ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H410241 · 2017-01-20 00:00:00 — Interpellation 2016/17:241 Arbetsförmedlingens upphandlingar av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) har det än en gång rapporterats om stora brister hos Arbetsförmedlingen när det gäller upphandling av utbildningar. Valideringen av yrkeskompetenser saknas upp emot framöver. Trots att avtalen löper ut har den nya upphandlingen inte startat. Luckan skapar problem för en lång rad snabbspår för nyanlända med en yrkesutbildning, säger ansvarig tjänsteman för etableringsuppdraget på Arbetsförmedlingen i . Andra uppgifter gör gällande att utbildningen yrkessvenska, en central utbildning för nyanlända, är underdimensionerad efter en upphandlingsmiss. Avtal efter avtal har löpt ut inom en rad arbetsmarknadsutbildningar utan att Arbetsförmedlingen gjort nya upphandlingar . Detta drabbar bland annat byggbranschen, som behöver personal, och hotell- och restaurangnäringen, där man inte minst har ett stort behov av kockar. Det har även tidigare uppmärksammats att Arbetsförmedlingen har haft stora brister i sina upphandlingar i flera yrkesutbildningar. interpellerade jag ministern om dessa brister och ministern svarade då: ”Det är självklart att Arbetsförmedlingen som myndighet måste klara av att sköta upphandlingarna på ett effektivt och korrekt sätt. Så är det bara. Det är helt enkelt ett skall-krav på en myndighet.” Men arbetsmarknads- och etableringsministern har också sedan hon tillträdde på posten gång efter annan framhållit hur hon gett Arbetsförmedlingen friare tyglar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Finner ministern anledning att vidta åtgärder med anledning av nya påvisade brister hos Arbetsförmedlingen när det kommer till upphandling av utbildningar?
ip · H410242 · 2017-01-18 00:00:00 — Interpellation 2016/17:242 Varsel på landsbygden av (M) till Statsrådet (S) "Vi kan inte acceptera att befolkningen på landsbygderna upplever att samhället överger dem och att det sker en fortsatt tudelning av ", säger . Men vad är det regeringen i själva verket försöker göra åt detta? Statligt ägda har tidigare haft fyra anläggningar för distansapotek. Två av dem lades ned i samband med omregleringen. De låg i och i . försvinner de två kvarvarande, i och i . Av totalt 102 anställda varslas 45 personer i . Det är mycket olyckligt att nedläggningen drabbar orter där det finns ett begränsat antal andra arbetstillfällen. I stället tillåts ett statligt ägt företag flytta 100 jobb till . Regeringen med pratar också om att stärka den statliga närvaron i landsbygder för att staten på så sätt bättre ska kunna bidra till landsbygdernas utveckling och tillväxt. Hur tror regeringen att medborgarna i upplever dessa motsägelsefulla besked? Om nu regeringen vill att hela landet ska ges förutsättningar att få bidra samt öka den statliga närvaron på mindre orter, varför varslas då 45 personer från i ? Varför använder inte regeringen sitt inflytande som ägare för att se till att företaget finns i hela landet? Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd, : Vilka åtgärder är statsrådet och regeringen beredda att vidta för att se till att hela landet får förutsättningar att få bidra samt öka den statliga närvaron - till exempel i form av - på mindre orter?
