ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H51034 · 2017-10-16 00:00:00 — Interpellation 2017/18:34 Lång handläggningstid i asylprocessen av (L) till Statsrådet (S) Att vänta på asylbesked är destruktivt och svårt för varje människa som berörs. Långa väntetider är också kostsamt för samhället. Antalet asylsökande som kommit till har varit väldigt stort, vilket självklart påverkar handläggningstiderna för asylbesked. Det krävs åtgärder för att korta handläggningstiderna, framför allt hos men även hos migrationsdomstolarna. Dessvärre har dock regeringen bidragit till att handläggningstiderna förlängs. Regeringen har i och med den tillfälliga asyllagstiftningen infört korta tillfälliga uppehållstillstånd . De korta uppehållstillstånden leder till en rad problem, framför allt för individen men också för samhället. När dessa korta uppehållstillstånd nu löper ut och måste förlängas leder det till mer arbete för . Därtill innebär den tillfälliga asyllagstiftningen att de som får status som flyktingar har rätt till familjeåterförening, vilket gruppen alternativt skyddsbehövande saknar. Detta leder i sin tur till fler överklaganden avseende statusbedömningen. Regeringens lagstiftning om uppehållstillstånd för gymnasiestudier är både rörig och komplicerad och bidrar till allt annat än klarhet om vad som gäller för unga asylsökande. Dessutom lägger den ett alltför stort ansvar på lärare och rektorer, som i praktiken blir en del av asylbedömningen. Även regeringens egen myndighet, , har konstaterat att regeringens lagändringar medfört komplexitet i ärendehanteringen, vilket bidrar till lägre produktivitet. I klartext betyder det att regeringen inte bidrar till att korta handläggningstiderna utan i stället gjort dem längre, vilket drabbar enskilda människor och kostar samhället pengar. Min fråga till statsrådet är: Vad har regeringen gjort för att korta de långa handläggningstiderna i asylprocessen? Anser statsrådet att dessa åtgärder är tillräckliga eller kommer mer att göras?
ip · H51037 · 2017-10-18 00:00:00 — Interpellation 2017/18:37 Utbildningsplatser i gymnasieskolan av (M) till Statsrådet (S) meddelade regeringen att man tillsammans med gjort en överenskommelse om att ”stoppa vinster i välfärden”. Beslutet bygger bland annat på Reepalus hårt kritiserade väldfärdutredning. Skolutvecklingstakten, liksom viljan att få till stånd bra kvalitet på skolan, är och har varit hög och ambitiös i moderatledda kommuner i . Men om nu regeringen tillsammans med rycker undan mattan för de aktörer som är verksamma inom välfärden kommer det också att få stora konsekvenser. Detta handlar inte bara om kvaliteten på välfärd som skola och vård utan också om att fokus i stället kommer att vara på att verksamhet ska överlämnas till kommuner och landsting. Jag ställer mig frågan: Har S, MP och V verkligen förstått hur stor process detta är? Det ser inte jag. Hur ska vi kunna säkerställa att vi har gymnasieplatser till alla elever? Hur ska vi kunna fokusera på kvaliteten? Vad ska vi säga till alla elever i dessa skolor, elever som i många fall valt en skola med en speciell profil, en speciell pedagogik eller ett speciellt arbetssätt? Därför vill jag fråga statsrådet : Hur ska kommunerna klara av att garantera platser på gymnasiet om många gymnasieskolor tvingas lägga ned?
