ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H51051 · 2017-10-18 00:00:00 — Interpellation 2017/18:51 Sverigebilden av (M) till Utrikesminister (S) har vi kunnat notera hur regeringen varit särskilt mån om hur bilden av återgivits utomlands. Mot bakgrund av detta är det något förvånande när vi i svensk dagspress får ta del av att den svenska statens högsta representant på gör bedömningen att den svenska demokratin är på väg att avvecklas. Utrikesministern har i anslutning till detta låtit meddela att ambassadören på , , snart lär sig vad det innebär att vara ambassadör. Min fråga till utrikesminister med anledning av ovanstående sönderfaller i två: Delar utrikesministern ambassadörens mycket allvarliga bild av den svenska demokratins utveckling och vilka åtgärder avser ministern annars att vidta för att säkerställa att bilden av utomlands inte påverkas negativt? Har utrikesministern fortfarande förtroende för ambassadör på , givet ministerns uttalande att han inte behärskar sitt uppdrag fullt ut?
ip · H51052 · 2017-10-23 00:00:00 — Interpellation 2017/18:52 projekt väghållaransvar av (M) till Statsrådet (S) Rapporterna om vägar som inte längre vill ta ansvar för utan som under tvång överlämnas till kommuner eller boende utan att ersätta kostnaderna för drift och underhåll blir allt fler. Enligt uppgift används som pilotprojekt, vilket har lett till att bland annat väg 579 som har varit en statlig väg nu ska överlämnas till en vägförening som inte ens är bildad. Detta är ett av flera exempel och enligt uppgifter från grundas överlämnandet i ett beslut som fattades . Under ett besök i trafikutskottet fick statsrådet företrädare frågan om detta var en del i den nuvarande regeringens politik och svaret på den frågan var tydligt nej. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Gör statsrådet bedömningen att det är önskvärt att under tvångsmässiga former ska överlämna väghållaransvaret till kommuner och vägföreningar utan ersättning för kostnader för drift och underhåll? Har statsrådet eller regeringen gett något uppdrag till att genomföra ? Avser statsrådet att vidta några åtgärder vad avser RÄV-projekt?
ip · H51053 · 2017-10-24 00:00:00 — Interpellation 2017/18:53 Polisens närvaro av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Svensk polis befinner sig i kris. Från ena hållet utmanas myndigheten av en grövre kriminalitet som tar sig uttryck i allt från narkotikahandel och stölder till uppgörelser och mord. Från andra hållet har regeringens knappa resurstilldelning och bristande styrning under pågående omorganisation lett till personalbrist och sjunkande utredningsresultat. När polisen inte klarar av att upprätthålla en hög närvaro i brottsutsatta områden blir det lättare att vara kriminell. Hög sannolikhet att ertappas och dömas för brott är av avgörande betydelse för att minska brottsligheten. Därför är det med stor oro vi har kunnat ta del av rapporteringen om att poliser i flyttas från yttre till inre tjänst för att avlasta utredningsarbetet. Den biträdande områdespolischefen i konstaterade i en intervju att man börjar nå minimigränsen för poliser i yttre tjänst. När polisen borde mobilisera mot kriminaliteten och det grova våldet i våra brottsutsatta områden tvingas man i stället på reträtt, med bemanning nära miniminivån. Jag vill mot den bakgrunden fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att polisen kan hålla en bemanning i yttre tjänst på betryggande avstånd från miniminivån i våra brottsutsatta områden?