ip · H410243 · 2017-01-19 00:00:00 — Interpellation 2016/17:243 Livsmedelsförsörjningen i händelse av kris av (KD) till Statsrådet (S) Vid i var inrikesministern inbjuden för att redogöra för regeringens samlade strategi för att rusta upp den civila beredskapen. Ett av inrikesministerns budskap var att ett modernt försvar inte ska bygga på strukturerna från förr, vilket ministern exemplifierade med bland annat livsmedelslager. Efter sitt anförande sa inrikesministern till massmedierna: "Självförsörjningsgraden är kanske inte det absolut viktigaste, vi kommer sannolikt att kunna utbyta varor med länder i vår närhet." Detta reser naturligtvis frågetecken. Är livsmedelslager en sådan struktur som inte ska finnas i den framtida krisberedskapen? Anser regeringen inte att bör planera för en kris där vi inte kan ha ett omfattande varuutbyte med omvärlden? Av erfarenhet vet vi att krigssituationer ofta innebär just svårigheter att importera livsmedel. Tyvärr ökar risken för krig, men också andra kriser. behöver en beredskap så att vår befolkning kan få mat i ett sådant läge. Även de inrikes transporterna kan utsättas för allvarliga störningar i krig eller kris, vilket försvårar distributionen av bland annat livsmedel. Detta talar för att livsmedel behöver finnas distribuerat på olika platser innan kriget bryter ut. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att invånare inte ska stå utan livsmedel i ett läge där vår livsmedelsimport från omvärlden skurits av, eller då de inrikes transporterna drabbas av svåra störningar?
ip · H410244 · 2017-01-24 00:00:00 — Interpellation 2016/17:244 Incitament för längre arbetsliv av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Vid väntas var fjärde svensk vara . Medellivslängden i ökar, men pensionsåldern är fortfarande oförändrad. När fler lever är det också rimligt att fler arbetar längre för att säkra en god välfärd. demografiska utmaningar har länge varit kända, och det är viktigt att inte stå passiv inför de utmaningar och möjligheter som utvecklingen medför. tillkännagav till regeringen att regeringen skulle verka för ökade incitament för att fler ska jobba längre i arbetslivet. Tillkännagivandet uppmanar regeringen att se över gränserna för inkomstgrundande allmän pension, för tidigare uttag av garantipension och äldreförsörjningsstöd samt för uttag av pension som grundas på avdragsgill avgift. Jag vill därför fråga socialförsäkringsminister följande: Vilka förslag har socialförsäkringsministern för att, inom ramen för pensionsöverenskommelsen, öka drivkrafterna för ett längre yrkesliv?
ip · H410245 · 2017-01-24 00:00:00 — Interpellation 2016/17:245 Kontanthantering på landsbygden av (M) till Statsrådet (MP) Jag har tidigare frågat statsrådet om han tänker vidta några åtgärder för att mildra effekterna för landsbygden när kontanthanteringen försvinner och om statsrådet planerar att förbättra kontantservicen på landsbygden. Svaret jag fick av statsrådet var mycket detaljerat avseende vem som har ansvar för vad när det gäller kontanthantering, men det gav inte svar på min fråga. Så länge kontanter är ett legitimt betalningsmedel i måste det finnas en fungerande kontanthantering i hela landet. Ständiga försämringar och minskade möjligheter för handlare och föreningar att lämna in kontanter till banker eller ombud innebär svårigheter för oss som bor på landsbygden. En parlamentarisk kommitté har fått i uppdrag att se över det penningpolitiska ramverket och riksbankslagen. Enligt uppdraget ska resultatet presenteras . Det innebär att det kommer att ta innan det eventuellt presenteras en lösning på ett problem som drabbar många på landsbygden . Eftersom jag inte fick svar på min fråga förra gången vill jag ge statsrådet chansen att förtydliga sig. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att se till att kontanthanteringen fungerar även på landsbygden?
ip · H410246 · 2017-01-24 00:00:00 — Interpellation 2016/17:246 Insatser för utrikes födda med låg utbildning av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Integrationsutmaningarna är omfattande. Enligt SCB tar det nu innan hälften av de nyanlända har jobb. Arbetsmarknads- och etableringsministern har uttalat att alla nyanlända ska vara i jobb eller utbildning . Det finns 120 000 utrikes födda hos Arbetsförmedlingen som saknar fullgjord gymnasieutbildning. Hälften av dessa saknar grundskoleutbildning. Arbetsförmedlingens prognoschef uttalade att utmaningen är större än någonsin och att vi aldrig har varit i närheten av den sammansättning av arbetslösheten som vi ser . Detta ställer krav på politisk handlingskraft. Med anledning av detta är min fråga till arbetsmarknads- och etableringsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att underlätta för utrikes födda med låg utbildning att komma i jobb?
