ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H410589 · 2017-08-11 00:00:00 — Interpellation 2016/17:589 Sandsugning i av (M) till Miljöminister (MP) Problemet med sandsugning i har åter uppmärksammats i media. förbjöd sandsugning , men från dansk sida är det fortfarande tillåtet. Ett antal kommuner och miljöorganisationer har försökt uppmärksamma både den danska och den på problemet, men utan resultat. Så här skrev de politiska ledningarna i och i ett brev till miljöministern : ”har en världsunik havsmiljö med stor betydelse för ekologin samt även indirekt för fiske, forskning och turism i regionen. Här finns en stor artrikedom med fler än 140 arter av fisk, säl, tumlare, alger, plankton och olika typer av bottenfauna. Denna rikedom beror på den stora variationen i bottenstruktur, djup och salthalt. Här möter bräckta vatten det salta vattnet från vilket skapar livsmiljöer som saknar motstycke någon annanstans i världen. Områden bidrar med betydelsefulla uppväxtområden för viktiga fiskarter i hela . Tack vare det förbud mot bottentrålning som och varit överens om har denna unika artrikedom kunnat bevaras. hotas havsmiljön, trots överenskommelsen mellan . Det akuta problemet är den sandsugning som pågår i som ger svåra och kanske permanenta skador. Trots stora protester och att svenska myndigheter sagt nej så pågår bland annat en stor utvinning av sand i Köge Bugt i södra delen av samt i Lappegrunden och Disken i norra delen av . Utvinning är ett stort hot mot artrikedomen, och i förlängningen för turism- och fiskenäringen i . Här måste den svenska och danska regeringen agera samfällt för att se till att sandsugningen upphör.” Det är naturligtvis angeläget att den gör vad den kan för att förhindra den negativa miljöpåverkan som sandsugningen ger upphov till. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöministern: Vilka kontakter har miljöministern och regeringen haft med den danska regeringen i frågan om sandsugning i och vilka eventuella resultat har uppnåtts av kontakterna? På vilket sätt är miljöministern och regeringen beredd att agera framöver för att komma till rätta med problemet?
ip · H410590 · 2017-08-09 00:00:00 — Interpellation 2016/17:590 Försvar mot ballistiska robotar av (L) till Försvarsminister (S) Vilka åtgärder är försvarsministern beredd att vidta, så att blir delaktigt i ett gemensamt försvar av vårt närområde mot ballistiska robotar? Är svensk delfinansiering av sådan förmåga aktuell?
ip · H410591 · 2017-08-14 00:00:00 — Interpellation 2016/17:591 Regeringens åtgärder kring återvändare som stridit för IS av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) medverkade justitie- och inrikesministern i SVT Aktuellt för att kommentera att regeringen nu vidtar skärpta åtgärder mot återvändande som stridit för Islamiska statens terrorism. Regeringen kommenterade frågan om avhopp och att staten nu ska ta ett större ansvar. Hur detta ska fungera i praktiken framgick inte i inslaget inte heller konkret vad det var regeringen fattat beslut om som inte tidigare varit känt i exempelvis den senaste överenskommelsen om åtgärder mot terrorism. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande frågor till justitie- och inrikesminister : Vem kommer samlat att ansvara nationellt för att hantera s.k. IS-återvändare? Vilka nya skärpta regler, som inte tillämpas , kommer införas gentemot de personer som finns på Säkerhetspolisens lista? Delar regeringen uppfattning att alla som återvänder obligatoriskt ska granskas av rättsväsendet? Vilka andra åtgärder vidtar regeringen för att komma åt problemet med inhemsk extremism, något som ökat dramatiskt enligt en reviderad rapport från Säkerhetspolisen?
