ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H410454 · 2017-04-06 00:00:00 — Interpellation 2016/17:454 Regeringens beredskapsjobb av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Trots misslyckanden med traineejobb och extratjänster har regeringen fortsatt på den inslagna vägen och ställt ut ytterligare jobblöften. På första maj deklarerade statsministern att 5 000 beredskapsjobb ska skapas på statliga myndigheter fram . Dessa beredskapsjobb är utformade som extratjänster, och skillnaden består huvudsakligen i att de riktar sig till statlig sektor i stället för och att åtgärden har ett annat namn. Satsningen går trögt, visar Arbetsförmedlingens återrapportering från . har endast 276 beredskapsjobb tillsatts, och av dem är anmärkningsvärt nog 174 hos just Arbetsförmedlingen. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister : Föranleder det någon åtgärd eller något initiativ från ministerns sida att regeringens satsning på beredskapsjobb främst resulterat i att det är den myndighet som ska förmedla tjänsterna som har anställt?
ip · H410455 · 2017-04-07 00:00:00 — Kvinnor ska självklart in på hela arbetsmarknaden och inte bara i offentlig sektor. Det är mycket, mycket viktigt. Det är precis därför jag tyckte att det var så olyckligt att den gamla regeringen tog bort uppdraget till Arbetsförmedlingen att motverka könssegregeringen på arbetsmarknaden. Vi har återinfört det. När skattebetalarna satsar på arbetsmarknadspolitik tycker jag att det är rimligt att pengarna också används till att motverka en könssegregerad arbetsmarknad och till att säkerställa att kvinnor får möjligheter som är likvärdiga med männens - och gärna också kan ta sig in på yrkesområden där kvinnor är underrepresenterade, och vice versa. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Den viktiga frågan är dock den sista som tar upp. Låt oss återkomma till protokollet från debatten för att se vad verkligen sa, men jag noterade jämförelsen mellan det samarbete som vill ha med i en tänkt regeringssituation och det samarbete som den nuvarande regeringen har med . Det var ett nytt besked, och det var ett intressant besked. Ja, jag är demokrat. Jag representerar utslaget av väljarnas röster. Det måste varje demokrat göra. Det betyder inte att alla partier som väljs in i riksdag - som självklart ska ha de möjligheter och rättigheter som tillkommer alla förtroendevalda i riksdag - ska ha inflytande över regeringsmakten. Där har varje parti att göra sitt val. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H410456 · 2017-04-19 00:00:00 — Interpellation 2016/17:456 Ålfiske som kulturarv av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) framkom uppgifter i medierna om att regeringen avstått från att nominera svenska förslag över immateriella kulturarv till internationella listor. Givet att ratificerat konvention om det internationella kulturarvet väcker detta frågor om varför regeringen valt att avstå från nomineringar. Vårt grannland gör en annan bedömning och har nominerat folkmusik och dans till lista över immateriella kulturarv. Den har alltså valt att avstå. Men det saknas inte uppslag för vad som skulle kunna sättas upp på lista. Ett av dessa uppslag är den unika ålfiskekulturen längs . Ålafisket längs handlar om språk och traditioner, seder och bruk, ärvda kunskaper och generationers bildning. Fisket är reglerat genom åldrätter, ett system med rötter i den tid då var danskt. Det var och senare ett fiske av mycket stort ekonomiskt intresse, därav den unika regleringen. Åldrätterna – ensamrätten att fiska ål inom ett visst bestämt område – är fortfarande fast egendom, med lagfart och fastighetstaxering som följd. Det finns en fungerande besöksnäring där det finns möjligheter att uppleva och lära av denna kultur. Ålafisket hotas nu bland annat av det internationella fisket och omoderna vattenkraftverk, för att nämna ett par exempel. Men ålafisket är värt att bevara för eftervärlden. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Kommer ministern att vidta några åtgärder för att föra upp ålafisket längs på lista över immateriella kulturarv? Avser ministern att ompröva beslutet att inte föra upp några andra immateriella kulturarv på lista?
