ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H51099 · 2017-11-01 00:00:00 — Interpellation 2017/18:99 Östlig förbindelse av (M) till Statsrådet (S) I förslag till nationell plan för transportsystemet 2018–2029 fanns Östlig förbindelse inte med. Efter ett negativt besked från bedömde Sverigeförhandlingen att förutsättningar saknades för en överenskommelse och avbröt förhandlingarna. Beslutet från är anmärkningsvärt och får stor inverkan på miljön, tillväxten och framkomligheten i hela . har i en rapport uppskattat att befolkning kommer att öka med en halv miljon människor , och studier från Trafikanalys visar att kommer att ha fler flaskhalsar 2030 än . Matematiken är enkel. Fler människor och fler flaskhalsar kommer orsaka ökad trängsel och försämrad stadsluft. På köpet kommer dessutom hela tillväxt att påverkas, då den är direkt beroende av att når sin fulla potential. För att göra det behöver en komplett ringled. Alliansregeringen avsatte 2 miljarder i Sverigeförhandlingen till Östlig förbindelse. har endast en fjärdedel av dessa pengar använts till projektet. Vad som händer med de återstående pengarna från Alliansens satsning är därför högintressant, eftersom öronmärkta pengar naturligtvis ska gå till vad de avsatts för. (S) har avsagt sig ansvar genom att säga att inte kan betala för en statlig förbindelse. Frågan landar därför på regeringen, och det är hög tid att den agerar. Människor i förtjänar tydliga gemensamma besked från regeringen och det rödgrönrosa styret. Om byggandet av en Östlig förbindelse skjuts upp är det i slutändan människor, företag och tillgängligheten i regionen som drabbas. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilken är regeringens inställning till Östlig förbindelse och avser statsrådet att verka för att den kommer till stånd? Bedömer statsrådet, likt finansborgarrådet i , att Östlig förbindelse är en statlig angelägenhet? Hur avser regeringen att använda återstoden av de 2 miljarder som var öronmärkta för Östlig förbindelse?
· H510137 · 2017-12-05 15:15:36 — Jag är mycket bekymrad över de exempel där jag hör hur man från våra myndigheter och från hälso- och sjukvården emellanåt bara tittar i sitt eget stuprör och glömmer bort vem man är till för, nämligen den individ som alla har en uppgift att supportera. Som jag sa bereder vi också fler åtgärder i som handlar om just hur vi ökar stödet till och kring individen och hur vi skapar en tryggare och mer säker sjukförsäkring för den enskilde. Det handlar också om hur vi ställer tydliga krav på våra myndigheter och de aktörer som vi förfogar över att faktiskt samla sig kring individen för att han eller hon ska kunna komma tillbaka till hälsa och arbete igen. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad.
· H510160 · 2017-12-05 15:15:36 — Jag är mycket bekymrad över de exempel där jag hör hur man från våra myndigheter och från hälso- och sjukvården emellanåt bara tittar i sitt eget stuprör och glömmer bort vem man är till för, nämligen den individ som alla har en uppgift att supportera. Som jag sa bereder vi också fler åtgärder i som handlar om just hur vi ökar stödet till och kring individen och hur vi skapar en tryggare och mer säker sjukförsäkring för den enskilde. Det handlar också om hur vi ställer tydliga krav på våra myndigheter och de aktörer som vi förfogar över att faktiskt samla sig kring individen för att han eller hon ska kunna komma tillbaka till hälsa och arbete igen. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad.
