ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H510228 · 2017-11-23 00:00:00 — Interpellation 2017/18:228 relation till och Nato av (M) till Utrikesminister (S) I en intervju i en av världens mest ansedda dagstidningar beskrivs utrikesminister personliga livsöde på ett gripande sätt. Men utrikesministern ger också uttryck för en rad anmärkningsvärda åsikter som i vissa stycken avviker från regeringens linje. För det första kallar utrikesministern de 31 företagsledare, som i en debattartikel i uttryckte oro över att skulle avbryta det försvarspolitiska samförståndsavtal som ingåtts med , för fegisar. Direktöversatt säger utrikesministern: "Jag hoppas att detta var en läxa för dem eftersom de var sådana fegisar". Av artikeln framgår också att regeringen vidtagit åtgärder för att dämpa konsekvenserna av det faktum att valde att inte förnya det ingångna avtalet för de bilaterala relationerna mellan och . Företagsledarnas oro förefaller därför inte vara ogrundad, och att kalla dem för fegisar är i mina ögon ett ovärdigt uttryck. Det bör även ses mot bakgrund av att statsministern först hävdade att avtalet inte skulle sägas upp utan omförhandlas. För det andra uttrycker utrikesministern i intervjun frustration över det faktum att och Nato, enligt uppgift, uttalade oro över att röstade för mot kärnvapen. Om ansluter sig till konventionen kan det, enligt professorn i folkrätt , allvarligt skada försvarspolitiska samarbete med såväl Nato som . Utrikesministern hävdar att inte kommer att acceptera kritik mot detta ställningstagande. Uttalandet är anmärkningsvärt eftersom det är snarare än Nato och som har drivit på arbetet för att fördjupa samarbetet mellan parterna. Om följden av att ansluter sig till blir att samarbete med och Nato försvåras är det viktigt att får sådana signaler på ett tidigt stadium. För det tredje framgår det av artikeln att utrikesministern beskriver sig själv som pacifist. Utrikesministern har naturligtvis rätt att ha vilken livsåskådning hon vill i säkerhets- och försvarspolitiska frågor, och det hedrar henne att hon är tydlig med detta. Men med anledning av den centrala roll som utrikesministern har i arbetet med att utforma regeringens säkerhetspolitiska linje samt även bidrag till fredsfrämjande insatser vore det önskvärt att utrikesministern förtydligar sitt uttalande. Pacifismen tar ju som bekant avstånd från alla former av militär våldsanvändning. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till utrikesminister : Är det ministerns uppfattning att och Nato på ett otillbörligt sätt har kritiserat att röstade för om kärnvapenförbudet, och vilka åtgärder vidtar ministern i så fall med anledning av den bedömningen?
ip · H510229 · 2017-11-24 00:00:00 — Interpellation 2017/18:229 livsmedelsproduktion av (M) till Statsrådet (S) Livsmedelskedjan är en basnäring som också utgör fjärde största näring. Det finns stor potential till högre produktion som kan bidra till att hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter tas till vara. Trots våra nordliga breddgrader har vi i goda förutsättningar för lantbruk och kan i delar av landet producera stora skördar per odlad yta. är nyodlingspotentialen på många håll i världen liten, bland annat på grund av exploatering, ökenspridning, jorderosion, försämrad jordstruktur och minskad bördighet. Det gör att vi snart är nere odlingsbar jord per person i världen. importerar vi i av vår mat. Detta då vår konsumtion överstiger vår produktion, något som har gjort oss till kanske mest importberoende land när det gäller livsmedel. Den svenska livsmedelsproduktionen har minskat, vilket är allvarligt för landsbygden, arbetstillfällen och den biologiska mångfalden. Den livsmedelsstrategi som regeringen presenterade är ett steg i rätt riktning men långt ifrån tillräckligt. Varken livsmedelsstrategin eller den handlingsplan som regeringen presenterade innehåller några större konkreta åtgärder för att öka livsmedelsproduktionen i . Att livsmedelsförsörjningen ska öka är inte bara en miljö- och tillväxtfråga. Det är också en försvars- och säkerhetsfråga, då vi måste säkerställa vår livsmedelsproduktion även vid händelse av krig eller kris. Regeringens fokus på ekologisk produktion är inte heller bekymmersfri. Den ekologiska produktionen ger lägre volymer än den konventionella. Mellan en tredjedel och hälften av all produktion skulle försvinna om man helt övergick från konventionell till ekologisk odling, enligt uppgifter från SCB och . Det är bra att det finns politisk enighet i frågan om att livsmedelsproduktionen måste öka. Det är nu avgörande att livsmedelsstrategin åtföljs av konkreta åtgärder. Därför vill jag fråga statsrådet : – Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att livsmedelsproduktionen ska öka? – Hur avser statsrådet att underlätta för svenska bönder för att möjliggöra för dessa att öka livsmedelsproduktionen?