ip · H410458 · 2017-04-19 00:00:00 — Interpellation 2016/17:458 Köp av levande djur av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) fattade riksdag beslut om ett tillkännagivande till regeringen att den både nationellt och inom EU ska initiera överväganden om huruvida reglerna i konsumentköplagen för köp av levande djur är ändamålsenligt utformade. Problematiken, nödvändigheten och behovet av detta framgår bland annat av nedanstående motion av undertecknad: Det finns massor med lämpliga upplägg för en ny lagstiftning, men det viktigaste är att lagstiftningen anpassas efter levande djur. Som det är tar alla parter skada – säljaren, konsumenten och djuret. Den befintliga lagstiftningen förenar här den sämsta av två världar. Detta måste nu förändras – och förändras förr snarare än . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Avser ministern och regeringen att följa tillkännagivande i ovannämnda fråga? När, och på vilket sätt, avser ministern och regeringen att initiera denna översyn av lagstiftningen för köp av levande djur?
ip · H410460 · 2017-04-20 00:00:00 — Interpellation 2016/17:460 Hjälp och stöd till civila veteraner av (L) till Försvarsminister (S) gav i betänkande 2015/16:FöU8 regeringen till känna att regeringen bör vidta de åtgärder som krävs för att konsolidera veteranpolitiken i linje med förslag. Regeringen har därefter gett Försvarsmakten i uppdrag att upprätta ett veterancentrum inom myndigheten för att stödja skadade veteraner och deras anhöriga med viss expertis. Centrumet avses startas . Ett annat viktigt förslag av den senaste handlade om att civila veteraner i internationell insats, som ofta utsätts för samma umbäranden som sina militära motsvarigheter, skulle få ett likvärdigt lagreglerat skydd och stöd. Sedan den senaste lagen på området trädde i kraft avseende militära veteraner har de civila veteranerna halkat efter. Utredningen lämnade ett fullständigt lagförslag som skulle jämställa villkoren i fråga om hjälp, stöd och erkännande för alla veteraner. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : När kommer ministern och regeringen att i enlighet med tillkännagivande vidta åtgärder för att sjukvårds-, räddnings- och polispersonal med flera får lagfästa rättigheter motsvarande det som gäller för militära veteraner?
ip · H410461 · 2017-04-20 00:00:00 — Interpellation 2016/17:461 Utbetalning av assistansersättning av (L) till Statsrådet (S) bytte utbetalningssystem från förskottsutbetalningar till efterskottsbetalningar för den som har rätt till personlig assistans. Det har i sig inneburit en utmaning för många assistansanordnare – framför allt de som lever som regeringen lär och har små marginaler. Omläggningen innebär ju att de behöver ligga ute med pengar för löner. Men utmaningen har visat sig bli större än många räknat med. betalar nämligen inte . som har lämnat alla de underlag som de ska för kunder som har assistans beviljad får ligga ute medmiljonbelopp . De har svårt att klara löneutbetalningarna till sin personal. En del har tvingats ta dyra lån, och en del riskerar att gå i konkurs. och andra företrädare för regeringen brukar understryka att det är viktigt att assistansersättningen går till rätt saker. Det här leder i stället till att den får bekosta dyra krediter. Jag tog upp det här problemet med statsrådet i frågestund , men av hennes svar befarar jag att hon missuppfattade min fråga. Statsrådet hänvisade då till att omställningen från för- till efterskottsbetalning var känd av anordnarna; detta är sant, men det var däremot inte känt att skulle ta på sig att betala. ”Vi har gjort ett antal förändringar för att se till att medlen inte går till annat än till det som de är avsedda för. Det som du tar upp är led i detta arbete”, svarade statsrådet bland annat. Men jag har svårt att se hur man kan bekämpa fusk och felaktigheter genom att försvåra för seriösa assistansanordnare som anstränger sig för att göra rätt. Jag vill med anledning av detta fråga statsrådet : Känner statsrådet till att utbetalningar är kraftigt försenade? Vad gör statsrådet för att säkerställa att assistansanordnare får ersättning , så att de kan betala ut löner till personliga assistenter?