ip · H410592 · 2017-08-08 00:00:00 — Interpellation 2016/17:592 Statsministerns ansvar för att rädda Findus av (M) till Statsminister (S) Beskedet att verksamheten vid Findus anläggning i skulle avvecklas slog ned som en bomb i hela Livsmedelssverige. Tonläget var högt från många håll, bland annat från regeringen, med slagord av typen ”Ingen ärta ska flytta till !” har självkritiken från regeringen lyst med sin frånvaro, avseende huruvida vi från svensk sida verkligen har gjort tillräckligt för att ge så goda konkurrensförutsättningar som möjligt för våra näringar generellt och livsmedelsnäringen specifikt. Livsmedelsstrategin, som fattade beslut om före sommaruppehållet , ger brett förankrade och långsiktiga mål till 2030, vilket är bra. Det återstår dock att se vilka konkreta åtgärder regeringen avser att genomföra för att stärka konkurrenskraften. Framför allt behöver kostnader sänkas, regler förenklas och särkrav plockas bort. Bara så kan långsiktigt goda förutsättningar uppnås. I ett mer kortsiktigt perspektiv har det efter Findusbeskedet dock varit angeläget med andra, mer riktade och konkreta åtgärder, i syfte att rädda kvar verksamheten på Findus i . Det förutsätts naturligtvis att regeringen i det läget gör precis allt som står i dess makt för att åstadkomma positiva resultat. Av rapportering i medierna (reportage på sajten publicerat ) finns det skäl att ifrågasätta huruvida regeringen verkligen har agerat på ett tillfredsställande sätt. Av reportaget framgår att statsministern var anmodad att träffa representanter för Findus ägarsfär och framföra väl avvägda argument för att verksamheten skulle kunna räddas. Så verkar inte ha skett, utan andra representanter för regeringen skickades i stället. Språkproblem och bristande vilja eller kunskap att framföra de relevanta argumenten beskrivs vara orsaken till att mötet blev en flopp och att de önskade resultaten helt uteblev. Informationen öppnar upp för frågor kring på vilket sätt statsministern och regeringen har agerat för att rädda kvar verksamheten i . Därutöver väcks frågor av bredare karaktär kring regeringens agerande för att göra mer konkurrenskraftigt och hur regeringen stärker incitamenten för företag att stanna och växa. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsminister : När och på vilket sätt fick statsministern, eller hans medarbetare, information om möjligheten till ett möte med representanter för Findus ägarsfär? Vilka motiv ligger bakom statsministerns, eller hans medarbetares, beslut att inte medverka vid ett sådant möte utan i stället skicka en annan representant? Vilka överväganden gjorde statsministern samt regeringen avseende de argument som skulle framföras vid mötet samt på vilket sätt samtalen skulle föras, bland annat med hänsyn till eventuella språkproblem?
ip · H410593 · 2017-08-15 00:00:00 — Interpellation 2016/17:593 Stranderosion av (M) till Miljöminister (MP) Problemet med stranderosion kan skådas på flera ställen i . På vissa platser är läget akut, såsom vid kusten i . Havet äter sig allt längre in i kusten och egendom hotas. För kustnära kommuner är detta ett mycket allvarligt problem. Stora värden riskerar att gå förlorade. Det drabbar enskilda markägare, men det drabbar också möjligheterna till rekreation och inkomsterna från turismen. Dessutom kan stranderosionen innebära problem för avloppssystem och grundvatten. Det finns flera sätt att åtgärda stranderosionen. Det kanske mest hållbara är strandfodring, som innebär att man på en eroderad kuststräcka lägger ut sand som hämtats i havet. Sand som sugits ut till havs återbördas i ett kretslopp utan att medföra större skada eller andra efterverkningar. Men regelverket för strandfodring är komplicerat och svårtytt. Framför allt är det den dubbla miljöprövningen som sker både mot och mot lagen om kontinentalsockeln som i praktiken omöjliggör eller starkt försvårar lämpliga åtgärder. Lagstiftningen är utformad så att olika myndigheter och departement handhar olika delar av en ansökan om strandfodring. Tyvärr saknas ett övergripande samordningsansvar. Dessutom gör ofta olika intressenter olika bedömningar. Detta är inte hållbart. Hanteringen måste förenklas drastiskt. Ystads kommun har efter många turer fått tillstånd att strandfodra. Men det har tagit , och de har drabbats av många onödiga kostnader. Möjligheten för drabbade kommuner att få ersättning saknas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder avser miljöministern och regeringen att vidta för att underlägga och förbilliga för kommunerna att genomföra strandfodring? Hur ser miljöministern på möjligheten för staten att ta ett övergripande ansvar för stranderosionsfrågan? Vilken myndighet har det huvudsakliga ansvaret för stranderosionsproblematiken, och hur fungerar samordningen med övriga berörda myndigheter?