ip · H51054 · 2017-10-24 00:00:00 — Interpellation 2017/18:54 Fler redskap för polisen av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Tryggheten utmanas av kriminella som flyttar fram sina positioner i och runt om i landet. Antalet brottsutsatta områden där kriminella nätverk har stor negativ påverkan på lokalsamhället ökar. bedömer att det finns 200 kriminella nätverk och runt 5 000 kriminella aktörer i de områden som är utsatta för allvarlig brottslighet runt om i landet. Medierna rapporterar regelbundet om skjutningar med dödlig utgång och om granater som sprängs i bostadsområden. Det grova våldet måste mötas med full kraft från samhällets sida. Staten har ett ansvar att skydda människor från brott och att upprätthålla lag och ordning. Det behövs fler poliser, och polisen behöver bättre redskap i kampen mot brottsligheten. Två effektiva redskap som i detta sammanhang efterfrågas är så kallade zonförbud och visitationszoner. Genom zonförbuden hindras personer som skapar otrygghet från att röra sig på vissa platser, och genom visitationszoner får polisen bättre möjligheter att hitta olagliga vapen. Sådan lagstiftning finns redan i och skulle även i kunna bidra till att stärka polisens arbete. Jag vill mot den bakgrunden fråga justitie- och inrikesminister : Har ministern för avsikt att föreslå lagstiftning om zonförbud och visitationszoner?
ip · H51055 · 2017-10-24 00:00:00 — Interpellation 2017/18:55 Rån mot elektronikkedjor och butiker av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) konstaterade i en rapport att antalet rån mot elektronikkedjor ökat kraftigt . Det bekräftar den bild som många av oss har av en tilltagande rapportering om rån mot butiker. Risken att utsättas för rån tvingar butikerna att vidta egna åtgärder för att öka säkerheten, som den innebär en otrygghet i arbetsmiljön för de anställda. Butiksägare i brottsutsatta områden vittnar om att kriminella gäng gör det svårt för dem att fortsätta driva sina verksamheter, som polisen och rättsväsendet upplevs som frånvarande. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska antalet rån och öka tryggheten för dem som arbetar i och driver butiker i ?
ip · H51056 · 2017-10-24 00:00:00 — Interpellation 2017/18:56 Tioårig grundskola av (M) till Utbildningsminister (MP) Svensk skola står inför stora reformbehov. Ska klara av att konkurrera med kunskap behöver resultaten i skolan förbättras. Alliansregeringen tillsatte därför en utredning i syfte att införa en tioåring grundskola. Den nuvarande regeringen ändrade utredningens direktiv och har lämnat en proposition om att göra förskoleklassen obligatorisk. Regeringens förslag innebär endast små förändringar och kommer inte att göra någon större skillnad för elevernas tidiga lärande jämfört med . Alliansen vill att skolsystemet ska vara tydligt och likvärdigt. Med regeringens förslag genomförs skolplikten i två olika skolformer, och förskoleklassens syfte, uppdrag och innehåll är oförändrat. Regeringens förslag är inte tillräckligt, och Alliansen avslår gemensamt förslaget i följdmotion 2017/18:2555. Vi vill i stället se införandet av en tioårig grundskola där lågstadiet blir fyraårigt. Det innebär att sexåringarna får undervisning som följer kunskapsmål samt får del av den utvärdering som framgår av läroplanen, den kompetens som hör lågstadiet till och rätt till särskilt stöd i enlighet med skollagen. En förutsättning för att en tidigare skolstart ska bli framgångsrik och gynna barnens lärande i skolan är att lärarna i den nya årskurs 1 har rätt kvalifikationer och rätt kompetens. Tioårig grundskola innebär också färre övergångar och att elever och lärare får tillsammans i lågstadiet, i stället för dagens . Det ökar lärarnas möjligheter att följa elevernas kunskapsinlärning och innebär att eleverna snabbare kan få bättre stöd och hjälp i sitt lärande. håller förskoleklassen ojämn kvalitet, och det är svårt att säkerställa en likvärdig förskoleklass i hela landet. har gjort två tillkännagivanden med krav på att regeringen ska återkomma med förslag på en tioårig grundskola i enlighet med Alliansens förslag. Det har varit väldigt tydligt specificerat vilka delar som ska ingå. Regeringen har inte följt beslut och har med sin otillräckliga och ofullständiga proposition om skolstart brustit i respekt för och för den konstitutionella praxis som säger att regeringen bör tillgodose tillkännagivanden. Med anledning av ovanstående och behov av fortsatta reformer för mer kunskap i skolan vill jag ställa följande fråga till utbildningsminister : Kommer ministern att lämna ett förslag om tioårig grundskola i enlighet med tillkännagivanden?