ip · H410462 · 2017-04-20 00:00:00 — Interpellation 2016/17:462 Efterlevnaden av svaveldirektivet av (M) till Statsrådet (S) Sjöfarten är ett såväl effektivt som jämförelsevis miljövänligt transportslag. Tack vare att sjöfarten är energieffektiv är den också ett klimatsmart alternativ. Att flytta mer gods från väg till sjöfart är därför en viktig del av lösningen för att minska transportsektorns klimatpåverkan. ger även sjöfarten upphov till en negativ miljö- och klimatpåverkan genom utsläpp av till exempel kväveoxid, svavel och koldioxid. gäller mycket stränga krav vad beträffar svavelutsläpp i de så kallade svavelkontrollområdena (SECA-områdena) som bland annat omfattar , och Engelska kanalen. Reglerna är framförhandlade inom och har implementerats inom EU genom det så kallade svaveldirektivet. I SECA-områdena får bränslet högst innehålla 0,10 viktprocent svavel, vilket kan jämföras med att det globalt är tillåtet med hela 3,50 viktprocent svavel i maritimt bränsle. Debatten var omfattande och farhågorna många inför införandet av de nya och betydligt strängare kraven i svavelkontrollområdena. Inte minst sjöfartsindustrin varnade för allvarliga konsekvenser för sjöfartens konkurrenskraft, men , efter att de nya reglerna trädde i kraft, råder det stor enighet om att införandet av de nya reglerna gick bättre än förväntat och att sjöfartsbranschen på ett framgångsrikt sätt har klarat omställningen och därmed bidragit till en betydligt bättre luftkvalitet genom de radikalt sänkta svavelutsläppen. Därmed inte sagt att omställningen har varit kostnadsfri eller enkel. Omställningen har varit såväl kostsam som utmanande för sjöfartsindustrin. Branschen har gjort ett omfattande arbete för att utveckla och introducera ny teknik och för att byta bränsle, vilket självfallet tarvat stora investeringar. För att säkerställa en sund konkurrens och för att uppnå svaveldirektivets syfte är det viktigt att överträdelser mot regelverket får konsekvenser. Fusk ska inte få löna sig men det gör det dessvärre då fortfarande saknar ett fungerade sanktionssystem. Regeringen har vid upprepade tillfällen gett besked om att det pågår ett arbete inom för att ta fram ett fungerande sanktionssystem i syfte att säkerställa en god efterlevnad av svaveldirektivets krav. Är inte efterlevnaden av svaveldirektivet och upprätthållandet av en sund konkurrens något som regeringen finner angeläget eller varför har fortfarande inte, efter att de nya stränga svavelkraven trädde i kraft, ett fungerade sanktionssystem? Med anledning av ovanstående har jag följande frågor till statsrådet : Varför har arbetet med att ta fram ett sanktionssystem dröjt? När kommer detta arbete att slutföras, och när kan ett nytt effektivt sanktionssystem träda i kraft? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att främja sjöfartsindustrins fortsatta miljöarbete?