ip · H410594 · 2017-08-16 00:00:00 — Interpellation 2016/17:594 Arbetslösheten i av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) presenterades statistik som visar att har högsta arbetslöshet med . I riket ligger snittet på , något som är oförändrat sedan samma månad . Trots rådande högkonjunktur och goda tider förmår inte regeringen att minska jobbklyftan i landet. Detta om något är oroande. Inget län vill toppa listan för högst arbetslöshet, med överhängande risk att hamna i en negativ spiral av färre företag, färre jobb och mindre framtidstro. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister följande: Vilka nya åtgärder avser ministern och regeringen att tillsätta för att se till att sänka arbetslösheten i ?
ip · H410595 · 2017-08-16 00:00:00 — Interpellation 2016/17:595 Arvoden i bolagsstyrelser av (M) till Närings- och innovationsminister (S) slog i en dom fast att styrelsearvode inte får ersättas mot faktura utan ska betalas ut som lön. kommenterade att man hädanefter kommer att följa rättspraxis och att det näringsbegrepp som infördes inte gäller längre. har svenska företag kunnat anlita erfarna styrelsearbetare och betala styrelsearvodet mot faktura. Detta gäller alltså inte längre. tolkning av domen försvårar och fördyrar för SME-bolag som tar in extern kompetens i styrelsen. Den tar bort en hel bransch och minskar antalet företagare. Möjligheten och viljan att ta in erfaren extern kompetens i styrelsen kommer att minskas som färre nu ges möjlighet att på heltid och professionellt ägna sig åt att bidra till SME-bolagens tillväxt och utveckling. Konsekvenserna av Högsta förvaltningsdomstolens beslut kommer att påverka näringsliv på alla nivåer med långtgående konsekvenser. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att hantera följdverkningarna av Högsta förvaltningsdomstolens utlåtande?
ip · H410596 · 2017-08-17 00:00:00 — Interpellation 2016/17:596 Kompetensförsörjning inom företagshälsovården av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Företagshälsovården spelar en avgörande roll i arbetet med att skapa trygga och säkra arbetsplatser, förebygga sjukfrånvaro och åstadkomma en effektiv återgång i arbete. En av de viktiga kompetenser som behövs är läkare med specialistutbildning i arbetsmedicin, allmänt kallade företagsläkare. Eftersom det inte har funnits någon långsiktig finansiering och fungerande huvudman för denna specialistutbildning så uppstod det en brist på denna kompetens. I takt med pensionsavgångarna ökar denna brist ytterligare. Risken är att företagshälsovården inte kommer att kunna tillhandahålla behövliga resurser åt de arbetsgivare som tar det förebyggande arbetsmiljöarbetet på allvar. har Stiftelsen tillsammans med Företagshälsor, med ekonomiskt stöd från , bedrivit ett pilotprojekt. De har utvecklat en fungerande modell och organisation för hur utbildningen i arbetsmedicin kan bedrivas samt utbildat en mindre grupp läkare (9 stycken 2016 och 14 stycken 2017) i denna specialistkompetens. Modellen kan skalas upp så att kapaciteten motsvarar efterfrågan på ca 50–100 specialistläkare . Vidare bygger modellen på att branschen finansierarar av den direkta utbildningskostnaden och staten resten. I avvaktan på att en statlig institution kan ta över huvudmannaskapet är Stiftelsen och Företagshälsor beredda att driva utbildningen vidare. Dessvärre saknas det besked från regeringen om man är beredda att medfinansiera utbildningen . Därmed kommer bristen på ST-läkare inom arbetsmedicin att fortsätta att öka. De resurser som investerats i pilotprojektet kommer också att vara bortkastade. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister följande: Avser ministern att ge ett positivt besked om en (med)finansiering av specialistutbildningen i arbetsmedicin enligt den modell som Stiftelsen och Företagshälsor arbetat fram? Om så inte är fallet, vilka åtgärder avser ministern att vidta för att råda bot på den akuta bristen på ST-läkare inom specialistområdet arbetsmedicin?