· H510221 · 2017-12-20 12:14:10 — Gör den inte det kommer köparna av naturliga skäl att välja bort fordon de inte vet att de kan köra i hela landet. Jag ser ju öppningar i utredningen om civilförsvar som lämnades till försvarsministern . Ska vi klara en avspärrning måste vi kunna försörja hela landet med energi. Kanske kan man titta på det tillsammans med EU:s infrastrukturdirektiv för att inte bara människor i och ska kunna använda biogas utan det ska finnas tillgängligt i hela landet. Jag tackar för den mycket konstruktiva debatten och för de konstruktiva svaren från statsrådet, och jag önskar alla en god jul. Jag tackar interpellanterna för en bra diskussion om en fråga som är angelägen och som jag är glad att vi i grund och botten har en hyfsad samsyn kring. Vi vet att den mycket oturliga utvecklingen i med kombinationen av två stödsystem som inte var tänkta att kombineras nu påverkar den inhemska biogasproduktionen. Vi försöker hitta lösningar på detta - lösningar som håller, ska jag säga. Det är klart att våra utmaningar utifrån ett försörjningstrygghetsperspektiv, som båda interpellanterna tar upp, men också utifrån ett klimatperspektiv är stora. Men jag är övertygad om att de är fullt möjliga att lösa - och det kanske bästa med det hela är att det kanske går att göra det på ett sätt som klarar båda dessa perspektiv. En bra förebild för detta är sättet på vilket vi blivit av med oljan i värmesektorn i . Där har restprodukter från den svenska skogen och avfall från hushållen blivit oerhört centralt. Jag tror att det också på det här området finns mycket mer att göra, och regeringen gör oerhört mycket. Mycket av den infrastruktur som vi lagt fast under den här mandatperioden kommer att påverka och spela roll. Det innebär inte att det inte finns mer att göra. Det gör det, för det här är en stor utmaning. Även om är det land i Europeiska unionen som har högst andel förnybara drivmedel i transportsektorn ligger vi fortfarande alldeles för lågt, tycker jag. Det är därför jag för fram att jag tror att bränslebytet kommer att spela oerhört stor roll i det här sammanhanget. Jag är övertygad om att det med ett hållbart skogsbruk och en levande pappers och massaindustri kommer att finnas restprodukter så att det går att leverera de biodrivmedel som det förutsätter. Även om vi har stora utmaningar och problem känner jag mig full av tillförsikt. Jag önskar ledamöterna och herr talmannen med kansli en god jul och ett gott nytt år. Överläggningen var härmed avslutad.
· H510233 · 2017-12-20 10:14:19 — Av de som söker asyl i EU kommer färre och färre, som ministern nämnde tidigare, från , exempelvis från den benhårda diktaturen i , från krigets och svältens och från förtryckets och de etniska konflikternas . Det beror på att vägen genom , och är stängd efter påtryckningar från EU. Döden på diskuteras ofta, men döden i är en annan konsekvens av EU:s politik, som det tyvärr talas mindre om. En anledning är förmodligen att vi inte vet hur många som mister livet under de långa och svåra resorna i öknen. Men låt oss för allt i världen hoppas att de policyer som lyfter upp de positiva effekterna av migration och som har fått inskrivna leder till att EU ändrar färdriktning, även om vi tyvärr inte sett något av detta efter att de nya tilläggen skrevs in . Jag fick en fråga från . Jag försökte bara läsa din interpellation, och som jag förstod det kritiserar du i den att EU riktar om sitt bistånd till länder i och . Det står ju så, tyckte jag. Därav drog jag slutsatsen att ni vill att biståndet från EU ska riktas någon annanstans i större utsträckning, men om jag har tolkat interpellationen fel ber jag självfallet om ursäkt. Jag vill avsluta med att konstatera att det finns många länder i EU-kretsen som gärna vill att vi ska använda biståndet på ett sådant sätt att vi sätter press på mottagarländerna att agera på olika sätt i förhållande till migranter. position är den att om vi drar tillbaka bistånd är det oerhört kontraproduktivt. Om EU är oroliga för att det ska komma en ström av ekonomiska migranter till är det ännu viktigare att vi har ett effektivt bistånd - att vi stöder den ekonomiska utvecklingen, att vi stöder rättsstatens principer, att vi arbetar mot förtryck, för kvinnors rättigheter, för civilsamhällets organisationers möjligheter att verka fritt etcetera. Det är precis dessa områden som biståndet går till. Därmed är det ännu mer centralt i då vi ser en stor oro i många delar av världen. Precis som en av interpellanterna började med har vi 60 miljoner människor på flykt , och vi har över 120 miljoner som är i behov av humanitär hjälp. Det är den största humanitära katastrofen sedan FN skapades. Därför behövs biståndet mer . För att det också ska finnas ett förtroende från mottagarländerna gentemot givarna, i detta fall EU men också , måste man veta att biståndet har den fattiga människans perspektiv som utgångspunkt. Därför måste det finnas ett lokalt ägarskap om det ska vara effektivt, och människors eget perspektiv måste vara centralt. Därför är det detta som driver. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Överläggningen var härmed avslutad.