ip · H510230 · 2017-11-24 00:00:00 — Interpellation 2017/18:230 Vargens status i art- och habitatdirektivet av (M) till Miljöminister (MP) har antagit en resolution om att ska kunna ändra och uppdatera art- och habitatdirektivet, som berör hotade arter. Detta innebär en modernisering och gör att jakten på stora rovdjur med gynnsam bevarandestatus kan stoppas med hänvisning till art- och habitatdirektivet. I Europeiska kommissionens handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet uppmärksammar kommissionen att det finns en konflikt mellan vissa skyddade arter och mänsklig verksamhet, till exempel jordbruket, där man behöver ta ytterligare hänsyn. I gäller detta skarv och rovdjur såsom varg, som bidrar till stor skadegörelse. Det är viktigt att beslut om den svenska jakten tas i . har det kommit alarmerande rapporter om att ett flertal hundar har blivit dödade av vargar. Privatpersoner såväl som näringsidkare på landsbygden drabbas av ekonomiska förluster på grund av vargangrepp. Det är viktigt att beslut om rovdjursförvaltningen fattas så nära dem som berörs som möjligt. Vi har riksdagsbeslut på att antalet vargar som ska finnas i landet för en livskraftig population uppgår till 170–270 individer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka initiativ tänker ministern och regeringen ta angående art- och habitatdirektivet för att möjliggöra en förflyttning av vargen från rödlistad art till jaktbart vilt? Vilka åtgärder tänker ministern och regeringen vidta för att säkerställa att frågor om svensk jakt på varg ska beslutas i och inte på EU-nivå?
ip · H510231 · 2017-11-27 00:00:00 — Interpellation 2017/18:231 Tullens arbete av (M) till Finansminister (S) svårigheter att stoppa utförseln av stöldgods ut ur har varit ett växande problem. Av ett antal olika orsaker, såsom bristande tekniska hjälpmedel, för små resurser samt svårigheter att motivera kontroller, har blivit ett land som utländska stöldligor är väldigt verksamma i, då upptäcktsrisken är i det närmaste obefintlig. är verksamhet starkt viktad mot kontroller av införsel. Endast av kontrollerna riktar sig mot utförsel, och då är kontrollerna i stort sett alltid en följd av ett tips. Det är en hel rad med åtgärder som måste vidtas för att vi ska få bukt med problemet. I slutändan är det vanliga medborgare som drabbas då de själva måste ersätta de stulna föremålen. Som en följd av de ökade stölderna höjer även försäkringsbolagen sina , vilket ytterligare drabbar vanligt folk. Exempelvis måste en stulen båtmotor bekostas om på grund av höjda och inköp av ny båtmotor. Så får det inte gå till. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Bedömer ministern att situationen kring utförsel av stöldgods är hållbar, och vilka åtgärder planerar ministern att vidta för att försvåra utförseln av stöldgods?