ip · H51057 · 2017-10-24 00:00:00 — Interpellation 2017/18:57 Ett långsiktigt och hållbart asylsystem av (M) till Statsrådet (S) behöver en migrationspolitik som är långsiktig och hållbar. I när så många människor är på flykt är det viktigt att och övriga delar av världen kan erbjuda skydd undan krig och förtryck. måste mottagandet i fungera i praktiken. Lagar och regler behöver vara utformade på ett sätt som ligger i linje med andra länder i vår närhet. har det kommit över 300 000 asylsökande till , och vi har haft ett oproportionerligt stort mottagande av asylsökande i förhållande till jämförbara länder. Vi kan konstatera att EU:s gemensamma asylsystem inte har fungerat. Att det kommit många asylsökande till bidrar till stora påfrestningar i delar av samhället. Det är brist på till exempel skolplatser, lärare och socialsekreterare. Vi måste säkerställa att myndigheter och kommuner klarar sina uppdrag. För att skapa ett hållbart mottagande och upprätthålla förtroendet för och legitimiteten i asylsystemet behöver asylprocessen präglas av ordning och reda. Vi behöver ha tydliga regelverk som skapar förutsättningar och förutsägbarhet. Det finns skäl att överväga en reformering av EU-systemet så att asylrätten som regel utövas vid EU:s yttre gräns och flyktingar fördelas mellan EU:s länder utifrån kvoter. Om en sådan förändring ska bli aktuell är det således på , inom ramen för EU och med respekt för asylrätten. Även innan ett nytt asylsystem träder i kraft behöver en migrationspolitik som är hållbar. Ett led i att skapa långsiktighet och förutsägbarhet är att åtgärder såsom tillfälliga uppehållstillstånd och skärpta försörjningskrav vid anhöriginvandring bör bli permanenta och gälla även efter att giltighetstiden av den tillfälliga lag som gäller har gått ut. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att säkra långsiktighet och förutsägbarhet genom att göra den nu gällande tillfälliga lagstiftningen permanent?
ip · H51058 · 2017-10-24 00:00:00 — Interpellation 2017/18:58 Överklagande vid offentlig upphandling av (M) till Statsrådet (S) All offentlig upphandling ska vara rättssäker och effektiv och se till att alla aktörer har möjlighet att vara med. sker offentlig upphandling i vårt land för , varvid det viktigaste är att värna skattebetalarnas pengar, vara kostnadseffektiv utan att ge avkall på kvaliteten samt slå vakt om den sociala och miljömässiga hållbarheten. Regeringens nya förslag om att införa en särskild avgift för att möjliggöra överklagande inom en upphandlingsprocess riskerar att bidra till snedvriden konkurrens, minskad rättssäkerhet och betydligt mer begränsade möjligheter för mindre, enskilda aktörer att vara delaktiga i en upphandlingsprocess på lika villkor. har av svenska företag färre än 49 anställda. Det betyder att de ingår i gruppen småföretag, och av dessa företag har inte den mall att arbeta efter eller de resurser som krävs för att kunna konkurrera på samma villkor som större aktörer. Att införa en avgift för överklagande förstärker skillnaden mellan små och stora aktörer. Det vore därför en mycket olycklig utveckling om regeringen går vidare och presenterar ett lagförslag som får som konsekvens att enskilda mindre aktörer hamnar i underläge och inte kan hävda sin rätt och överklaga ett beslut som man anser är felaktigt och orätt. I ett svar till på en skriftlig fråga om offentlig upphandling(Fi2017/0388/OU) hänvisade statsrådet endast till en pågående utredning och kartläggning av överprövningsmål. Inga konkreta besked gavs. Men därtill finns det en risk att det fortsatt kvarstår kunskapsluckor hos aktörer inom offentlig upphandling, varvid besluten som fattas är dåligt underbyggda, med undermåliga underlag som leder till felaktiga beslut, godtycke, misstag och i slutändan dyrköp. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att säkerställa att alla orsaker som härrör från undermåliga underlag först och främst tas i beaktande för att säkerställa att förfrågningsunderlag inte brister?
