ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H510264 · 2017-12-06 00:00:00 — Interpellation 2017/18:264 Vårdköer och tillgänglighet i svensk sjukvård av (M) till Socialminister (S) Svenska patienter upplever sämre tillgänglighet till hälso- och sjukvården än patienter i andra jämförbara länder. Väntetiderna är nu återigen på samma höga nivåer som . Över 100 000 personer står i vårdköer. Mer än var fjärde patient tvingas vänta på operation i specialistvården. Det är oroande att allt fler människor inte får vård i rimlig tid och att det är de sårbara, barn och äldre, som far mest illa. Den som väntar i en vårdkö blir ofta allt sämre både fysiskt och psykiskt. Jag har vid ett flertal tillfällen uppmärksammat vårdköer och tillgänglighet i vården. Regeringen har försökt, och försöker, måla upp en bild som inte stämmer med verkligheten. Det har gått Socialdemokraterna nationellt tog över ansvaret för hälso- och sjukvården. Det är tydligt att resultaten försämrats angående väntetider. Regeringen ger en skönmålande bild av satsningar hit och dit som kommer att förbättra väntetiderna, men de ger inte resultat. Och vi kan inte vänta . Just nu drabbas enskilda patienter och anhöriga, och förtroendet för hälso- och sjukvården försvagas. Det är varken smickrande för regeringen eller för välfärdslandet . har prioriterat vårdköerna och satsar på en utvecklad tredubblad kömiljard: . Det var konkreta satsningar som halverade vårdköerna i . Vi har goda erfarenheter av att prestationsbundna ersättningar leder till att människor inte behöver vänta för länge och i onödan. Enligt Vårdanalys rapport om uppföljning av den nationella vårdgarantin har efterlevnaden av samtliga fyra tidsgränser i vårdgarantin – kontakt med primärvården, besök i primärvården, besök i specialistvården och behandling – enligt mätningarna i väntetidsdatabasen försämrats. Detta är ett underkännande av regeringens förda politik på området. För att hälso- och sjukvården ska lyckas med sitt uppdrag att ge god vård på lika villkor till hela befolkningen behöver alla delar i hälso- och sjukvårdssystemet vara tillgängliga utifrån befolkningens behov och förutsättningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vad avser statsrådet att vidta för konkreta åtgärder för att stärka patienten och efterleva de fyra tidsgränserna i vårdgarantin? När regeringen nu ser effekterna av de egna besluten, är man beredd att ompröva sin politik och, som , införa prestationsbundna inslag för att vända utvecklingen med växande vårdköer?
ip · H510265 · 2017-12-06 00:00:00 — Interpellation 2017/18:265 Hemlösa barn av (M) till Statsrådet (S) Det är ovärdigt att barn i landet saknar ett hem och möjlighet till en trygg uppväxt. Det är ett stort svek mot en mycket utsatt grupp barn. Så sent som presenterade sin årliga hemlöshetsrapport. I den varnas för en framtid där allt fler människor står utan bostad och där barnfamiljer i framför allt storstadsregionerna inte har tillgång till boende. slår fast i en rapport att minst 5 390 barn är hemlösa, bara i landets större kommuner. Störst risk att hamna i hemlöshet löper barn med ensamstående föräldrar och barn till utlandsfödda. Den enorma oro och osäkerhet det innebär att inte ha något hem spiller över på barnen, som inte får tillgång till en trygg uppväxt, vilket alla barn i ska ha rätt till. Enligt levde 1 070 barn i hemlöshet i , vilket är en ökning från föregående år. I uppges siffran 718 barn, vilket är en ökning med 83 hemlösa barn jämfört med . I ökade antalet bostadslösa barnfamiljer , enligt rapporten. Jag har tidigare ställt en fråga till ansvarigt statsråd om vad regeringen kommer att göra för att bryta den negativa utvecklingen med hemlösa barn i . Som svar fick jag att regeringen utreder och skriver rapporter – som allt fler barn lever i hemlöshet. Vi kan inte acceptera att barn i inte har ett hem. Det är oacceptabelt att inte fler insatser från samhällets sida sker eller ger effekt. Enligt svar ska lämna en samlad slutrapport . ”Positivt är att antalet vräkningar har haft en tydligt nedåtgående trend .” Dessa barn har inte tid att vänta på rapporter och kartläggningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad kommer statsrådet att vida för konkreta åtgärder för att bromsa den negativa utveckling som just nu sker, där allt fler barn blir hemlösa? Vad är statsrådets analys av arbete i fråga om omhändertagandet av hemlösa barn, och borde fler hjälpinsatser från håll ske? I väntan på utredningar och rapporter, vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att insatserna ska öka för de hemlösa barnen?