ip · H510232 · 2017-11-28 00:00:00 — Interpellation 2017/18:232 Dödfödda barn av (M) till Socialminister (S) Den svenska mödrahälsovården, som infördes , har haft stor betydelse för att minska antalet barn som dör före födseln. Att förlora ett barn är varje förälders värsta mardröm. Riksdagsledamoten (KD) har lyft fram den viktiga frågan om ökade kunskaper om dödfödda barn. Frågan är värd att belysas från flera håll och att kompletteras med fler frågor. föds omkring 400 dödfödda barn i – fler än i många andra europeiska länder. Antalet barn som dör före födseln har inte minskat . Dödsorsakerna varierar, och många föräldrar får aldrig någon förklaring till varför deras barn dog. Det är angeläget att mer arbete och resurser ägnas åt det förebyggande arbetet för att minska antalet dödfödslar. Enligt studier finns det ett samband mellan minskat antal fosterrörelser och barn som dör före födseln. Minskade fosterrörelser som inte uppmärksammas eller hanteras kan leda till allvarliga konsekvenser, i värsta fall till att fostret dör. För att minska antalet dödfödda barn i släppte nya rekommendationer om fosterrörelser under graviditeten. Enligt dessa ska en gravid kvinna som känner att fosterrörelserna har blivit färre eller svagare utan avvaktan erbjudas en undersökning av fostret. Enligt ser dock inte rutiner kring fosterrörelser och utredning likadana ut över landet. Dessvärre har flera kvinnor vittnat om att de inte blivit tagna på allvar av mödravården, att de som bemötande fått höra att det är ”normalt” att känna minskade fosterrörelser sent i graviditeten, vilket är en myt enligt forskningen och något som även tas upp i läroböcker. Trots detta brister informationen till blivande mödrar. Vi kan inte heller se om informationen från nått alla mödravårdscentraler, barnmorskor och i slutändan den gravida kvinnan. Vissa kvinnor berättar att frågan om fosterrörelser aldrig tagits upp i mötet med mödravården. Många av de här barnen skulle kunna räddas om mödrarna inte väntade med att söka vård vid minskade fosterrörelser. Vi måste kvalitetssäkra mödravården och implementera nationella riktlinjer för hur bland annat minskade fosterrörelser ska hanteras. Rätt information och snabba undersökningar skulle kunna rädda många barn till livet. ser vi stora brister inom hela mödravården och förlossningsvården. De kvinnor som lyckligtvis föder friska barn känner i stället oro över att inte få plats på BB i närområdet, och över att i värsta fall inte hinna fram. gravida har rätt att få känna sig trygga under graviditet, förlossning och eftervård. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilken konsekvensanalys gör ministern av rutiner och insatser i fråga om dödfödda barn i ? Vad avser ministern att vidta för konkreta åtgärder för att öka förebyggande insatser i fråga om dödfödda barn i ? På vilket sätt kommer ministern att säkerställa att alla kvinnor i hela behandlas lika vid oro över minskade fosterrörelser?
ip · H510234 · 2017-11-28 00:00:00 — Interpellation 2017/18:234 Polisens svåra arbetssituation av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Alltsedan polisens omorganisation 2015 har nästan en polis i valt att lämna sin tjänst. är antalet patrullerande poliser på så litet att det går 1 700 invånare på varje polis. lider vårt land ännu större brist på poliser. rapporterades det exempelvis att bristen på poliser i ledde till att en semesterledig polis tvingades ingripa mot en narkotikapåverkad man i då det inte fanns någon patrull tillgänglig att skicka ut. En ytterligare problematik som lett till färre poliser och en generell underbemanning är också det besynnerliga anställningsstopp som införts gällande de nationella avdelningarna. Därtill är det många poliser som väljer att lämna sin tjänst. Bara har över 400 poliser slutat. Av dessa befinner sig de flesta mitt i karriären, är och har varit i yrket 5–. Det är en allvarlig utveckling, som måste vändas. Ofta tvingas också polisresurser flyttas från annan polisiär verksamhet när brottstyper nedprioriteras. I det läget är det tydligt att polisens resurser inte räcker till. I en situation där drabbas av allt fler sexuella övergrepp prioriteras exempelvis dessa brott ned på grund av underbemanning och tidsbrist som en följd av att polisens resurser i stället måste läggas på att utreda mord och mordförsök. Polisens underbemanning är allvarlig och ett hot mot tryggheten. Medborgarnas tilltro till polisen och rättsväsendet bygger på tillgänglighet och på att polisen kommer när den behövs. Att polisen är underbemannad, inte hinner åka på utryckningslarm eller utreda grova brott är oacceptabelt och undergräver den service som medborgarna har rätt att förvänta sig av samhället. Utöver detta har dessutom gjort en upphandling med rubriken av märkesauktoriserad underhållsservice och reparationer av polisens bilar. Den inköpta tjänsten har sådana brister att det kommer att påverka polisorganisationens belastning . Jag vill därför fråga justitie- och inrikesminister : Vad avser ministern att konkret göra för att förbättra polisens arbetssituation? På vilket sätt tas det i regleringsbrevet till höjd för att organisationen ska kunna utföra sin verksamhet utifrån faktiska förhållanden?