ip · H410463 · 2017-04-20 00:00:00 — Interpellation 2016/17:463 Folkmordet av (L) till Utrikesminister (S) Under valrörelsen lovade att han som statsminister skulle erkänna folkmordet /seyfo om han blev statsminister. När Socialdemokraterna kom i regeringsställning begravdes frågan genom en utredning som inte kom med några konkreta rekommendationer i frågan. I stället var det en politisk fråga för en regering att avgöra om man ville ta konsekvensen av att erkänna folkmordet. Folkrättsprofessorn kommenterade frågan om erkännande av seyfo på detta sätt till SVT: "Politik och folkrätt flyter ihop, det här är inte en fråga för domstolar enbart. Det är en politisk fråga i så varför skulle det inte vara en politisk fråga i andra länder?" Trots det beslöt på partistyrelsens inrådan att säga nej till motioner om att regeringen ska erkänna folkmordet . Motiveringen löd att "regeringen av principiella skäl inte ska ta ställning till massövergreppen i det ". Är det inte att ta ställning att benämna folkmordet som massövergrepp i stället för folkmord? Och varför gällde inte samma principiella skäl när under valrörelsen lovade att erkänna folkmordet ifall han blev statsminister? Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Pågår beredningen av frågan om att erkänna folkmordet fortfarande inom eller är saken avslutad? Är det utrikesministerns ställningstagande att regeringen av principiella skäl inte ska ta ställning till massövergreppen i det , och hur förhåller sig detta i så fall till löfte under valrörelsen att erkänna folkmordet? Om regeringen av principiella skäl inte ska ta ställning till massövergreppen, kan utrikesministern redogöra för vilka de principiella skälen är?
ip · H410464 · 2017-04-20 00:00:00 — Interpellation 2016/17:464 Minoriteternas rättigheter i och inom det kurdiska självstyret av (L) till Utrikesminister (S) of Minorities from and beskriver en extremt svår situation för och minoriteter. Rapporten beskriver hur minoriteter varit de största förlorarna i . Bland annat tvingades assyrier/syrianer att under folkräkningarna 1977, 1987 och 1997 välja mellan att registreras som araber eller kurder. De som insisterade på att identifiera sig som assyrier ströks eller blev godtyckligt registrerade som araber eller kurder. Efter fall trodde de flesta att situationen skulle bli bättre, men tvärtom – nu har minoriteterna i stället utsatts för folkmord av Islamiska staten. minoriteter stöttar nu till största del diktatorn efter att ha bevittnat hur minoriteterna i håller på att utrotas efter fall. pågår det ett helt annat förtryck från makthavarna i – såväl från centralregeringen som från det kurdiska regionala styret (KRG) gentemot minoriteterna. I SVT:s Korrespondenterna visades dokumentären byn som handlar om assyriernas och yazidiernas situation i det kurdiska regionala styret (KRG). Den visar på en maktlöshet där bland andra KRG:s presidents släktingar har beslagtagit mark som tillhör den assyriska minoriteten och andra ursprungsbefolkningar, bland annat i området inom . Därefter har demonstrationer även stoppats, vilket bland annat Human Rights Watch har rapporterat om och kallat för ”encroachment”. Även Amnesty har tagit fram rapporter som visar att det finns stora områden mark som lokala ledare har beslagtagit från områdets minoriteter. Det finns bland och det kurdiska självstyrets minoriteter en berättigad oro att KRG inte kommer återlämna omtvistade markområden tillhörande minoriteterna som man skyddar från IS. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt har ministern försökt att påverka eller utöva påtryckningar på centralregeringen i och självstyret i KRG för att försäkra sig om att de skrivningar om mänskliga rättigheter och skydd för minoriteter som finns i konstitution och i KRG:s motsvarighet också blir verklighet i praktiken? På vilket sätt har ministern försäkrat sig om att det svenska stöd som ges till kurdiska peshmergan och centralregeringen inte används mot de redan utsatta minoriteterna? Kräver ministern och regeringen att KRG ser till att personer tillhörande den assyriska minoriteten får tillbaka mark som ockuperats av kurdiska klanledare? Kräver ministern och regeringen att KRG säkerställer att den assyriska minoriteten i området får tillbaka sin mark som KRG:s presidents släkt har ockuperat?