ip · H510267 · 2017-12-06 00:00:00 — Interpellation 2017/18:267 i av (M) till Statsrådet (S) har meddelat att de avser att lämna sina verksamheter i och i . Det skulle betyda för vårt län – där arbetsmarknadssituationen redan är ansträngd – att vi skulle förlora cirka 140 värdefulla statliga arbetstillfällen. Att måste anpassa antalet medarbetare till en arbetssituation är fullt naturligt, men när man då ska välja vilka orter man avser att fokusera sin verksamhet på så borde man ta hänsyn till dels hur många utrikesfödda som respektive län har tagit emot, dels hur den lokala arbetsmarknaden ser ut. har tagit ett mycket stort ansvar för hur många utrikesfödda våra kommuner har tagit emot, och har också statens främsta representant i länet, landshövding , berömt länets kommuner för det ansvar som har tagits. Att då en annan del av den statliga verksamheten – som dessutom arbetar med just migrationsfrågor – avser att lämna känns som en märklig prioritering av regeringen. beslut går tvärtemot vad statsrådet har sagt tidigare i riksdag, att regeringen vill värna jobben i hela . Kommunstyrelsen i kommun har tillskrivit regeringen med en vädjan om att jobben ska vara kvar i liksom flera kommuner i . Kommunstyrelsen i skriver i sitt brev: "fick kommun som en av många kommuner glädjebeskedet att regeringen hade för avsikt att stärka den statliga närvaron genom spridning av statliga myndigheter. Det sades vara en prioriterad fråga och ett sätt för regeringen att bidra till att det ska skapas statliga jobb för tjänstemän och akademiker utanför de större städerna. För kommun och för betyder denna satsning oerhört mycket, men om satsningen ska få den kraft som vi alla önskar behöver de statliga arbetstillfällena som redan finns i vårt län fredas. Det är med stor oro vi mottagit informationen från att de väljer att lägga ner verksamheter i . Städer som länge arbetat med frågorna, där kompetensen är hög och verksamheten uppvisar god kvalité. Dessutom i ett län som varit förebild i arbetet med att väl-komna nyanlända och stort behov av tjänster för högutbildade. Kommunstyrelsen i vill vädja till regeringen att verka för att beslutsförslaget inte verkställs. Om förslag verkställs innebär det i praktiken, för kommun, att staten minskar antalet statliga tjänstemän i kommunen." Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet följande: Hur tänker statsrådet agera för att behålla jobben på i och ? Kommunerna i har tagit ett mycket stort ansvar för flyktingmottagandet i , är det då rimligt att den statliga verksamhet som arbetar med migrationsfrågor behålls i ? har en mycket ansträngd arbetsmarknad, medan – där avser att prioritera sin verksamhet – har en mycket god arbetsmarknad. Borde beakta arbetsmarknadsläget i sin fortsatta planering över prioriterade orter?
ip · H510268 · 2017-12-07 00:00:00 — Interpellation 2017/18:268 Vårdval för alla av (M) till Socialminister (S) kommer inte privata reumatologer och specialistläkare i reumatism att få arbeta åt i . Detta drabbar ca 1 500 reumatiker som därmed kommer att bli av med sina läkare. Ofta har det tagit för patienterna att hamna rätt och få den hjälp som behövs. slits tillit och hjälp ur deras händer på grund av att bland andra och Socialdemokraterna röstade nej till vårdvalet. Demokrati är demokrati, men konsekvenserna för reumatikerna kommer att bli stora. Valfriheten och därmed möjligheten att välja bort dålig kvalitet och välja den vård som passar den enskilde försvinner när ideologi går före sunt förnuft. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att se till att privata utförare och fritt vårdval tillåts konkurrera och existera i också för reumatiker?