ip · H51038 · 2017-10-18 00:00:00 — Interpellation 2017/18:38 Vinstförbud av (M) till Statsrådet (S) meddelade regeringen att man tillsammans med gjort en överenskommelse om att ”stoppa vinster i välfärden”. Beslutet bygger bland annat på Reepalus hårt kritiserade väldfärdutredning. Skolutvecklingstakten, liksom viljan att få till stånd bra kvalitet på skolan, är och har varit hög och ambitiös i moderatledda kommuner i . Men om nu regeringen tillsammans med rycker undan mattan för de aktörer som är verksamma inom välfärden kommer det också att få stora konsekvenser. Detta handlar inte bara om kvaliteten på välfärd som skola och omsorg utan också om att fokus i stället kommer att vara på att verksamhet ska överlämnas till kommunen alternativt ersättas av kommunala alternativ. Jag ställer mig frågan: Har S, MP och V verkligen förstått hur stor process detta är? Det ser inte jag. Hur ska vi kunna säkerställa att vi har skolplatser till alla elever, förskoleplatser till alla barn och omsorgsboende och hemtjänst till alla äldre? Hur ska vi kunna fokusera på kvaliteten? Vad ska vi säga till alla elever i dessa skolor, till föräldrar med barn i fristående förskolor och till äldre med privat hemtjänst eller som bor på ett privat äldreboende? Vad händer med valfriheten om alla alternativ till verksamhet försvinner? Därför vill jag fråga statsrådet : Hur menar statsrådet att kommunerna ska klara av detta?
ip · H51039 · 2017-10-18 00:00:00 — Interpellation 2017/18:39 Klimatpolitiken inför klimattoppmötet i av (V) till Statsrådet (MP) Mellan den 6 och äger klimattoppmötet COP 23 rum i . Mötet är viktigt, då det ska se till att besluten som fattades på klimattoppmötet i ska bli verklighet. FN:s sekretariat för klimatkonventionen, samt flera organisationer och oberoende forskare, har konstaterat att de samlade klimatbidragen inför inte alls räcker för att förhindra en global temperaturhöjning på och med sikte på . Världens länder, i synnerhet världens rika länder, måste göra mer för att förhindra en farlig och okontrollerad klimatförändring. Inför mötet i presenterar inte någon egen ståndpunkt, utan regeringen förlitar sig helt och hållet på EU. EU:s position är dessvärre långt ifrån komplett. Några exempel: Klimatfinansiering nämns visserligen, men EU säger inte att klimatfinansieringen ska göras med nya och additionella medel, det vill säga att pengarna inte får tas från EU:s och ländernas biståndsbudgetar. EU säger ingenting över huvud taget i den gemensamma positionen om hur ny teknik och nytt kunnande ska kunna föras över till utvecklingsländerna för att de snabbt ska kunna minska utsläpp och hantera klimatförändringens effekter. Jag ser inte heller några referenser till genus och kvinnors viktiga roll i arbetet mot klimatförändringen, trots att frågorna finns med i . Jag saknar också en öppning från EU mot att höja sina klimatambitioner. Detta är viktigt när ska revideras och ambitionsnivåerna förhoppningsvis kan höjas. I ljuset av vad jag ovan nämnt undrar jag vilken roll kommer att spela på COP 23. Kommer vi att agera blåslampa och se till att EU:s inkompletta hållning förbättras? Kommer statsrådet att agera för att och EU ska vara föregångare i klimatarbetet? Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet, och i så fall på vilket sätt, att verka för att och EU ska agera föregångare i klimatförhandlingarna? Avser statsrådet att verka för att EU:s och medlemsländernas klimatfinansiering görs med nya och additionella medel, det vill säga att de inte konkurrerar med biståndsmedel? Avser statsrådet att driva konkreta politiska reformer för att underlätta tekniköverföring till och kapacitetsuppbyggnad i utvecklingsländerna, och vilka är i så fall dessa reformer? Avser statsrådet att lyfta genusfrågor och kvinnors roll i klimatarbetet, och i så fall på vilket sätt?