ip · H410247 · 2017-01-24 00:00:00 — Interpellation 2016/17:247 Kontrollregim för arbetslösa och företag av (V) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Tidningen uppmärksammar i en angelägen granskning den stora obalans som finns i kontroll av och sanktioner mot arbetslösa respektive de företag som tar del av bidrag från Arbetsförmedlingen. Den svenska modellen med aktiv arbetsmarknadspolitik bygger på att individen ansvarar för att söka arbete, men också på att samhället ställer upp med stöd. Både ekonomiskt genom arbetslöshetsförsäkringen och på annat sätt genom möjlighet till fortbildning eller motsvarande. Under regeringen genomfördes en ideologiskt motiverad nedmontering av arbetslöshetsförsäkringen och av Arbetsförmedlingens stöd till arbetssökande, med en utbyggnad av kontroll- och sanktionsapparaten riktad mot arbetslösa. Parallellt med detta byggdes stödsystemen till externa aktörer ut, ofta med en mycket löslig kontroll och uppföljning. Resultatet har varit tydligt och känt. Arbetslösheten sjönk inte, men det gjorde de arbetslösas inkomster, liksom förtroendet för Arbetsförmedlingen. Efter valet och med budgetsamarbetet mellan regeringen och har arbetslöshetsförsäkringen börjat ihop igen, vilket är glädjande. Glädjande är också att ansvarigt statsråd har uttryckt förståelse för problemet med att Arbetsförmedlingens uppdrag blivit så starkt kontrollerande och bestraffande. En välkommen omläggning av arbetsmarknadspolitiken har inletts. Men när det gäller den obalanserade kontrollen har det hänt för lite i verkligheten. Exempelvis har systemet med de tidsödande aktivitetsrapporterna till och med utvidgats. fortsätter kontrollen av de företag som får pengar från staten för att ta emot arbetskraft att vara ganska svag. Detta har inte minst påpekats av flera fackliga organisationer. Jag menar att den här situationen och obalansen är mycket otillfredsställande och något som en rödgrön regering borde vara intresserad av att ta tag i. har därför på olika sätt och lagt förslag för att dels få fram mer ändamålsenliga och förtroendefulla system för de arbetslösa, dels se till att bekämpa problemen med fusk och bedrägerier bland stödmottagande företag. Jag vill mot bakgrund av detta fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Avser ministern att ta initiativ för att se över systemet med aktivitetsrapporter? Avser ministern att ta initiativ för att skärpa kontrollen av och sanktionerna mot företag som erhåller bidrag från Arbetsförmedlingen? Avser ministern att på annat sätt medverka till att ändra prioriteringarna hos Arbetsförmedlingen, från fokus på kontroll till fokus på stöd och handledning?
ip · H410248 · 2017-01-24 00:00:00 — Interpellation 2016/17:248 Materiel- och förnödenhetsförsörjning av (L) till Försvarsminister (S) togs Försvarsmaktens Centrallager (FMCL) i bruk i . Den byggnaden är belägen ovan jord och inte fortifierad. Huvuddelen av krigsförbandens materiel förvaras i FMCL, som ersatt många av de militära förråd som förut var utspridda över stora delar av landet. I centrallagret är det datorstyrda robotar som plockar bland de 70 000 lastpallar som ryms i det som beskrivs som en av största lagerbyggnader. Min fråga till förvarsminister är: Vilka åtgärder är försvarsministern beredd att vidta för att öka det militära försvarets resiliens när det kommer till materiel- och förnödenhetsförsörjning?