ip · H510236 · 2017-11-29 00:00:00 — Interpellation 2017/18:236 Följderna av ett centraliserat flygledningssystem av (C) till Statsrådet (S) och Swedavia har kommit överens om att stänga flygledningen i tur och ordning i , , Åre och . Jobben flyttar till en central flygledning på . Ett både trotsigt och ur många samhällsperspektiv underligt beslut. Trotsigt därför att samarbetsregeringen – genom civilminister – uttalat visionen att vinden har vänt när det gäller statens centralisering. Staten ska finnas närvarande i hela landet, och det är en prioriterad fråga för statsminister personligen. Statliga och under statsrådet verkande och Swedavias beslut innebär att ett fyrtiotal kvalificerade statliga jobb centraliseras till från väl fungerande verksamhet. Flygledningen är ett parallellfall till planer att lägga ned nio skattekontor. Underligt därför att ur ett samhällsperspektiv är beslutet både oklokt och troligen omöjligt att fatta om bara när totalförsvarsplaneringen fått upp farten. Från början skulle även vara med. Men Försvarsmakten sa nej med emfas. Lägg därtill att en centraliserad flygledning är lättare att slå ut i ett gråzonsscenario. Det kan ske genom cyberangrepp, fysisk infiltration med sabotage eller terrorattack. Statsrådets regeringskollegor försvarsminister och justitie- och inrikesminister , som har krisberedskapen på sitt bord, har all anledning att vara bekymrade. Och sett ur ett ekonomiskt perspektiv, det som är huvudskälet till förändringen, är det i sammanhanget småpengar sett till hela budgeten. Dessutom är kalkylerna minst sagt sårbara. Kritikerna menar att neddragningen i personal är alltför optimistisk. Central flygledning riskerar att bli en börda och inte en besparing. Mina frågor till statsrådet blir därför: På vilket sätt har samtliga ovannämnda samhällsperspektiv, ekonomi/centralisering av statlig verksamhet/totalförsvar, vägts in i direktiv och beslut inför det att beslutet fattats? Delar statsrådet min bedömning att beslutet leder till centralisering av statlig verksamhet till och att detta därtill ökar sårbarheten för verksamheten flygtrafikledning?