ip · H51040 · 2017-10-18 00:00:00 — Interpellation 2017/18:40 Anslutning till kommunalt vatten och avlopp av (M) till Miljöminister (MP) Frågan om anslutning till kommunalt vatten och avlopp (va) uppmärksammades i ett reportage av Kalla Fakta i TV4 . I reportaget beskrivs hur enskilda hushåll i kommun tvingas betala stora summor pengar för en icke efterfrågad anslutning till kommunalt vatten och avlopp. Att enskilda hushåll tvingas ansluta sig till kommunalt va är inte unikt för . Boende på landsbygden har framfört klagomål på orimliga krav på anslutning, trots att de har fullgott dricksvatten i egen brunn och godkänd avloppshantering. I vattentjänstlagen och dess förarbeten framgår tydligt att fastighetsägare har rätt att ansluta sig till kommunalt va, under förutsättning att fastigheten ligger inom va-anläggningens verksamhetsområde och behovet inte kan tillgodoses på annat sätt. I det omvända fallet, alltså att fastigheten ligger inom verksamhetsområdet men har tillgång till dricksvatten och avlopp på ett minst lika bra sätt, ska fastigheten inte behöva anslutas. Det torde innebära att kommun och många andra landsbygdskommuner struntar i lagstiftningen. Att kommunerna utan att ens fråga berörda hushåll kan kräva att fullt fungerande lösningar ska ersättas med kommunens är orimligt ur både juridisk och ekonomisk synvinkel. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga miljöminister : – Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att enskilda hushåll inte i onödan ska tvingas till anslutning till kommunalt va? – Har ministern för avsikt att se över och förtydliga vattentjänstlagen? – Anser ministern att fastighetsägare som tvingas att anslutas till kommunalt va ska ha rätt till ekonomisk ersättning om fastigheten redan har eller på eget initiativ kan ordna fungerande va-lösningar på eget vis?
ip · H51041 · 2017-10-18 00:00:00 — Interpellation 2017/18:41 Miljömässigt motiverade krav på avloppsrening av (SD) till Miljöminister (MP) Havs- och vattenmyndigheten (Hav) har finansierat en forskarrapport som visar att fosfor från enskilda avlopp inte är ett stort miljömässigt problem. Men Hav har valt att inte publicera rapporten trots att man känt till resultatet . Bakgrunden till forskningsrapporten är att gamla vägledning avseende avloppsvatten inte tar hänsyn till markretentionen. Havs- och vattenmyndigheten beslutade därför att finansiera en forskningsrapport med syftet att samla information och fakta för att säkerställa hur stort problemet med fosfor i avloppsvatten faktiskt är. Först valde Hav att förhala en publicering genom att kräva att forskarna skrev om rapporten. Men även när den omarbetade versionen presenterades, , valde myndigheten att inte publicera rapporten. Hav har inte heller arbetat om de vägledningar som kommunernas miljötillsyn går efter, eller uppdaterat instruktionerna, trots påpekanden från forskarna om direkta felaktigheter. Mina frågor till miljöminister är därför: Anser ministern att det är rimligt att Havs- och vattenmyndigheten inte väljer att publicera den aktuella forskarrapporten trots att man känt till resultatet ? Anser ministern att Havs- och vattenmyndigheten har ett ansvar att säkerställa att kommunala myndigheter ställer miljömässigt befogade krav på avloppsrening hos enskilda fastighetsägare?
ip · H51042 · 2017-10-19 00:00:00 — Interpellation 2017/18:42 Tillgängligheten till barn- och ungdomspsykiatrin av (C) till Socialminister (S) Det är stora brister i tillgängligheten vid landets barn- och ungdomspsykiatriska mottagningar (BUP). Ytterst få landsting/regioner klarar av att nå gränsen att ge det första besöket . Detta är ytterst anmärkningsvärt, då vi vet hur angeläget det är att få ett första besök fort, speciellt när barn och ungdomar mår dåligt. Det behövs åtgärder och det mycket snabbt. I län är det som får ett besök . Där har landstingsledningen lagt ned flera BUP-mottagningar. Barn och ungdomar ska då ta sig flera mil för att över huvud taget få någon hjälp. Avstånden är i sig en faktor som gör att barn och unga inte söker stöd. Det kan betyda att bristen på stöd och hjälp till barn som mår dåligt ger men för resten av livet. Svåra men som inte går att hantera då de inte åtgärdades . Därför krävs krafttag för att öka tillgängligheten inom barn- och ungdomspsykiatrin. vill genomföra en riktad tillgänglighetssatsning på BUP med som betalas ut till de landsting och regioner som kortar köerna. Vi vill dessutom att fler ska kunna få hjälp av elevhälsan genom ett större antal kompetenser som kan agera samtalsstöd. Kösituationen inom BUP är ohållbar, och det behövs omfattande och riktade satsningar för att fler barn och unga ska få den hjälp de behöver. Jag vill därför fråga socialminister :