ip · H410249 · 2017-01-24 00:00:00 — Interpellation 2016/17:249 Höghastighetståg av (M) till Statsrådet (S) Trots att egna bedömningar gör gällande att regeringens planer på höghastighetståg är mycket olönsamma och skulle resultera i en samhällsekonomisk förlust på finns inga tecken på att regeringen ämnar bromsa planerna på höghastighetståg. Regeringen har än så länge inte presenterat en tidsplan eller en finansieringsmodell för projektet, utan i stället upprepas frasen att anläggningen ska byggas "i den takt ekonomin tillåter". Rimligen betyder detta att projektet byggs i etapper med Ostlänken som första del. skrev Socialdemokraterna följande på sin hemsida angående höghastighetståg i : "Om inte hela banan planeras kommer den troligtvis inte att trafikeras i högre hastigheter än /t eftersom ingen operatör kommer att köpa in nya fordon för att trafikera Bollebyggd-Mölnycke eller ." Regeringens nuvarande planer på att bygga ut banan "i den takt ekonomin tillåter" står rimligen i strid med Socialdemokraternas slutsatser . Möjligen har partiet ändrat ståndpunkt med anledning av projektets obefintliga lönsamhet eller statsfinansernas begränsade storlek. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Ämnar statsrådet verka för att hela höghastighetsbanan planeras och byggs ut etappvis eller att detta sker samordnat? Är det statsrådets uppfattning att byggandet av höghastighetståg i är samhällsekonomiskt lönsamt?
ip · H410250 · 2017-01-24 00:00:00 — Interpellation 2016/17:250 Hästnäringen och strandskyddsreglerna av (M) till Miljöminister (MP) har många hästföretag och tusentals utövare av ridsport som alla är beroende av mark. arbetar exempelvis 30 000 personer heltid inom hästnäringen, och den samhällsekonomiska omsättningen uppgår till ca . Därför är det viktigt att vi ser till att landsbygdens fulla potential används på ett ändamålsenligt sätt och att lagar och regler underlättar för landsbygdens gröna näringar. Det är viktigt med en fungerande symbios mellan människa, djur och natur. Det finns dessvärre flera exempel där tillämpningen av strandskyddsreglerna är orimlig och hindrar till exempel företagare med hästverksamhet från att kunna beta sina marker. Dagens regelverk är omodernt och inkräktar på den mycket viktiga äganderätten. behöver fler företagare, inte färre. Detta gäller speciellt på landsbygden, där mikroföretagande är större än i övriga delar av landet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister följande: Hur avser miljöministern verka för att tillämningen av strandskyddsreglerna inte ska ha negativ påverkan på hästnäring?
ip · H410251 · 2017-01-23 00:00:00 — Interpellation 2016/17:251 Dubbdäcksavgift av (L) till Statsrådet (S) Avåkningar, kollisioner och stopp i trafiken har varit återkommande problem när vinterns ishalka och snökanoner slagit till. Framkomligheten på vägarna har påverkats och förutom stopp i trafiken har personskador inträffat. Det är illa både för de enskilda drabbade men även för samhällsekonomin. Ishalka slår till med stora trafiksvårigheter som följd. Med ishalka påminns vi om vikten av trafiksäkerhet och framkomlighet. Dubbdäcksförbudet i vissa kommuner är en åtgärd för att minska mängden partiklar. dömdes för att ha överstigit gränsvärdet för partiklar i luften. varnade kommissionen igen för att gränsvärdena har fortsatt att överskridas. Partiklarna kommer från asfalt, bildäck och avgaser men partiklar kan även komma från byggdamm och vedeldning. Därför behövs det många fler åtgärder för att förbättra luftkvaliteten såsom tidig och upprepad sandsopning, dammbindning och andra åtgärder. I en jämförelse med övriga EU-länder ligger dock bra till överlag vad gäller luftkvalitet. Men på vissa gator i vissa kommuner är andelen partiklar mer än 2,5 gånger så hög som på en motsvarande gata i till exempel . Kommunerna har rätt att förbjuda dubbdäck genom lokala trafikföreskrifter. Skälet