· H510235 · 2017-12-20 12:14:10 — Gör den inte det kommer köparna av naturliga skäl att välja bort fordon de inte vet att de kan köra i hela landet. Jag ser ju öppningar i utredningen om civilförsvar som lämnades till försvarsministern . Ska vi klara en avspärrning måste vi kunna försörja hela landet med energi. Kanske kan man titta på det tillsammans med EU:s infrastrukturdirektiv för att inte bara människor i och ska kunna använda biogas utan det ska finnas tillgängligt i hela landet. Jag tackar för den mycket konstruktiva debatten och för de konstruktiva svaren från statsrådet, och jag önskar alla en god jul. Jag tackar interpellanterna för en bra diskussion om en fråga som är angelägen och som jag är glad att vi i grund och botten har en hyfsad samsyn kring. Vi vet att den mycket oturliga utvecklingen i med kombinationen av två stödsystem som inte var tänkta att kombineras nu påverkar den inhemska biogasproduktionen. Vi försöker hitta lösningar på detta - lösningar som håller, ska jag säga. Det är klart att våra utmaningar utifrån ett försörjningstrygghetsperspektiv, som båda interpellanterna tar upp, men också utifrån ett klimatperspektiv är stora. Men jag är övertygad om att de är fullt möjliga att lösa - och det kanske bästa med det hela är att det kanske går att göra det på ett sätt som klarar båda dessa perspektiv. En bra förebild för detta är sättet på vilket vi blivit av med oljan i värmesektorn i . Där har restprodukter från den svenska skogen och avfall från hushållen blivit oerhört centralt. Jag tror att det också på det här området finns mycket mer att göra, och regeringen gör oerhört mycket. Mycket av den infrastruktur som vi lagt fast under den här mandatperioden kommer att påverka och spela roll. Det innebär inte att det inte finns mer att göra. Det gör det, för det här är en stor utmaning. Även om är det land i Europeiska unionen som har högst andel förnybara drivmedel i transportsektorn ligger vi fortfarande alldeles för lågt, tycker jag. Det är därför jag för fram att jag tror att bränslebytet kommer att spela oerhört stor roll i det här sammanhanget. Jag är övertygad om att det med ett hållbart skogsbruk och en levande pappers och massaindustri kommer att finnas restprodukter så att det går att leverera de biodrivmedel som det förutsätter. Även om vi har stora utmaningar och problem känner jag mig full av tillförsikt. Jag önskar ledamöterna och herr talmannen med kansli en god jul och ett gott nytt år. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H510246 · 2017-12-01 00:00:00 — Interpellation 2017/18:246 Sanktionsavgift vid kemikaliebrott av (V) till Miljöminister (MP) Enligt en rapport från Kemikalieinspektionen leder de flesta av Kemikalieinspektionens åtalsanmälningar om misstänkta miljöbrott inte till någon påföljd för företagen. har Kemikalieinspektionen anmält 664 misstänkta miljöbrott till åklagare. Av den nya rapporten över tillsynen framgår att nästan 500 av dessa åtalsanmälningar är färdigbehandlade av . Av dessa ärenden har lagts ned medan har lett till böter för företagen. Kemikalieinspektionens åtalsanmälningar gäller brister som upptäckts vid myndighetens tillsyn av företag som tillverkar, importerar och säljer kemiska produkter, bekämpningsmedel och varor. Den största andelen anmälningar handlar enligt Kemikalieinspektionen om varor som innehåller kemiska ämnen som är förbjudna enligt EU:s kemikalielagstiftning Reach. Det kan till exempel handla om smycken som innehåller bly eller kadmium, eller leksaker som innehåller vissa förbjudna ftalater. Kemikalieinspektionen föreslog i en skrivelse till Miljö- och att en del av de lagöverträdelser som myndigheten anmäler till åklagare i stället ska leda till miljösanktionsavgifter. Myndigheten menar att med införande av