ip · H51043 · 2017-10-19 00:00:00 — Interpellation 2017/18:43 Språkutbildning för nyanlända kvinnor av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) En av största jämställdhetsutmaningar är det låga arbetskraftsdeltagandet och den låga sysselsättningsgraden bland utrikes födda kvinnor. Regeringen konstaterar på sin hemsida att om utrikes födda kvinnor skulle jobba i samma utsträckning som inrikes födda kvinnor så skulle bnp-nivån bli högre, arbetslösheten lägre, och de offentliga finanserna skulle stärkas med ca . För att öka arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningen spelar föräldraförsäkringens utformning, tillgången till förskola, försörjningsstödets utformning och även normer och attityder en stor roll. En sak som skulle kunna påskynda etableringen på arbetsmarknaden för utrikes födda kvinnor är bättre tillgång till svenskundervisning under föräldraledigheten. Regeringen gör en liten satsning på detta i sin budget, men framkommer att vissa kommuner – bland annat – inte tillåter den som är föräldraledig att läsa på sfi. Trots att det i prop. 2014/15:85 tydligt framgår att huvudmannen för utbildning i svenska för invandrare ska verka för att undervisningen erbjuds på tider som är anpassade efter elevens behov är det nuvarande regelverket inte tillräckligt. Det är tydligt att det inte fått det genomslag som var avsett när det skapades. För att ytterligare öka flexibiliteten inom sfi behövs det en tydligare reglering. Det är mycket anmärkningsvärt att regeringen inte reagerar hårdare när kommuner bryter mot lagens intentioner genom att inte erbjuda sfi under föräldraledighet. Min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister är därför: Kommer ministern och regeringen att vidta åtgärder för att nyanlända kvinnor, oavsett bosättningsort, ska kunna lära sig svenska under föräldraledigheten?
ip · H51044 · 2017-10-19 00:00:00 — Interpellation 2017/18:44 Utredningar om sexualbrott mot barn av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Sexualbrotten ökar kraftigt i . 2016 polisanmäldes närmare 20 300 sexualbrott, vilket är en ökning på bara . 6 720 av dessa anmälningar rubricerades som våldtäkter, varav 3 010 var mot barn . När det gäller brott mot barn ska dessa utredas skyndsamt. Senast från det att det finns en skäligen misstänkt ska åklagare besluta om åtal ska väckas eller inte. Olika rapporter, bland annat en rapport från , har visat att denna tidsfrist inte hålls. har poliser vittnat om att de inte hinner utreda brott mot barn. Till och med så grova brott som våldtäkter mot barn läggs på hög och utreds inte . Jag är mycket orolig över denna utveckling, både när det gäller ökningen av sexualbrotten och att utredningstiderna ökar. Den nationella samordnaren mot våld i nära relationer, , föreslog att det ska införas en sammanhållen tidsfrist för hela rättsprocessen när det gäller brott mot barn. ställde jag en interpellation till dåvarande inrikesminister om han tänkte införa en sammanhållen tidsfrist. Ygemans svar var att den socialdemokratiskt ledda regeringen ansåg att det är angeläget att ärenden gällande brott mot barn hanteras skyndsamt, då barn är särskilt utsatta, samt att förebygga och bekämpa brott mot barn var en högt prioriterad fråga för regeringen. Ygeman avsåg att nära följa hur myndigheterna arbetar med att nå tidsfristerna. Gällande den sammanhållna tidsfristen blev svaret att detta bereds i . har det gått sedan detta svar, och vi kan konstatera att situationen har förvärrats. Mina frågor till justitie-och inrikesminister är därför: Vilka åtgärder har regeringen vidtagit för att prioritera frågan om att förkorta handläggningstiderna när det gäller sexualbrott mot barn? Tänker ministern och regeringen införa en sammanhållen tidsfrist för hela rättsprocessen gällande brott mot barn?
