutveckling och betald vidareutbildning. Regeringen har under den här mandatperioden vänt de stora underskott i statsfinanserna som vi ärvde av till överskott, som vi har drivit en politik för att fler människor ska arbeta. Vi har ordning och reda i statsfinanserna igen, och vi ser också att fler människor arbetar. Resurserna vill vi använda till att stärka välfärden, inte minst sjukvården, och se till att kommuner och landsting har de resurser som krävs för att personalen som arbetar där ska kunna ha goda villkor och goda löner. Att sänka skatten kommer naturligtvis inte att ge landstingen förutsättningar att ge sjuksköterskor bra lön, bra arbetsvillkor och betald vidareutbildning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Socialdemokraterna har lämnat 1990-talets uppgörelse om hälften kvar långt bakom sig. Regeringen sätter gärna bilden av den högavlönade mannen vars plånbok med enkelhet rymmer ett större uttag av staten. Men den bilden, fru talman, är helt enkelt missvisande. av våra poliser, av våra gruvarbetare, av sjuksköterskor med specialkompetens, cirka var tredje heltidsarbetande har mindre än hälften kvar av den sist inarbetade hundralappen. Konsekvenserna av att ha världens högsta marginalskatter är att antalet arbetade timmar bland framför allt högkvalificerade människor sjunker. En opinionsundersökning från Skattebetalarna visar att många svenskar hellre vill byta till fler semesterdagar i stället för en löneökning. Särskilt intressant är att denna vilja ökar när man har inkomster som ligger vid brytpunkten för statlig inkomstskatt. Totalt anger i undersökningen att de i de senaste tre årens löneförhandlingar försökt att få någon annan förmån än höjd lön, och andelen ökar till nära tre av tio personer i gruppen som har inkomster vid den nedre brytpunkten. I en ny rapport gjord av nationalekonomen redovisar han hur hushållens inkomster har utvecklats i samtliga länder . Resultatet visar att skatteintäkterna i genomsnitt har ökat i de EU-länder som har sänkt den högsta marginalskatten jämfört med dem som höjt den. och , som torde vara jämförbara länder med , är särskilt intressanta. Varför, fru talman, driver regeringen denna politik om höga marginalskatter påverkar människors vilja att jobba negativt? Höga marginalskatter ger faktiskt inte mer tillskott till skolan, vården och omsorgen. Vad motiverar då regeringen att ha världens högsta marginalskatter om vi inte får världens bästa välfärd? Om det hade varit så att verkligen trodde på att man kan sänka marginalskatten utan att det har någon effekt på offentliga finanser, hade man naturligtvis gjort det då man sänkte skatten med . Men då valde man att inte röra marginalskatterna. Det visar att i praktisk handling inte tror på det som står och fantiserar om i talarstolen, nämligen att det går att sänka marginalskatterna utan att det får statsfinansiella konsekvenser. Det som vi får in på den statliga inkomstskatten i är naturligtvis någonting som finansierar polisernas löner och de bidrag som vi ger till landstingen, så att de kan anställa sjuksköterskor och ge dem bra lönevillkor och vidareutbildningsmöjligheter. Skulle vi ta bort den statliga inkomstskatten eller göra förändringar i när man ska börja betala statlig inkomstskatt måste vi naturligtvis skära någonstans. Då blir det mindre pengar till polisen, sämre utvecklingsmöjligheter för poliser, mindre pengar till landstingen och därmed försämrade villkor för sjuksköterskor. Sänker man skatten med 30 miljarder, som vill göra, blir det naturligtvis sämre villkor för dem som arbetar i skattefinansierad verksamhet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Inför valet lovade att inga vanliga löntagare skulle beskattas hårdare. kan vi konstatera att av våra barnmorskor är höginkomsttagare i Socialdemokraternas . Vi moderater är tydliga med att vi behöver fler enkla jobb. Men behöver vi fler som utbildar sig, arbetar fler timmar och tar ansvar. Det finns ett brett stöd i för ett progressivt skattesystem, där den som tjänar mer betalar lite mer i skatt. Men att breda yrkesgrupper i normala lönelägen, såsom lärare, gruvarbetare, poliser och inte minst sjuksköterskor, ska betala hälften av en löneökning i skatt är varken rimligt eller moraliskt riktigt. Vårt mål är att befria så många sjuksköterskor som möjligt från att betala statlig skatt. Det första steget, som går att läsa i vår budgetmotion, är att brytpunkten höjs från dagens 37 900 till . Det är inte minst viktigt i då det faktiskt råder akut brist på utbildad personal i vården och i skolan. Då är det viktigt att inte avskräcka dessa grupper från att arbeta mer, för skatter styr beteenden. Vi har exempelvis höga alkoholskatter för att vi vill att konsumtionen av alkohol ska gå ned. Vi tror att det finns ett samband. Det motsatta borde ju gälla det vi vill ha mer av. Har vi råd med att breda yrkesgrupper inom välfärden väljer fritid före arbete? Vari ligger moralen att staten tar över hälften av den sista intjänade hundralappen för en sjuksköterska som valt att vidareutbilda sig, jobba fler timmar och tagit ansvar? Jag kan återigen konstatera att talar för en politik som de inte bedrev som de satt i regeringsställning. Jag har inget principiellt emot att höja brytpunkten för den statliga inkomstskatten. Men det är klart att det måste vägas mot vilka besparingar man måste göra för att göra det. Och i ett läge, som vi har , när polisen lägger våldtäktsanmälningar på hög, när föräldrar oroar sig över om deras barn lär sig tillräckligt mycket i skolan, när kvinnor som är gravida oroar sig för om de får plats på förlossningen, ja, då är det naturligtvis inte skattesänkningar som ligger högst upp på agendan. Det skulle minska möjligheterna att ge de här verksamheterna de resurser som krävs för att vi alla ska vara trygga och barnen ska lära sig det som de behöver i skolan. Därför är det här min prioritering. I den budget som vi har lagt fram genomför vi stora satsningar på polisen, skolan och sjukvården. För oss socialdemokrater är det viktigare än skattesänkningar. Överläggningen var härmed avslutad.