miljösanktionsavgifter skulle lagöverträdelser innebära tydliga sanktioner för företag som sålt varor som innehåller förbjudna ämnen, vilket sannolikt skulle leda till att fler lever upp till kemikalielagstiftningen. Regeringen gav i uppdrag att undersöka möjligheterna till en sanktionsväxling på kemikalieområdet. Utredningen bedömde att en sanktionsväxling skulle leda till ett effektivare system. anser att det är mycket oroande att de lagöverträdelser som sker inom kemikalieområdet inte leder till någon påföljd för företagen. Vår uppfattning är att miljösanktionsavgifter bör införas inom kemikalieområdet för en del av de lagöverträdelser som anmäls till åklagare. Detta skulle stärka våra möjligheter att förhindra att förbjudna ämnen sprids till människor och till vår miljö. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga miljöminister : 1) Avser ministern att ta initiativ för att införa miljösanktionsavgifter inom kemikalieområdet? 2) Avser ministern att vidta andra åtgärder för att genom nationell lagstiftning minska användningen av farliga kemiska ämnen?
ip · H510247 · 2017-12-01 00:00:00 — Interpellation 2017/18:247 Psykisk ohälsa och sjukskrivningar av (M) till Socialminister (S) Psykisk ohälsa ökar lavinartat i , och den grupp som främst är utsatt och representerad är unga kvinnor. Statistik från och pekar på detta, och även vittnar om ökade kontakter gällande psykisk ohälsa. På så vis kan vi dra slutsatsen att vi kommer att ha fler vuxna som lider av psykisk ohälsa och dess följder. Begreppet psykisk ohälsa är brett, och inom begreppet ryms bland annat stress, ångest och depression. I är depression en av de vanligaste psykiatriska diagnoserna. En av fem har diagnostiserats med depression minst en gång i livet. Av dessa har nästan var tredje fått diagnosen mer än en gång. uppgav av befolkningen att de hade besvär med ängslan, oro eller ångest i någon grad, och högst andel återfinns bland unga kvinnor. Dessutom har sjukskrivningarna för reaktioner på svår stress ökat stort; mer än fördubblades antalet anmälningar om arbetsrelaterade sjukdomar till följd av stress. Trenden visar tydligt att psykisk ohälsa är något som behöver tas itu med omgående. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att ta itu med den ökade psykiska ohälsan hos kvinnor, som i allt större utsträckning resulterar i sjukskrivningar?
ip · H510248 · 2017-12-01 00:00:00 — Interpellation 2017/18:248 Hot och våld i arbetsmiljön av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Anmälningar om hot och våld inkommer ofta från säkerhets-, blåljus-, vård- och omsorgspersonal, men även anställda inom skola, barnomsorg och kollektivtrafik är grupper som representeras i den statistik som belyser problemet. En utredning har tillsatts på området gällande blåljuspersonal, men statistiken för hot och våld i arbetsmiljö som leder till arbetsolyckor och sjukfrånvaro är mer utbredd än så. Perioden –anmäldes 11 423 arbetsolyckor med sjukfrånvaro till följd av hot och våld, där kvinnor är överrepresenterade av fallen, vilket kan förklaras med att den bransch som främst utsätts för hot och våld i arbetet som leder till arbetsolyckor med sjukfrånvaro är vård och omsorg. Mer än hälften av anmälningarna kommer från denna sektor. Till stor del handlar det om anmälningar från hemvårdsbiträden, undersköterskor och sjukvårdsbiträden. Därefter kommer utbildningsväsendet med , och många anmälningar görs av förskollärare och gymnasielärare, det vill säga yrkeskategorier inom den offentliga sektorn. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder och politiska reformer avser ministern och regeringen att vidta för att möta det ökade antalet anmälningar om hot och våld som leder till arbetsolyckor och sjukfrånvaro i den offentliga sektorn?