ip · H410597 · 2017-08-18 00:00:00 — Interpellation 2016/17:597 Trygghet i vården av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) Sjukvården ska vara en trygg plats. Sjuka och skadade människor och deras oroliga närmaste ska få lugn och ro. Läkare och annan sjukvårdspersonal ska kunna ägna all sin tid och kraft åt att rädda, bota och lindra. Men hör vi allt oftare om att det kan vara allt annat än lugnt på sjukhusen. Kriminella gäng tar med sig motsättningarna och våldet dit när någon av medlemmarna blir patient, och de ställer orimliga krav på vården. Efter dödsskjutningen i i fick personal på akutmottagningen på låsa in sig, och patienter fick flyttas till andra avdelningar, eftersom de skjutnas vänner trängde sig in på akuten, vandaliserade i väntrummet, hotade personal, slogs med polisen – och skrämde patienter. har förbjudit ensamarbete för ordningsvakter vid akutmottagningen i . Våldet följer med in på vårdavdelningarna, med patientens anhöriga, vänner – och fiender. Det är bra att regeringen tillsatt en utredning om att se över det straffrättsliga skyddet i syfte att stoppa hot och våld mot blåljuspersonal. Som jag förstår det syftar den på allt våld mot tjänsteman, till exempel sjukvårdspersonal, även om fokus i debatten varit på ambulans, polis och räddningstjänst. Utredningens förslag kan dock i bästa fall bli verklighet . Det behövs åtgärder också på kort sikt. Straffskärpningar bör beredas med förtur. Polis och rättsväsen behöver resurser, och vården behöver rutiner för att möta våldet. Därför vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vad gör ministern och regeringen för att sjukvårdspersonal och patienter ska känna sig trygga vid akutmottagningar?
ip · H410598 · 2017-08-18 00:00:00 — Interpellation 2016/17:598 Flytt av ansvaret för arbetstillstånd av (L) till Statsrådet (S) Människor ska inte utvisas eller skrämmas bort från att arbeta i på grund av stelbenta bestämmelser och tung byråkrati. Ett problem är de långa handläggningstiderna hos . Det handlar om både nya ansökningar om arbetstillstånd och ansökningar om förlängda tillstånd. Företagare upplever inte att ger den service och det stöd som behövs; ansökningsproceduren är svår att överblicka, det är oklart vad ansökningar ska innehålla och svårt att få information från om hur det tar att få besked. går det snabbare att göra om en hel ansökan från början i stället för att komplettera en redan inlämnad. Regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag att redovisa hur handläggningstiderna för arbetstillstånd kan kortas. I svaret från myndigheten finns flera förslag på hur så kan ske, men dessa får anses otillräckliga. har en så omfattande volym av ansökningar om asyl och anhöriginvandring att man inte förmår att prioritera frågor om arbetstillstånd. Tilläggas bör att regeringens omfattande och komplicerade lagändringar vad gäller asyllagstiftningen också medfört längre handläggningstider, vilket framgår av egen juliprognos. Sammantaget kommer mottagningssystem att fortsatt vara mycket stor, vilket också påverkar hanteringen av arbetstillstånd negativt. Rekrytering av personal utanför är en näringspolitisk fråga. Det handlar i grunden om företagens kompetensförsörjning och vår tillväxt. Därför måste frågan om att flytta ansvaret för handläggningen av arbetstillstånd från till, exempelvis, , prövas närmare. har en hög grad av service och stor vana att arbeta med näringsidkare. Flera av de faktorer som ska granskas vid ansökan om arbetstillstånd, exempelvis lönenivå, är uppgifter som redan har. Verket ansvarar också för folkbokföring och skattekonton samt tilldelar samordningsnummer till personer som inte varit folkbokförda i tidigare. Min fråga till statsrådet är följande: Överväger regeringen att flytta ansvaret för arbetstillstånd från till en annan myndighet för att underlätta för företag i deras rekrytering av arbetskraft och även för att bidra till förkortade handläggningstider på ?