ip · H410466 · 2017-04-21 00:00:00 — Interpellation 2016/17:466 Lottning eller valfrihet i skolan av (M) till Statsrådet (S) Svensk skola står inför stora utmaningar. Alltför många elever når inte målen, kunskapsnivån är för låg och det är brist på duktiga lärare. presenterade , vars uppgift har varit att presentera förslag som möter dessa utmaningar, sitt slutbetänkande. Trots arbete saknas svar på de stora frågorna i svensk skola. I stället för att ge konkreta förslag som lyfter kunskapsnivån föreslog utredningen att tio nya utredningar ska tillsättas. Regeringen och statsrådet har ägnat mycket tid åt att kritisera det fria skolvalet i stället för att lägga förslag som lyfter kunskapsresultaten. Om regeringens vinstutredning skulle bli verklighet skulle valmöjligheterna kraftigt begränsas. föreslår att dagens valfrihetssystem ska ersättas med lottning, vilket statsrådet även uttalat sig positivt om . elever och föräldrar vill behålla rätten att välja skola. Det är helt fundamentalt för varje elevs möjlighet att få en skolgång som passar just den elevens individuella behov. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad gör statsrådet och regeringen för att värna och stärka det fria skolvalet? Kommer statsrådet och regeringen att lägga fram ett förslag om lottning till skolor?
ip · H410467 · 2017-04-24 00:00:00 — Interpellation 2016/17:467 Företagens regelkostnader av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Hela 3,6 miljarder ökade företagens rent administrativa kostnader med på grund av nya eller förändrade regler. Det är kostnader som drabbar både företagen och konsumenterna. Kostnaderna kommer bland annat att leda till högre priser på varor och tjänster för konsumenterna, något som i sin tur leder till minskad efterfrågan på dessa varor och tjänster. I slutändan blir det därmed inte bra för någon. varnar för att utvecklingen går i katastrofalt fel riktning. Om företagens administrativa kostnader fortsätter att öka i nuvarande takt kommer det att motsvara hela den kostnadsminskning som alliansregeringen genomförde under två mandatperioder. Dessutom har företagens fullgörandekostnader och investeringskostnader för regelförändringar lett till kostnader på mer än . Sammanlagt är det alltså en ökning av regelkostnader på hela för företagen. Regeringen måste bli företagsvänlig – behöver fler företag, inte färre. De skapar jobb och bidrar till vår gemensamma välfärd, något som är gynnsamt för alla. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister följande: Avser ministern och regeringen att vidta åtgärder för att vända den negativa trenden gällande företagens ökande regelkostnader, och när kan detta tänkas ske?
ip · H410468 · 2017-04-25 00:00:00 — Interpellation 2016/17:468 Uttalande om inbrottsstatistik av (M) till Statsrådet (S) För sedan satt i SVT:s morgonsoffa och uppgav att de vikande inbrottssiffrorna i var en följd av polisens omorganisation. Statistik och siffror visar att statsrådets uttalande var felaktigt. Jag ställde därför en skriftlig fråga till statsrådet för att bena ut eventuella missförstånd. I svaret angav statsrådet att man inte kan härleda siffror och resultat till någon specifik anledning. Detta var inte något tydligt svar, men det gav ändå en indikation på att det tidigare uttalandet om inte var speciellt pålitligt. Att omorganisationen skulle vara en del i att ta ner antalet inbrott i kommunen är främmande för polisen i . Att statsrådet dragit egna slutsatser av egna spekulationer är högst anmärkningsvärt. Det ger också en bild av regeringens arbete inom polisiära frågor som mindre trovärdigt. Fakta och siffror visar alltså att statsrådet hade fel när han sa att det är polisens omorganisation som lett till vikande inbrottssiffror i , och jag vill därför fråga statsrådet : Står statsrådet fortfarande fast vid sitt uttalande?