ip · H51061 · 2017-10-24 00:00:00 — Interpellation 2017/18:61 Ineffektiva klimatsatsningar av (M) till Miljöminister (MP) Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar, och klimatpolitiken måste fokusera på att sänka de globala utsläppen i stället för att flytta runt dem. Varje satsad klimatkrona måste ge största möjliga klimatnytta. eftersträvar kostnadseffektivitet, oavsett om satsningarna sker i eller utomlands. Regeringen föreslår satsningar på klimat- och miljöområdet om 2018. () är kritiskt mot flera av förslagen och konstaterar att regeringens budget fokuserar på inhemska stöd av olika slag och innebär en minskning av verksamma internationella insatser. Tuffa särkrav kan leda till sänkta svenska utsläpp men gör det rakt motsatta för de globala utsläppen, vilket gör att ensidiga svenska krav inte gynnar vare sig miljön eller svensk tillväxt och svenskt jobbskapande. KI är kritiskt mot att det saknas motiv och att det är tveksamt om satsningarna verkligen kommer att ha avsedd effekt och menar att djupare analyser därför krävs. Alliansregeringen visade att en ambitiös miljöpolitik och minskade utsläpp av växthusgaser kan gå hand i hand med ökad tillväxt. Växthusgasutsläppen i minskade . steg bnp med . Med regeringens klimatpolitik ökade i stället utsläppen , enligt . Ett bra exempel på en ineffektiv åtgärd är regeringens satsning på elcyklar. Det är en marknad som växer i rasande fart. Trots detta väljer regeringen att lägga på en elfordonspremie . Detta utan att kunna redovisa kostnadseffektiviteten i förslaget samt vilka utsläppsminskningar som elfordonspremien väntas leda till. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till miljöminister : Hur har ministern sett till att analys och underlag för satsningen på elfordonspremien säkerställt förslagets kostnadseffektivitet och klimatnytta? Vilka slutsatser drar ministern av att de svenska utsläppen ökat under den senaste mandatperioden?
ip · H51062 · 2017-10-23 00:00:00 — Interpellation 2017/18:62 En effektiv socialtjänst av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har aviserat att den avser att införa ett så kallat vinsttak i välfärden. Om detta går igenom kommer konsekvenserna att sparka undan förutsättningarna för verksamheter som skapat nya möjligheter och lösningar för människor i behov av hjälp och stöd. Statsrådet säger sig vilja utveckla en modern välfärdsmodell med rättigheter och möjligheter till inflytande för de mest utsatta. Begrepp som stärkt delaktighet, kvalitet, trygghet och närvaro nämns. Den situation som ett vinsttak innebär kommer att slå sönder väl fungerande verksamheter, där inte minst kvinnor startat och driver smarta lösningar för brukarna. har välfärdsföretag som ligger i framkant och sticker ut med lösningar som gynnar medborgarna och framför allt de människor som verksamheterna är till för. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Bedömer statsrådet att förutsättningarna förkommunerna att bedriva en effektiv socialtjänst kommer att påverkas negativt avett vinsttak för företag som utför uppdrag inom , och vilka åtgärderär statsrådet i så fall beredd att vidta inom sitt ansvarsområde?