för förbud är att dubbdäck bidrar till partiklar när bilar körs på torr bar asfalt. Alternativet att vidta andra åtgärder kostar pengar för kommunerna. Dubbdäcksförbud är en jämförelsevis billig metod när man inte väger in samhällsekonomiska konsekvenser i bredare mening som stopp i trafiken, olyckor och personskador. Dubbdäck ruggar upp hal is och förbättrar väggreppet för bilister med vinterdäck utan dubbar. Det gäller även framkomlighet för bussar i kollektivtrafiken. Det krävs flera åtgärder för att förbättra framkomligheten och säkerheten på vintervägar. Kvaliteten på vägbeläggningen, snöröjning och halkbekämpning är centralt men självfallet måste även förare av fordon anpassa både fordonets hastighet och utrustning för det klimat vi lever i. Förarens ansvar påverkas negativt av de förbud i fråga om vinterdäck som etableras i städer. Förare fråntas rätten att göra en bedömning av vad som är bäst ur trafiksäkerhetssynpunkt. Förbud är förbud. Förbud förutsätter dessutom att polisen följer upp förbuden. kan kommunerna inte införa avgifter för dubbdäck på grund av att lagstiftning inte möjliggör detta. Sammanfattningsvis är det med avgifter i stället för förbud möjligt att välja dubbdäck när så behövs. Avgifter skulle göra det möjligt att öka insatserna lokalt för att förbättra luftkvaliteten där så behövs. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att det ska bli möjligt att införa avgifter för dubbdäck i kommuner som behöver detta på grund av luftkvaliteten?
ip · H410252 · 2017-01-23 00:00:00 — Interpellation 2016/17:252 OPS och infrastruktursatsningar av (L) till Statsrådet (S) I propositionen Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling slog regeringen fast att utveckling av viss infrastruktur ska ske i den takt ekonomin tillåter. I infrastrukturpropositionen saknas alternativa sätt att skapa förutsättningar för ny infrastruktur. Samverkan med privat sektor, OPS, saknas i analyserna. Begränsningen för hur många infrastrukturobjekt som kan sättas igång är beroende av hur satsningar ska kunna finansieras. Regeringen ger inga svar på om och hur alternativ finansiering ska bidra till nya infrastruktursatsningar. Trots detta utlovas en satsning på många nya projekt. För fattade den då sittande regeringen beslut om att investera i en OPS-lösning för att bygga snabbtåg mellan och . Det var den största nationella infrastruktursatsningen som genomfördes i offentlig-privat samverkan. Även då fanns stora investeringsbehov men stora begränsningar i hur mycket staten kunde investera. Med denna lösning fick flygplatsen viktig och nödvändig infrastruktur. I många länder är samverkan med privata aktörer en förutsättning för ny infrastruktur. Kvalitet, underhåll och brukaravgifter är avtalsfrågor. Offentlig-privat samverkan påverkar riskspridningen. Offentlig-privat samverkan ger möjligheter att investera i nya anläggningar med "rätt" kvalitet från början med drift och underhåll inkluderat i avtalet. Att staten slipper drift och underhåll torde vara en viktig plusfaktor. Med rätt utformad modell ökar drivkraften i infrastrukturprojekten att hålla tidsplanen och kostnadsnivån och öppnar för nya projekt som annars skulle skjutas eller möjligen aldrig bli av. Sammanfattningsvis är offentlig-privat samverkan, OPS, en finansierings- och samverkansmodell som kan finnas med i verktygslådan. Därigenom får hela landet möjlighet att genomföra viktiga tillväxthöjande infrastruktursatsningar, och samplaneringen mellan infrastruktur och bostäder kan förstärkas. Offentlig-privat samverkan kan bygga på brukaravgifter. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att möjliggöra OPS-lösningar för ny infrastruktur? Är statsrådet beredd att se över möjligheten till OPS-lösningar för ökad samplanering med bostäder? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att fler objekt kan komma igång samt delfinansieras genom brukaravgifter?