ip · H410599 · 2017-08-21 00:00:00 — Interpellation 2016/17:599 Överbeläggning inom akutsjukvården av (M) till Socialminister (S) i hade flest överbeläggningar i landet , enligt en granskning som har gjort av 61 akutsjukhus. Enligt sjukvårdschefen på beror överbeläggningen på personalbrist. Ett av de sjukhus som har lägst överbeläggning enligt granskningen är i . Där har man lyckats få ned överbeläggningen till ca 0,95 per hundra disponibla vårdplatser. är det första och hittills enda akutsjukhuset i med goda betyg och låg överbeläggning. I går meddelade att regeringen måste lägga ett löfte om att begränsa vinster i välfärden för att ska medverka i budgetförhandlingarna. Detta kan leda till stora problem för sjukhus som drivs i privat regi, såsom i . Med anledningen av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder ämnar socialminister och regeringen vidta för att minska överbeläggningen inom akutsjukvården?
ip · H410600 · 2017-08-21 00:00:00 — Interpellation 2016/17:600 Klimatråd om hållbart resande av (V) till Statsrådet (MP) Situationen är mycket tuff på klimatområdet. Det råder inga tvivel om att vi nu är inne i en förändrad situation för jordens klimat. Tundran har gått in i en fas där den tinar allt fortare, och isavsmältningen och antalet skogsbränder ökar. Läget är akut, och det är viktigt att skynda på omställningen samt att se över hur vi kan hantera de nya förstärkningsprocesser som kommit igång alltmer. De flesta medborgare har förstått att det är viktigt att agera mot klimatförändringarna. Det finns undersökningar som visar att det finns många som vill agera men inte vet hur de ska göra. De olika råd om klimatet som kommer om vartannat och från olika håll kan förvirra ytterligare och hämma handling. Det är inte lätt att som medborgare skaffa sig en uppfattning om vad som verkligen har effekt. När det gäller till exempel transporter tror många medborgare att det räcker att lämna bilen hemma och cykla, men de känner inte till hur stor inverkan till exempel flyget har och flyger mer och mer. Under oljekrisen gav myndigheterna råd till medborgarna om hur de kunde hjälpa till att spara energi. när vi befinner oss i ett akut läge och det är mycket bråttom att skynda på klimatomställningen vore det därför bra med regelbunden information till medborgarna från någon av statens myndigheter om vad de som privatpersoner själva kan bidra med som har effekt. När processer nu har kommit igång, som forskare varnat för kan leda till klimatskred, är det nödvändigt att ytterligare underlätta för medborgare att göra rätt. Det är nu vi behöver dra i vår nödbroms. På transportområdet behöver ännu högre prioritet ges till de transporter som är klimatvänligast och energieffektivast, exempelvis kollektivtrafiken. Enligt den så kallade , IVL och klimatpanel är det nödvändigt att bygga ut kollektivtrafiken för att klara klimatmålen. Det är viktigt att göra kollektivtrafiken mer prisvänlig och attraktiv och med bättre yttäckning. På så sätt kan den på riktigt bli ett alternativ till bilen. Dessa frågor bör med hänsyn till det akuta läget prioriteras upp på den politiska dagordningen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet ta några initiativ för att skapa nationella klimatkampanjer och tydligare informationssatsningar, till exempel i form av utskick till medborgarna? Avser statsrådet att ta hänsyn till det nya och akuta läget i klimatsystemet i regeringens arbete med strategier för ett ändrat resebeteende?