ip · H510255 · 2017-12-05 00:00:00 — Sedan gäller det brottsligheten bland svenskar och invandrare och hur den utvecklas när migrationen är mycket stor. Jag har citerat Brottsförebyggande rådets förord i rapporten . Ställ frågorna till Brå i stället! Rapporten är , men den statistik som den bygger på är från 1997-2001. Det är , . Återigen: Rapporten är , men det var inte sista gången som någon rapport om just denna fråga producerades - tvärtom. Det kommer forskningsrapporter vartenda år på just detta tema. De visar, som jag har varit inne på , att det är en överrepresentation av människor med utländsk bakgrund i brottsstatistiken - så är det för övrigt inte bara i , utan det är samma mönster över hela världen. Men när man rensar den från de socioekonomiska faktorerna minskar det direkt. Det är den slutsatsen som är viktig, tycker jag. Om man vill komma åt detta på handlar det i stor utsträckning om två saker. Det ena handlar förstås om att bekämpa brotten i sig genom att se till att det finns polisresurser så att man kan bura in de mest brottsaktiva individerna. Det är den ena saken. Det andra handlar om hur de sociala förhållandena i grund och botten ser ut. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag var inne på detta tidigare. Jag sa att det faktiskt finns en tendens att de sociala klyftorna i har minskat med vår politik. Det tycker jag i så fall är bra. Man behöver inte vänta på detta. Det handlar bara om vilken ambitionsnivå man har i botten. Sedan gäller det stöldligornas karaktär. Det är personer som är medborgare i till exempel eller . De sitter där och planerar sina brott. Sedan åker de till exempel till , eller och begår brott där. Sedan för de ut stöldgods. Det är det jag menar. Den gruppen ska man inte blanda ihop med invandrare generellt eller med asylsökande. Då hamnar man fullständigt snett. Om du skulle titta på statistik över medborgarskapet för dem som begår dessa brott är det klart att du framför allt skulle se denna typ av grupp. Jag tycker att slutsatsen är att vi måste gå på de sociala klyftorna. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H510256 · 2017-12-01 00:00:00 — Interpellation 2017/18:256 Vinstförbudets påverkan på jämställdheten av (M) till Statsrådet (S) meddelades det att regeringen tillsammans med har nått en överenskommelse om att stoppa vinster i välfärden – en överenskommelse och ett beslut som bygger på den mycket kritiserade , signerad Reepalu. Ett vinstförbud är ett steg tillbaka för jämställdhetsperspektivet, och det är förvånansvärt att en regering med en feministisk profil vill införa ett vinstförbud på företag där majoriteten ägs och leds av kvinnor. Nästan 7 000 kvinnor leder företag inom vård och omsorg, och av äldreomsorgsföretagen har en kvinnlig företagsledning i . Utredningen menar att det inte finns någon anledning att tro att vinstförbudet kommer att få någon negativ inverkan på jämställdheten mellan kvinnor och män. Trots detta riktar sig vinstförbudet mot sektorer där främst kvinnor är yrkesverksamma på alla positioner. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att, inom sitt ansvarsområde, vidta för att ett vinstförbud inte ska påverka jämställdheten på arbetsmarknaden mellan kvinnor och män?