ip · H51063 · 2017-10-25 00:00:00 — Interpellation 2017/18:63 Avmagringssjuka hos hjortdjur av (M) till Statsrådet (S) Avmagringssjuka, också kallat Chronic Wasting Disease (CWD), är en smittsam prionsjukdom som infekterar hjortdjur. Alla infekterade djur dör eftersom det saknas både botemedel och vaccin. Prionerna förs vidare genom direktkontakt eller via miljön. I miljön sker detta via saliv, urin och avföring. Prionerna kan anrikas i miljön och därmed vara smittsamma . I har smittan funnits , och där har man beslutat att avliva ett antal tusen vildrenar för att begränsa den. Målet är att utrota smittan innan den förs vidare. Man har dessutom upptäckt tre älgar med smittan inte alltför långt från . Vi kan därför anta att smittan finns även i . Det måttliga provtagningsprogram som genomförts än så länge i är troligtvis inte tillräckligt. Det stora arbete som har påbörjat blir inte heller särskilt effektivt om inte också tar krafttag mot CWD. I har smittan funnits , och där har man kunnat konstatera att CWD sprids långsamt i början för att sedan spridas dramatiskt. Inkubationstiden kan vara upp till , men djuren kan utsöndra prionerna . Detta innebär att många djur kan bära på sjukdomen innan den upptäcks. Jag vill därför ställa följande frågor till statsrådet : Hur avser statsrådet att hantera problemet med CWD hos svenska hjortdjur? Anser statsrådet att det finns en risk att vi agerat för sent mot CWD? Om CWD har spridits i stor utsträckning bland våra hjortdjur, anser statsrådet att de vidtagna åtgärderna är tillräckliga?
ip · H51064 · 2017-10-25 00:00:00 — Interpellation 2017/18:64 Prioriteringar inom penningpolitiken av (M) till Finansminister (S) , forskare inom penningpolitik och tidigare vice riksbankschef, har framfört kritik mot tidigare penningpolitik. Bland annat påpekar han att åren efter finanskrisen höjde reporäntan, trots att inflationsprognosen låg under målet på och arbetslösheten var hög. Han menar att det dröjde för länge innan lade om kursen och att kostnaden blev hög. Enligt beräkningar betydde den högre räntan att cirka 65 000 fler personer blev arbetslösa. föreslår att nuvarande inflationsmål kompletteras med ett sysselsättningsmål, så som används av exempelvis Federal Reserve i . Detta är något som även anförts av Socialdemokraterna. Men det är sannolikt inte penningpolitiken som kommer att fixa arbetslösheten bland dem som står långt utanför arbetsmarknaden, trots att det är högkonjunktur – utan politiska reformer som sänker trösklarna till jobb, inte minst för utrikes födda. Med anledning av ovanstående är min fråga till finansminister : Anser ministern att den svenska penningpolitiken varit välavvägd efter finanskrisen? Anser ministern att inflationsmål bör kompletteras med ett sysselsättningsmål?