ip · H410601 · 2017-08-21 00:00:00 — Interpellation 2016/17:601 Väntetider inom barn- och ungdomspsykiatrin av (SD) till Socialminister (S) Psykisk ohälsa och självmord är folkhälsoproblem som sällan får det utrymme det förtjänar i den politiska debatten. Det drabbar alla sociala klasser, män som kvinnor, gamla som unga. Men den grupp som är mest utsatt är barn och unga vuxna, där den psykiska ohälsan ökat . Enligt en rapport från har antalet unga i som söker hjälp hos barn- och ungdomspsykiatrin fördubblats . sjunker självmordstalen för samtliga åldersgrupper utom unga i åldern 15–, där det i stället har skett en ökning det . Självmordsförsök är också ett allvarligt folkhälsoproblem som det sällan talas om. Det beror på att de mer sällan kommer till myndigheters kännedom, varför det inte finns någon heltäckande statistik och därför antas finnas ett stort mörkertal. Klart i alla fall är att antalet självmordsförsök är mycket större än antalet fullbordade självmord. Även här är den yngre delen av befolkningen överrepresenterad i statistiken. I försökte 2 303 ungdomar mellan ta sitt liv , varav 170 dog (Statistiken baseras på siffror från Nasp, Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa, som är en del av ) I en interpellationsdebatt lyfte jag fram denna problematik för dåvarande sjukvårdsministern . Vi delade uppfattningen om att psykisk hälsa, särskilt bland unga, hade en nedåtgående trend och att det var något som måste åtgärdas. Sjukvårdsministern instämde vidare i att köerna till barn- och ungdomspsykiatrin, BUP, var för långa och påpekade att det kan förklaras med olika anledningar och gav sedan själv ett exempel: ”När det gäller väntetider till neuropsykiatrisk utredning, som interpellanten refererar till, skulle jag dock vilja hävda att det beror på att det kommer helt andra krav från skolan och föräldrar. Det har blivit något av en sanning hos många föräldrar men också hos många skolledare att man behöver ha någon form av utredning i botten för att kunna få särskilt stöd i skolan. Det här är felaktigt. En elev utan utredning ska också kunna få särskilt stöd om den har behov av det. Men som sagt tror man att det behövs en utredning, och då söker man sig ofta till den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin. Det här tycker jag är ett tydligt exempel på hur händelser och trender utanför psykiatrins kontroll påverkar sådant som väntetider och statistik” Min fråga till socialminister är: Har ministern förtroende för att den officiella statistiken för väntetiderna inom barn- och ungdomspsykiatrin är pålitlig och vad anser statsrådet bör göras för att få fram mer adekvat statistik på området?
ip · H410602 · 2017-08-22 00:00:00 — Interpellation 2016/17:602 Brister i postgången av (M) till Statsrådet (MP) avslöjade att Postnord brutit mot postlagen genom att strunta i att dela ut all post. Problemen sägs bero på sjukdom och sommarvikarier, men enligt uppgifter till SVT har problemen existerat längre än bara . Enligt inkomna anmälningar till är i extra drabbat. Enligt myndigheten dröjde det innan Postnord över huvud taget agerade för att råda bot på problemen med post som inte delades ut till vissa kunder. Överlag rapporterades även en dyster prognos för juli månad där nattutdelningen av post sjönk till . För att hela ska kunna leva måste det finnas god samhällsservice. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att säkerställa en välfungerande postgång?