ip · H51045 · 2017-10-20 00:00:00 — Interpellation 2017/18:45 Skydd för kritisk infrastruktur av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) publicerade ett nummer av sin tidning . Tidningen är gjord för att locka och inspirera anhängare av nätverkets våldsbejakande ideologi, åsikter och metoder. Det nya numret ägnas till stor del åt att detaljerat beskriva hur transporteringsmedel, främst tåg, kan göras till måltavlor för nya attacker. Tågen, spåren och terminalerna beskrivs alla som tänkbara mål, och instruktioner ges för hur man exempelvis kan orsaka tågurspårningar. Trots att inget specifikt hot har riktats mot fick det nya numret Myndigheten för samhällsskydd och beredskap att informera övriga myndigheter, och skrev i ett mejl till trafikföretagen att man ”inte kan utesluta att uppmaningarna kan hörsammas av anhängare även i ”. Det är problematiskt att regeringen inte ens kommenterat uppgifterna och än mer problematiskt att det inte finns en tydlig officiell strategi för hur den här typen av attentat mot tåg ska hanteras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka säkerheten på våra tåg och hur ser ministern på hotet från terrorismen mot ?
ip · H51046 · 2017-10-20 00:00:00 — Interpellation 2017/18:46 Förbud mot utförsel av stöldgods av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Utförsel av stöldgods från landet är ett stort problem i . drabbas svenskar av tusentals inbrott och stölder där majoriteten begås av yrkeskriminella som sedan stöldgodset ut ur . Det handlar om båtmotorer, bilar och bildelar, arbetsfordon, cyklar och mycket annat. är tullens uppdrag för snävt fokuserat för att stoppa denna verksamhet. I regleringsbrevet till står det att verket ska ”förhindra smuggling av narkotika och vapen liksom att förhindra storskalig eller frekvent illegal införsel av alkohol och tobak”. Varken stöldgods eller utförsel nämns. Fokus är därmed allt för starkt viktat mot införsel. har tullen väldigt få befogenheter för att stoppa vad de misstänker är utgående stöldgods. Detta gör att det har uppstått stor frustration bland de anställda vid tullstationerna. av all utåtgående trafik undersöks. För att utöka möjligheterna för tullen att hindra denna typ av verksamhet och bidra till att den låga uppklarandegraden bland dessa brott skulle öka, föreslås därför ett tillägg i 8 kap. alternativt en ny förordning om förbud för utförsel av stöldgods (jämförelse med förordningen [1994:1266] om förbud mot utförsel av snus). Med anledning av ovanstående vill jag justitie- och inrikesminister : Kan ministern tänka sig att införa ett utförselförbud för stöldgods i 8 kap. som föreslagits av , eller möjligen en ny förordning om förbud för utförsel av stöldgods?
ip · H51047 · 2017-10-20 00:00:00 — Interpellation 2017/18:47 Mer resurser till tullen av (M) till Finansminister (S) För att motverka yrkeskriminella ligor i som stjäl för ett miljardbelopp måste tullen få möjlighet att bidra i större utsträckning. kommer ligor, främst från och , och reser genom och förstör vardagen för tusentals svenskar . Tyvärr verkar det inte heller som att de kommer att avta utan statistik pekar snarare på att utvecklingen har ökat. Ligorna för sedan med sig stöldgodset ut ur , främst vid ett tiotal hamnar samt vid övergångarna till våra grannländer. För att möta denna utveckling behövs utökade befogenheter för tullen men främst också mer resurser. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser ministern att tillföra mer resurser till tullen innan mandatperiodens slut?
ip · H51048 · 2017-10-20 00:00:00 — Interpellation 2017/18:48 Övergivna fordon av (M) till Statsrådet (S) Övergivna fordon är ett stort problem. Markägare kan tvingas ha dessa övergivna fordon stående på sina marker utan att kunna flytta dem eller få hjälp med att flytta dem. Att ha stående bilar som man inte kan flytta eller forsla bort från sina marker är en stor miljörisk, det förfular miljön och det kan hindra markägaren att bruka eller sköta sina marker. Frågan är färdigutredd men fortfarande saknas konkreta förslag och beslut hur detta ska lösas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att få bort de övergivna fordonen så att de inte förstör för landets markägare? Avser statsrådet att arbeta för att ge markägarna större möjligheter och befogenheter att få flytta bort övergivna bilar från sina marker? Avser statsrådet att på något vis ersätta de markägare som har blivit drabbade och hindrade att sköta sina marker på grund av de övergivna bilarna?