ip · H51065 · 2017-10-25 00:00:00 — Interpellation 2017/18:65 Åtgärder inför nästa lågkonjunktur av (M) till Finansminister (S) När finansminister tillträdde posten hävdade hon att hon kom till ett länsat bord – att ladorna var tomma när det gällde statens finanser. Detta tillbakavisades av en närmast enig kår av chefsekonomer och akademiker. Bland andra Nordeas chefsekonom menade att hanterat krisen på ”ett ganska föredömligt sätt jämfört med många andra länder” och att ”man vilseleder svenska folket när man målar upp en sådan här skräckbild”. , professor i nationalekonomi, menade att finansministerns sätt att diskutera var oseriöst. ”Sanningen är att vi har små underskott i de offentliga finanserna. De är väl motiverade utifrån det konjunkturläge som är”, sa han. ”Vi har lägsta statsskuld i förhållande till BNP. Situationen är utmärkt”, kommenterade nationalekonomen . Även tillbakavisade kritiken och menade att den förra regeringens politik i huvudsak var välbalanserad. Denna bakgrund är viktig att ha med sig när nu regeringen kritiseras, bland annat för att ha lagt fram en underfinansierad budget. konstaterar att regeringens budget är kraftigt underfinansierad och inte ligger i linje med överskottsmålet. Om det offentliga välfärdsåtagandet ska behållas nivå krävs budgetförstärkningar på ca skriver de i sin prognos. Även Kommuner och Landsting (SKL) varnade i en rapport om att behovet av välfärd ökar betydligt snabbare än skatteintäkterna. Man pekar på att det kommer att bli viktigare med mer långsiktig finansiering av välfärden och mindre kortsiktiga statliga satsningar och att det krävs en rad åtgärder för att täppa till gapet mellan kostnader och intäkter på , som annars skulle uppstå för att finansiera välfärden . skrev i sin rapport finanspolitik 2017 att regeringens aktiva finanspolitik inte är välavvägd. Man skriver ”I rådande konjunkturläge väljer regeringen att försvaga de offentliga finanserna. Detta är uppseendeväckande och regeringen bör motivera sin politik samt förklara hur den kan vara förenlig med det finanspolitiska ramverket.” Ekonomisk politik behöver vara långsiktig. Högkonjunkturer, likt den vi nu upplever, bör användas till att fylla på i de lador finansministern tycker om att tala om samt till att göra viktiga strukturreformer. Detta för att rusta ekonomin och landet för det oundvikliga: att konjunkturen viker ned igen. Med anledning av ovanstående är min fråga till finansminister : Vilka åtgärder vidtar finansministern och regeringen för att rusta inför nästa lågkonjunktur?
ip · H51066 · 2017-10-25 00:00:00 — Interpellation 2017/18:66 Svensk bnp-tillväxt av (M) till Finansminister (S) Det är högkonjunktur i , och bilden av svensk ekonomi är att den utvecklas förhållandevis starkt. Detta är en bild som framhålls inte minst av regeringen. ”Det visar på vilken otrolig styrka vi har i svensk ekonomi nu och hur starka vi är i jämförelse med andra länder”, kommenterade finansministern tillväxtsiffrorna . Det kan dock finnas anledning att nyansera den bilden. Ser man till den svenska tillväxten per invånare, det vill säga bnp per capita, så utvecklas bara som ett genomsnittligt EU-land. Detta i ett EU där många länder brottas med stora skuldkriser. prognos över tillväxt per invånare visar på en inbromsning i ekonomin, från en tillväxttakt på i bnp per capita, till . , professor i internationell ekonomi, menade i att skönmålningen av svensk ekonomis utveckling riskerar att leda till en falsk trygghet och att nödvändiga reformer uteblir. Med anledning av ovanstående är min fråga till finansminister : Hur ser finansministern på den inbromsade tillväxttakten när det gäller bnp per capita? Vilka åtgärder vidtar regeringen med anledning av detta?
ip · H51067 · 2017-10-25 00:00:00 — Interpellation 2017/18:67 Riktad satsning för polislöner av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) befinner sig i ett allvarligt läge. Många poliser väljer att sluta bland annat på grund av dåliga arbetsförhållanden och för låga löner. är det svårt att rekrytera nya poliser i den takt som krävs för att trycka tillbaka kriminaliteten. I regeringens budget saknas en riktad satsning för att höja polisernas löner, trots att det finns ett brett stöd i för en sådan satsning och trots att de polisanställda har påpekat att lönerna behöver höjas. I stället hänvisar regeringen frågan till arbetsmarknadens parter. Det allvarliga läge som befinner sig i just nu kräver riktade lönesatsningar. Fler poliser behöver utbildas och anställas för att brottsutvecklingen ska komma under kontroll. måste få möjlighet att erbjuda lönenivåer till de redan anställda som gör att färre slutar . Därför öronmärker medel till att höja polisernas löner med i genomsnitt . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Ämnar ministern vidta några åtgärder för att poliser ska få en riktad lönesatsning?