ip · H510259 · 2017-12-05 00:00:00 — Interpellation 2017/18:259 EU:s framtida utveckling av i (M) till Statsrådet (S) har initierat en diskussion om EU:s framtida utveckling. Kommissionen har presenterat en vitbok och fem diskussionsunderlag på det temat. Tanken är att ska anta slutsatser om framtidsfrågorna . Kommissionen vill dock att det ska föras en uppriktig och bred diskussion i medlemsländerna om EU:s framtid. Ännu är en sådan svår att skönja i . En anledning till detta kan vara att regeringen fortfarande inte har presenterat en konkret linje eller vision för hur den vill att EU utvecklas. i ägde en första diskussion mellan medlemsstaterna rum med anledning av kommissionens initiativ. Medieuppgifter från mötena säger att många medlemsländer förde fram sina ståndpunkter och idéer om hur de vill att EU ska utvecklas. Många medlemsländer och även kommissionen tycks vilja se omfattande maktöverföring till EU. Det är något som motsätter sig. Jag har i en skriftlig fråga till statsrådet frågat vad regeringen anser i frågan om EU:s framtid, hur regeringen tänker driva sin linje i EU-kretsen och hur regeringen avser att förankra sin linje på hemmaplan. I sitt svar nämner statsrådet få konkreta områden och prioriteringar. En sak nämner hon dock, vilket jag tycker är bra, nämligen att EU-budgeten bör prioriteras om, exempelvis mindre resurser till jordbruksstöd och mer resurser till åtgärder inom säkerhet, konkurrenskraft, forskning och klimatomställning. Statsrådet nämner utöver detta inget konkret om hur hon och regeringen ser på de många förslag som kommissionen har presenterat inom ramen för diskussionen om EU:s framtid. Då det är regeringen som sköter förhandlingar med de övriga medlemsländerna är det självklart en brist att inte kunna presentera en tydlig linje tidigt i processen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad är statsrådets och regeringens ståndpunkt om EU:s framtida utveckling? Hur tänker statsrådet och regeringen driva sin linje i EU-kretsen? Hur avser statsrådet och regeringen att förankra sina ståndpunkter om EU:s framtid på hemmaplan?
ip · H510262 · 2017-12-05 00:00:00 — Interpellation 2017/18:262 Förändringar i EBO-lagen av (SD) till Statsrådet (S) Lagen om eget boende (EBO-lagen) har visat sig att vara en enorm belastning för kommuner, och tanken med EBO har visat sig i praktiken skapa mer problem än möjligheter för den enskilde. välkomnar beskedet från regeringen där den äntligen säger sig vilja bryta upp lagen. Regeringen anger att extrem trångboddhet och bättre möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden och i det svenska samhället som anledningar till att lagen måste förändras. saknas närmare specificering av hur alternativet till EBO ska se ut. Vidare presenteras inga förslag på hur man ska motverka att personer i ett senare skede ändå hamnar i trångboddhet efter att ha ordnat ett så kallat värdigt eget boende (VEBO) som regeringen omnämner som nytt förslag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur tänker statsrådet att det nya förslaget kring EBO kan bli utformat? Vilka fler förändringar anser statsrådet kan vara nödvändiga för att förhindra att bosättning i trångboddhet sker i efterhand?
ip · H510263 · 2017-12-06 00:00:00 — Interpellation 2017/18:263 Fler poliser i kommun av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) ”Det har varit ett bra år. Vi har kunnat jobba med den lokala problembilden med trafik och våld i offentlig miljö. Där har vi gjort väldigt bra resultat och går i mål med medborgarlöftena. Vi har kommit en bit på vägen mot målet att jobba aktivt nära medborgarna, men vi har för lite personal” Denna sammanfattning gör , gruppchef för poliser, om polisens arbete i yttre tjänst i . Kritiken har varit hård mot dels att det är alldeles för få poliser i kommunen, dels att polisstationen har stått obemannad . Än så länge når man inte upp till vad som bör vara en rimlig servicenivå, inte minst i kommuner som , med en yta lika stor som . Den vikande trenden med allt färre uppklarade våldsbrott, rån och stölder måste brytas. I har drygt var tionde invånare utsatts för brott, och nästan var femte uppger att de känner sig ganska eller mycket otrygga, enligt Brås senaste nationella trygghetsundersökning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur avser ministern att agera för att säkerställa en högre polisnärvaro i landets mer glesbefolkade delar, som kommun? Hur avser ministern att agera för att bryta den ökande otryggheten bland jämtlänningar? Hur avser ministern att agera för att vända den vikande trenden med allt färre uppklarade våldsbrott, rån och stölder?