ip · H510237 · 2017-11-29 00:00:00 — Interpellation 2017/18:237 Skogsbruket, äganderätten och framtiden av (M) till Statsrådet (S) Många skogsägare är oroade över vad man uppfattar som en successiv urholkning av äganderätten. Förseningen av ett nationellt skogsprogram som tydliggör vikten av ett fungerande skogsbruk, regeringens underlåtenhet att ge besked om huruvida en översyn av artskyddsförordningen ska genomföras, förslag om utökad talerätt kopplad till avverkningar samt de växande problemen med nyckelbiotopsinventeringarna är några av de faktorer som bidrar till den oro många skogsägare känner. Till det kan läggas olika former av hot mot konkurrenskraften genom regelkrångel och höjda skatter generellt samt specifikt den av regeringen aviserade kilometerskatten. Enligt skogsvårdslagen ska produktionsmål och miljömål väga lika tungt avseende skogen. I praktiken hänger de också intimt samman, eftersom privat ägande av skog är grundfundamentet för att säkerställa långsiktigt ansvarstagande genom aktiv skogsförvaltning och lönsamt skogsbruk, vilket är förutsättningen för värnandet av olika miljövärden. Regeringens och olika myndigheters agerande innebär dessvärre en tydlig slagsida åt miljöhållet och att produktionen kommer alltmer i kläm. Förslag som skulle kunna stärka äganderätten och skogsbruket lyser helt med sin frånvaro. Mina frågor till statsrådet är: Vad är anledningen till att flera av regeringens processer som påverkar skogsbruket, såsom framtagandet av ett nationellt skogsprogram och frågan om en översyn av artskyddsförordningen, drar ut ? Anser statsrådet att Århuskonventionen förpliktar att införa utökad talerätt avseende vissa avverkningar i enlighet med det förslag som regeringens särskilda utredare kommit med? Är statsrådet beredd att verka för att den inventering av nyckelbiotoper som pågår stoppas till dess att såväl begreppet som inventeringsprocessen fått en utformning som även skogsägarna kan anse som rimlig? Vilka effekter bedömer statsrådet att de uteblivna beskeden från regeringen avseende en översyn av artskyddsförordningen har för skogsnäringen? På vilket sätt är regeringen och statsrådet beredda att agera för att inte enbart ensidigt stärka miljöintressena utan också stärka äganderätten och värna produktionen inom skogsbruket?
ip · H510238 · 2017-11-29 00:00:00 — Interpellation 2017/18:238 Tvångsinlösen av skogsmark av (M) till Statsrådet (S) planer på att tvångsinlösa skogsmark i Almåsa i väckte stor oro bland de markägare som berörs av planer att omvandla marken till naturreservat. mötte landshövdingen i berörda markägare. På mötet deltog riksdagsledamöter från länet, inklusive undertecknad. Ingen ska tvingas till försäljning i det aktuella fallet. Att landshövdingen har intygat detta är bra, men det har dock skapat diskussioner gällande landshövdingars mandat att ta beslut i dessa frågor. Jag har tidigare frågat statsrådet om regeringens syn på tvångsinlösen av skogsbestånd samt äganderätten för skogsägare. Statsrådet svarade mig att ”äganderätten är grundlagsskyddad och inte ifrågasatt av regeringen”. Även om regeringen utåt sett har denna inställning är inte statsrådets svar övertygande. Det som oroar är bland annat utredningen översyn av skogsvårdslagstiftningens förslag att ideella föreningar och andra juridiska personer ska ha rätt att överklaga avverkningsbeslut, något som starkt skulle påverka äganderätten. Dessutom är regeringens passivitet i EU-förhandlingar oroande – att man inte tydligare har värnat det svenska självbestämmandet över skogen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på situationer likt Almåsa där skogsägare har hotats med att få sin skog tvångsinlöst? Hur avser statsrådet att agera för att stärka äganderätten för landets skogsägare?