ip · H51049 · 2017-10-20 00:00:00 — Interpellation 2017/18:49 Störsändare av (M) till Finansminister (S) Enligt lag är det i förbjudet att inneha en så kallad störsändare. Undantag finns för bland annat försvarsmakten, polisen, Must med mera. En störsändare är enkelt uttryckt en apparat som stör ut signaler från olika typer av spårsändare som finns i bland annat gps:er, mobiler eller liknande. används spårsändare även i olika typer av båtmotorer, bilar och tyngre arbetsfordon för att lättare hitta fordonet vid stöld. Ofta kan spårsändaren sitta synligt på exempelvis båtmotorn och blir då avlägsnad vid en stöld men när den inte är synlig, eller väldigt svår att avlägsna, använder tjuvarna ofta en störsändare. tog () fram en billig, datorbaserad loggutrustning som kan sättas upp på en utsatt plats och logga och rapportera automatiskt. Det är ett plåtskåp utrustat med en liten pc som utför loggningen, som drivs av ett kraftaggregat (Kr). Skulle få möjlighet att installera en sådan loggutrustning vid alla hamnar och vid gränskontrollerna mot våra grannländer skulle upptäckten av tjuvar som använder sig av störsändare bli mycket lättare. Det skulle även försvåra avsevärt för de som planerar att använda sådan utrustning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser ministern att se över om det skulle vara möjligt att vid hamnar och gränsövergångar sätta upp loggutrustning som kan upptäcka störsändare?
ip · H51050 · 2017-10-23 00:00:00 — Interpellation 2017/18:50 Kommunernas hantering av extra statsbidrag för ensamkommande av (M) till Statsrådet (S) gav regeringen besked om att man skjuter till 195 miljoner som stöd till kommuner där det bor asylsökande ungdomar som fyller under asylprocessen eller i vissa fall får sin ålder uppskriven. Tanken är givetvis god – med de extra pengarna vill man göra det möjligt för dessa ungdomar att bo kvar i kommunen och fortsätta sin skolgång i väntan på avgörandet i sina asylärenden. Det finns dock två allvarliga problem med detta: För det första pekar Kommuner och Landsting, SKL, på att fördelningen av pengarna baseras på vilken kommun som är formell ”vistelsekommun”, utan att ta hänsyn till var ungdomen i verkligheten bor. Ett stort antal kommuner har ensamkommande unga placerade utanför den egna kommunen, vilket det gör att en kommun kan belastas med kostnader som en annan kommun får bidraget. Regeringen borde lyssna på SKL som i stället har begärt att man ska fördela pengarna efter vilken kommun som verkligen har kostnaderna. För det andra så är problemet att kommunerna saknar riktlinjer för hur det extra statsbidraget ska hanteras. I flera kommuner, bland annat min hemkommun , har både kommunjurister och socialchefer ifrågasatt om det går att använda bidraget till angivet ändamål utan att det strider mot kommunallagens krav på likvärdig behandling av kommuninvånarna. En person som söker asyl som 18-åring hänvisas till ett asylboende och får dagersättning enligt reglerna för vuxna. För en person gäller helt andra regler för boende, dagersättning med mera. Om man ska ge unga som fyllt samma villkor och förmåner som de haft tidigare betyder det att vissa 18-åringar får helt andra förmåner och rättigheter än andra ungdomar i samma ålder. Att ta sådana kollektiva beslut utan individuell prövning strider sannolikt mot flera lagar. Att regeringen inte har gett några som helst riktlinjer till kommunerna om hur de ska agera är oansvarigt. agerar kommunerna olika och ingen vet om man fattar lagliga beslut. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att förtydliga regelverken så att kommunerna kan vara säkra på att fatta lagliga beslut?