ip · H510269 · 2017-12-07 00:00:00 — Interpellation 2017/18:269 Torskbeståndet i av (M) till Statsrådet (S) Torsken är en av de vanligaste matfiskarna i , och den har följaktligen stor ekonomisk betydelse för fisket. Den kan säljas färsk, fryst, torkad eller saltad – och det är få människor i som aldrig har haft torsk på tallriken. Att torsken, som är en rovfisk, också är viktig för den biologiska balansen i är knappast en nyhet. Torskens status påverkar och påverkas av statusen för andra, mindre fiskar. Men trots dessa konstateranden om Östersjötorskens betydelse finns tydliga brister i förvaltningen av fisken. Det är allvarligt. (Ices) är det vetenskapliga organ som politiken lutar sig mot när det gäller att fastställa kvoter för torskfiske. Som medlem av Europeiska unionen har att förhålla sig till detta. Att den övergripande målsättningen för förvaltningsåtgärder är att de ska beslutas i linje med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer har brett stöd i riksdag. Tyvärr finns det två hinder i vägen för att det ska kunna ske på ett helt tillfredsställande sätt. Det första är att andra länder ofta går samman i ministerrådet för att frångå Ices rådgivning och i stället föreslå större kvoter – för att gynna sitt inhemska fiske. Det andra är att Ices rådgivning inte alltid är av fullgod kvalitet. Östersjötorskens närtidshistoria är nära besläktad med detta fenomen. Som exempel kan nämnas att torsken blivit radikalt mindre, men detta har inte belysts tillräckligt i den vetenskapliga rådgivningen. Forskare och fiskare vittnar om att Östersjötorskarna nu är så små att de är svåra att åldersbestämma. De vuxna fiskarna ser ut som unga – de unga ser ut som sill. En sådan sammansättning av beståndet gör att alla torskar jagar samma byten. Vanligtvis lever små torskar främst på kräftdjur – och när de blir större ökar de inslaget av fisk i sin kosthållning. Men när alla lever på kräftdjur och de minsta bytesfiskarna blir det obalans och problem. För att möta situationen med bristfälliga data om torskens status har flera studier gjorts. I det här sammanhanget kan vi nämna Tagging Baltic Cod (Tabacod), som försökt märka de kvarvarande stora torskarna, de som producerar rikligt med avkomma. Men efter att ha provfiskat fick man ge upp. Man hittade helt enkelt inte någon torsk . Frågar man organisationen 2020 så bekräftas bilden av ett bestånd i kris. De säger bland annat att de gamla torskarna () väger mindre än de gjorde . Trenden fortsätter i alla kategorier, och detta påverkar såklart fisket. När man måste ta upp allt fler fiskar som är allt mindre måste man jobba allt hårdare för allt mindre pengar. Kanske är det också därför svenska torskfiskare inte fått upp den tilldelade kvoten . Det är helt enkelt inte lönt längre. Mot bakgrund av detta talar man nu om ”slipstorskar” – eftersom de är så smala att de liknar en slips mer än en fisk. Situationen är alarmerande och kräver åtgärder bortom de som presenterats. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att rädda Östersjötorsken?
ip · H510270 · 2017-12-07 00:00:00 — Interpellation 2017/18:270 Vinstförbud av (M) till Statsrådet (S) I kommun tillhandahålls av alla platser i grund- och gymnasieskolan av privata företag. av alla platser i särskilt boende för äldre tillhandahålls vidare av privata företag. I Region sker också av alla läkarbesök på privatägda hälsocentraler. Jag har besökt många privata välfärdsföretag, och det finns en gemensam nämnare som kommit fram vid alla mina besök. Om V, MP och S genomför det föreslagna vinst- och valfrihetsförbudet kommer man att ha mycket svårt att fortsätta med sin verksamhet. Det skulle få betydande negativa konsekvenser för alla de som bor i och kommun. I kommun gick det 15 857 barn i och gymnasiet /17. Av dessa gick 3 524 i någon av de tolv grundskolor som drivs av privata aktörer. statistik visar att eleverna i årskurs 9 i Gävles fristående grundskolor presterade bättre på de nationella proven inom samtliga kärnämnen än eleverna i de kommunala skolorna. Friskolornas elever nådde även i högre utsträckning gymnasiebehörighet och högre genomsnittligt meritvärde, och friskolorna hade en högre andel elever som uppnådde kunskapsmålen i alla ämnen. Det finns 18 äldreboenden i kommun. Sex av dem drivs i privat regi, och av alla platser i åldringsvården finns i de privata boendena. Bland brukarna av enskild äldrevård i upplever att de är nöjda med omhändertagandet i sin helhet. Motsvarande siffra för boenden i regi är . De som har valt vårdcentral, skola eller äldreomsorg har gjort ett aktivt val liksom de medarbetare som har olika arbetsgivare att välja bland. Om får igenom sin ideologi att ta bort alla privata företag i välfärdssektorn kommer det att innebära att tusentals människor i och påverkas synnerligen negativt. Det kommer också att innebära stora utmaningar för kommun när verksamheten ska återsocialiseras. Det är inte givet att alla medarbetare som arbetar i de privata verksamheterna återigen vill bli anställda i den offentliga sektorn. Det finns en brist på pedagogisk personal liksom utbildade läkare, bara för att ta ett exempel. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka företag har statsrådet träffat som har en annan bild än den som jag har fått vid mina besök – att ett vinstförbud inte påverkar företagen och medarbetarna negativt? Bedömer statsrådet att medarbetarna i de privata välfärdsföretagen gör ett sämre jobb än motsvarande personer i den offentliga sektorn? Vilka åtgärder vidtar statsrådet för att kvaliteten i verksamheten inte ska sjunka om ett vinstförbud införs? Vilka åtgärder vidtar statsrådet för att elever, bl.a. i kommun, inte ska få sin skola nedlagd om vinstförbudet införs? Vilka åtgärder vidtar statsrådet för att vårdcentraler inte ska läggas ned om det föreslagna vinstförbudet införs?