ip · H410253 · 2017-01-24 00:00:00 — Interpellation 2016/17:253 Översynen av det penningpolitiska ramverket och riksbankslagen av (M) till Statsrådet (MP) Jag har tidigare frågat statsrådet om han tänker vidta några åtgärder för att mildra effekterna för landsbygden när kontanthanteringen försvinner och om han planerar att förbättra kontantservicen på landsbygden. Svaret jag fick av statsrådet var mycket detaljerat avseende vem som har ansvar för vad när det gäller kontanthantering, men det gav inte svar på min fråga. Så länge kontanter är ett legitimt betalningsmedel i måste det finnas en fungerande kontanthantering i hela landet. Ständiga försämringar och minskade möjligheter för handlare och föreningar att lämna in kontanter till banker eller ombud innebär svårigheter för oss som bor på landsbygden. En parlamentarisk kommitté har fått i uppdrag att se över det penningpolitiska ramverket och riksbankslagen. Enligt uppdraget ska resultatet presenteras . Det innebär att det kommer att ta innan det eventuellt presenteras en lösning på ett problem som drabbar många på landsbygden . En så lång tidsutdräkt är inte rimlig. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka skäl ligger till grund för beslutet att den parlamentariska kommittén ska presentera sina resultat först ?
ip · H410254 · 2017-01-25 00:00:00 — Interpellation 2016/17:254 Kvinnors företagande av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Regeringen kallar sig feministisk och lyfter i olika sammanhang gärna fram hur bra det går för i olika rankningar. Med detta som bakgrundsfond borde ju den entreprenöriella aktiviteten för kvinnor blomstra. Men verkligheten ser annorlunda ut. Enligt Global Entrepreneurship Monitor 2015 har den entreprenöriella aktiviteten, mätt som andelen svenskar som varit involverade i att starta en ny verksamhet, fallit från på bara . Därmed bryts den uppåtgående trend som startade när alliansregeringen tillträdde 2006 och ledde till att den entreprenöriella aktiviteten i mer än fördubblades fram . Särskilt anmärkningsvärd är minskningen av kvinnors entreprenörskap, som fallit från till . Regeringen fortsätter också att föra en politik som slår mot sektorer där kvinnors företagande är förhållandevis starkt. Taket för RUT-tjänster har sänkts, och regeringen vill genomföra en politik som mycket kraftigt försvårar för välfärdsföretagare, för att nämna ett par exempel. Statistiken visar på en utveckling för kvinnligt entreprenörskap som inte är bra och som med regeringens politik riskerar att driva på utvecklingen ytterligare i fel riktning. Min fråga till närings- och innovationsminister blir därför: Vilka åtgärder avser närings- och innovationsministern att vidta inom sitt politiska ansvarsområde för att öka den entreprenöriella aktiviteten hos kvinnor?
ip · H410255 · 2017-01-25 00:00:00 — Interpellation 2016/17:255 Särskild löneskatt för äldre av (M) till Finansminister (S) Den svenska ekonomin går på högvarv. Det är positivt, men står inför stora utmaningar. Regeringens egna prognoser visar att inom bara kommer omkring en miljon människor att befinna sig i utanförskap. För att möta utmaningarna på bästa sätt krävs en politik där jobb och företagande lönar sig. Att få in människor på arbetsmarknaden och öka drivkraften till arbete är en nyckelfråga. Det handlar inte bara om att få in människor på arbetsmarknaden; det handlar om att hålla kvar dem på arbetsmarknaden. I budgetpropositionen tog regeringen bort sänkningen av socialavgifterna för äldre, vilket gjorde det dyrare att ha personer anställda. Flera av remissinstanserna hade också invändningar mot höjningen. Även personer har en plats på svensk arbetsmarknad. Allt fler, men inte alla, vill jobba lite längre. Många mår bra av det, och det är bra för . De äldre bidrar med kompetens och erfarenhet. Vi moderater vill sänka de sociala avgifterna för äldre och öka drivkrafterna för både den enskilde och arbetsgivarna. Min fråga till finansminister blir därför: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att öka drivkrafterna för såväl den enskilde som företagen, för att få fler att jobba efter att de fyllt ?