ip · H510240 · 2017-11-30 00:00:00 — Interpellation 2017/18:240 Arbetet mot sexuella trakasserier av (M) till Statsrådet (S) har allt fler kvinnor, och även en del män, i vågat ta steget och berättat om de sexuella trakasserier, övergrepp och i en del fall våldtäkter som de har utsatts för. Under hashtagen #metoo har många människor öppet beskrivit vad de har utsatts för, och det är tydligt att sexuella trakasserier genomsyrar alla branscher och samhällsskikt i vårt land. Det mest anmärkningsvärda är den tysthetskultur och ryggdunkningsmentalitet som tillåtits gro inom vissa branscher . Kulturprofiler som utsatt sina kollegor för trakasserier och kränkande behandling har fått gå vidare utan åtgärd och fortsatt sitt arbete som om ingenting har hänt. I stället finns många fall där den utsatte har skuldbelagts, tystats, erbjudits högre lön eller omplacerats. Detta är fruktansvärt och fullkomligt oacceptabelt. I kölvattnet av #metoo har blåslampan riktats mot många branscher där övergrepp och sexism förekommer. Hashtags som #medvilkenrätt från kvinnor inom juridiken, #timeout från kvinnliga idrottare, #närmusikentystnar från kvinnor i musikbranschen, #imaktenskorridorer från kvinnor inom politiken, #teknisktfel från kvinnor i teknikbranschen, #deadline från kvinnliga journalister och #tystiklassen från unga tjejer i skolan är bara några av dem. Anmärkningsvärt är att flera av dessa upprop rört branscher där staten är arbets- eller uppdragsgivare. Exempelvis har hundratals kvinnor verksamma inom film och teater givit illavarslande vittnesmål. Av dessa kvinnor har många arbetat på , en teater och ett bolag som är helägt av svenska staten. Ett annat exempel är , där en chef fick lämna sin tjänst efter att ha utsatt sina medarbetare för kränkande och nedsättande behandling. Utifrån detta vill jag fråga statsrådet : 1) Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att ta initiativ till för att motverka sexuella trakasserier och kränkningar? 2) Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att ta initiativ till för att säkerställa att staten som arbetsgivare eller bolagsägare tar sitt ansvar för att stoppa sexuella trakasserier och kränkande behandling?
ip · H510241 · 2017-11-30 00:00:00 — Interpellation 2017/18:241 Försörjningstrygghet avseende livsmedel av (M) till Statsrådet (S) Säkerhetsläget har försämrats i vår omvärld under en rad år och till följd av händelser utom vår kontroll. Det gör att det har blivit nödvändigt med ett ökat fokus på exempelvis försvars- och säkerhetsfrågor. Som ett led i den diskussionen följer också frågor som rör vår beredskap, exempelvis avseende livsmedelsförsörjningen. Det är bekymmersamt att den svenska konkurrenskraften har urholkats så mycket att bara ungefär varannan portion som konsumeras här faktiskt produceras här. Det gör oss sårbara om en allvarlig krissituation skulle uppstå och vi exempelvis skulle bli avskurna från omvärlden. Den svenska livsmedelsförsörjningen är till stor del beroende av importerade livsmedel. I händelse av begränsningar eller avbrott i importen finns det stor risk för att vissa livsmedel relativt snabbt blir en bristvara. Ur det perspektivet är ökad livsmedelsproduktion viktig, eftersom det innebär minskad sårbarhet. Det är viktigt att understryka att ökande export absolut inte är ett problem i det här sammanhanget, eftersom all ökad produktion – även den som exporteras – innebär minskad sårbarhet i händelse av kris. Om en bristsituation skulle uppstå kan råvaror och produkter som annars skulle ha exporterats i stället användas i . Livsmedelsförsörjningen är också beroende av fungerande transporter. Även vårt beroende av import av fossila drivmedel innebär i det perspektivet ökad sårbarhet. Såväl skogen som jordbruket kan dock bidra till en produktion av biodrivmedel där förutsättningarna för expansion är goda i . Det innebär också en möjlighet till fler jobb. Regeringen behöver därför säkerställa långsiktiga spelregler för biodrivmedel, till nytta både för klimatet och för vårt oberoende. Det har tyvärr länge saknats ett samlat ansvar och en överblick av vad som händer med livsmedelsförsörjningen i händelse av en allvarlig kris. I ljuset av det förändrade omvärldsläget behövs därför ett tydligare och samlat samordningsansvar när det gäller försörjningstrygghetsfrågorna, avseende exempelvis livsmedel och drivmedel. Vi behöver få en bättre överblick över säkerhetsläget, och det behövs en tydlig strategi för hur dessa frågor ska hanteras framöver. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet och regeringen att agera för att öka kunskapen om läget avseende livsmedelsförsörjning i händelse av en allvarlig kris? På vilket sätt avser statsrådet och regeringen att agera för att förbättra situationen avseende livsmedelsförsörjningen i händelse av en allvarlig kris? Anser statsrådet och regeringen att det behövs ett samlat ansvar för dessa frågor, exempelvis hos någon för ändamålet lämplig myndighet – och i så fall vilken?