ip · H510271 · 2017-12-07 00:00:00 — Interpellation 2017/18:271 Vinstförbud i vården av (M) till Socialminister (S) Den privata barnmorskemottagningen Mama är ett exempel på en omtyckt och respekterad verksamhet som många har valt att använda i . Runt om i finns det många privata vårdcentraler hos vilka många patienter själva har valt att lista sig. Mama skulle kunna expandera och växa och därmed ge fler patienter möjlighet att välja den vårdgivare som de själva vill gå till. skriver att Mama hade kunnat ha ytterligare två mottagningar i med mödravård, barnhälsovård och vårdcentral för mellan 6 000 och 8 000 listade patienter, men tack vare debatten om vinst- och valfrihetsförbud vågar man inte investera, skriver tidningen. Indirekt har alltså regeringen nekat upp till 8 000 personer möjligheten att välja det företag som de sannolikt helst hade valt av kvalitetsskäl. Samma signaler kommer från många andra företag i . Enbart debatten och hotet mot patienters rätt att välja har gjort att många värdefulla satsningar nu har stoppats. Det är djupt olyckligt eftersom många kvalitetsmätningar visar att såväl medarbetare som patienter är mest nöjda med de privata företagens verksamhet – verksamhet som till stora delar drivs med samma kostnad för regionerna/landstingen. Dessutom går många offentligt drivna vårdcentraler med stora underskott som får täckas med ytterligare bidrag. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister följande: Kommer vården att omfattas av ett vinstförbud, och när kommer det förbudet i så fall införas? Anser ministern att rätten att välja vårdgivare enligt det valfrihetssystem som finns i gagnar kvalitetsutvecklingen av all vård i och vilka åtgärder vidtar ministern i så fall för att säkerställa kvalitetsutvecklingen även om ett vinstförbud införs? Bedömer ministern att möjligheterna att välja arbetsgivare inom vården kommer att minska om ett vinstförbud införs och vilka åtgärder vidtar ministern i så fall för att ändå säkra den möjligheten? Vilka åtgärder vidtar ministern för att debatten om vinstförbudet inte redan nu ska leda till förre möjligheter för människor att välja den vårdgivare som de själva önskar?
ip · H510272 · 2017-12-08 00:00:00 — Interpellation 2017/18:272 En god arbetsmiljö av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) God arbetsmiljö ska vara en självklarhet, men för många är så inte fallet. Sjuksköterskan som håller på att gå in i väggen för att alla patienter ska få rätt vård , polisen som får ta emot hot mot sin familj , busschauffören som blir utsatt för stenkastning – exemplen är många. Psykiatriska diagnoser är den vanligaste sjukskrivningsorsaken, enligt , och det är inte acceptabelt. Stressreaktioner och anpassningsstörningar har tyvärr vuxit fram som ett stort folkhälsoproblem, och detta måste motverkas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att alla ska få en god arbetsmiljö?
ip · H510273 · 2017-12-08 00:00:00 — Interpellation 2017/18:273 Ungdomsarbetslösheten av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Det är glädjande att ungdomsarbetslösheten minskar, men mycket jobb återstår för att se till att utvecklingen fortsätter att gå åt rätt håll. Detta bekräftas också av officiella statistik, som bygger på enkäter, till skillnad från Arbetsförmedlingens statistik, som bygger på antalet inskrivna arbetslösa. säsongsrensade siffror visar att arbetslösheten låg på . Således saknar fortfarande många ungdomar jobb och det stöd som behövs för att ta sig över trösklarna in på den svenska arbetsmarknaden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att sänka trösklarna in till arbetsmarknaden så att fler unga kan få ett jobb?