ip · H410469 · 2017-04-25 00:00:00 — Interpellation 2016/17:469 Korrekta personuppgifter hos myndigheter av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt har uppåt av dem som söker asyl registrerat olika personuppgifter hos olika myndigheter. Detta gör att samma person genom att ha flera identiteter exempelvis kan missbruka våra bidragssystem. De falska personuppgifterna utnyttjas i många fall i brottslig verksamhet, enligt . Det är givetvis oacceptabelt att skattebetalarna ska behöva bekosta dessa bedrägerier. För att kunna komma till rätta med detta och stoppa bedrägerier och grov kriminalitet vill myndigheten därför få ta del av andra myndigheters uppgifter. Detta skulle kräva ändringar i sekretesslagstiftningen. Min fråga till justitie- och migrationsminister är därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att rätt personuppgifter registreras för dem som söker asyl i ?
ip · H410470 · 2017-04-25 00:00:00 — Interpellation 2016/17:470 Export av vår miljöpåverkan av (M) till Miljöminister (MP) I Agenda 2030-målen anges bland annat att alla FN:s medlemsländer ska arbeta för att säkerställa hållbara konsumtions- och produktionsmönster samt främja ett hållbart jordbruk. riksdag har även fastställt generationsmålet, där det framgår att vi inte ska exportera vår miljöpåverkan till andra länder. Hållbarhetsfrågor handlar om balans mellan miljö, ekonomi och sociala frågor, men också om att väga lokala och globala aspekter. Regeringen har angett att den vill öka produktionen, konsumtionen och exporten av ekologiska livsmedel. Ökad andel ekologisk produktion ger dock lägre produktionsvolymer totalt. Eftersom svensk livsmedelsproduktion generellt sett är mer miljövänlig än alternativen innebär minskad svensk produktion ökad miljöbelastning globalt sett, eftersom varorna måste ersättas med produkter producerade med mindre strikta krav. Enligt forskning som beskrivs i , skriven av fem forskare från SLU, ger ekoodling inte ett lägre utsläpp av näringsämnen till yt- och grundvattnet och bidrar därmed till övergödningen. Detta är något som försvårar uppfyllelsen av det av fastslagna övergödningsmålet. Forskarna varnar även för att mål om ökad konsumtion av ekologiska livsmedel innebär att naturmark måste omvandlas till i eller utomlands, vilket betyder att skogs- eller där koldioxid lagrats måste avverkas. Detta är problematiskt från ett miljö- och klimatperspektiv. Ovanstående exempel visar behovet av att regeringen tydliggör sin syn både på generationsmålet och på Agenda 2030-arbetet. Menar regeringen att ökad global miljöpåverkan från en sektor, till följd av politisk styrning mot mindre effektiva produktionsmetoder, kan och bör kompenseras med minskad påverkan i andra sektorer, och i så fall vilka? Om inte bör regeringen redogöra för på vilket sätt den i så fall avser att arbeta för att generationsmålet kan nås inom olika sektorer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Hur bedömer ministern att miljöpåverkan globalt sett kommer att förändras , och i vilka sektorer ser ministern ökad respektive minskad belastning? Vilka åtgärder är ministern och regeringen beredda att vidta med anledning av detta?
ip · H410471 · 2017-04-25 00:00:00 — Interpellation 2016/17:471 Ekonomiskt stöd till svensk film av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) underkändes regeringens förslag till ny helstatlig filmpolitik på hela sju punkter. De farhågor som Alliansen och stora delar av filmbranschen då uttryckte ser alltmer ut att realiseras. Med stöd av beräkningar från påpekar nu Film- och tv-producenterna att den nya filmpolitiken är en framgång för staten, som får in mer till statskassan. Samma siffror visar tyvärr också att stödet till filmproduktion blir mindre . Kultur- och demokratiministern sa med anledning av regeringens filmproposition (prop. 2015/16:132 Mer film till fler – en sammanhållen filmpolitik) att svensk film var underfinansierad och bedyrade att det nu skulle bli mer pengar till svensk film, inte mindre. Dessa siffror visar att detta nu inte blir fallet. Ansvaret för detta utfall är kultur- och demokratiministerns. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser kultur- och demokratiministern att vidta för att svensk filmproduktion, i enlighet med vad som utlovades i samband med filmpropositionen, inte ska få mindre stöd?