ip · H510274 · 2017-12-08 00:00:00 — Interpellation 2017/18:274 Effektivare integration av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Om trenden med ökande otrygghet, långa vårdköer och otillräckliga kunskaper hos våra skolelever ska vändas behövs det fler som jobbar och bidrar till vår gemensamma välfärd. Fler måste därför komma in i arbete och bort från utanförskap. Jobbklyftan mellan inrikes- och utrikesfödda ska minska. tar det tyvärr innan ens hälften av alla nyanlända kommer i sysselsättning. Vi moderater vill därför förbättra integrationsprocessen. Det kommer att krävas omfattande reformer som gör att det alltid ska löna sig mer att gå till jobbet än att gå på bidrag. saknar en arbetslinje som gäller alla. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister följande: Avser ministern att ta initiativ till några reformer för att motverka jobbklyftan mellan inrikes- och utrikesfödda?
ip · H510275 · 2017-12-08 00:00:00 — Interpellation 2017/18:275 Åldersdiskriminering av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) De sju grunder som diskrimineringslagen består av är kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning, funktionsnedsättning och ålder. ska alla arbetsgivare arbeta för att aktivt främja lika rättigheter och möjligheter i arbetslivet. omfattas även ålder av lagens krav på aktiva åtgärder. Detta är en viktig del i att motverka den diskriminering som tyvärr existerar på arbetsplatser runt om i landet. Forskning har visat att arbetsgivare tenderar att vilja anställa personer och att personer som är utsätts för åldersrelaterade fördomar som att de skulle vara ovilliga till förändring, teknisk utveckling och liknande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister följande: Vilka nya åtgärder avser ministern att vidta för att motverka åldersdiskriminering på arbetsmarknaden?
ip · H510276 · 2017-12-08 00:00:00 — Interpellation 2017/18:276 Nya Ostkustbanan av (M) till Statsrådet (S) Utbyggnaden av Nya Ostkustbanan måste påskyndas för hela skull! Det är en av längsta flaskhalsar med enkelspår – mellan och – och det hämmar utvecklingen i hela . Ett dubbelspår skulle kunna fyrdubbla godstransporterna och halvera restiderna, och det skulle även möjliggöra för 63 000 bostäder längs med . Detta visar beräkningar som gjorts av kommunerna utmed Ostkustbanan. Nya Ostkustbanan är den naturliga länken mellan järnvägen i norra och , och systemperspektivet måste få genomslag på hela sträckan –. Det innebär att investeringar i fyrspåret mellan och samt Norrbottniabanan, som finns med i planförslaget men sent i perioden, bör gå hand i hand med investeringar i Nya Ostkustbanan. Det enkelspåret måste byggas ut till dubbelspår för att kunna möta nutidens och framtidens behov och krav på snabba, pålitliga och miljövänliga transporter. I den takt som föreslås kommer Nya Ostkustbanan att vara byggd . Det är inte rimligt att det ska ta innan det är dubbelspår mellan och . Det finns många starka skäl för en utbyggnad av Nya Ostkustbanan. En satsning på dubbelspår mellan och skulle innebära att en helt ny stambana etableras. De föreslagna investeringarna runt spelar stor roll för både nationell och regional utveckling. Det är positivt med de medel som är avsatta för kringlan runt , men de ligger sent i plan, vilket ställer till med stor oro för genomförandet. Nya Ostkustbanan är en viktig del i det europeiska stomnätet. I en helt ny granskningsrapport från , Väg- och järnvägsinvesteringar i , görs bedömningen att ett EU-perspektiv helt saknas samt att såväl regeringen som har varit passiva vad gäller att beakta EU-målen i planering av transportinfrastruktur fram . När det gäller järnvägar finns det enligt rapporten två EU-mål som ännu inte är uppfyllda: att kunna köra godståg med minst 740 meters längd på hela stomnätet och att den så kallade linjehastigheten för godståg ska vara på stomnätet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Bedömer statsrådet att Nya Ostkustbanan är en viktig del av infrastrukturen i ? Om statsrådet delar bedömningen, vilka åtgärder vidtar statsrådet för att möjliggöra utbyggnaden till dubbelspår på sträckan –? Avser statsrådet att verka för en snabbare tidsplanering än planerade utbyggnadstakt ? Hur avser statsrådet och regeringen att ta till sig rekommendationer?