· H410582 · 2017-09-07 13:18:48 — har frågat mig om jag anser att den befintliga exportstrategin fungerar då exporten har minskat på de 26 prioriterade marknaderna. Han har också frågat vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta med anledning av minskningen för att förbättra export. exportstrategi beslutades av regeringen . Den innehåller 22 insatser för att stärka det svenska näringslivets internationalisering och berör förutom exporten även arbetet för en fri och rättvis handel, främjandet av utländska investeringar och turism, Sverigebilden i utlandet och attraktionen av utländska talanger. Bland insatserna ingår bland annat bättre samordning och kraftsamling inom Team , inrättandet av regionala exportcentrum, bättre tillgång till rådgivning och finansiering för små och medelstora företags export och mycket annat. Regeringen anslog för strategins genomförande . Exportstrategin togs fram i dialog med det svenska näringslivet. I exportstrategin nämns en lista över 26 länder vilka ges långsiktig prioritet i regeringens exportfrämjande. Listan presenterades innan exportstrategin beslutades. Urvalet av länder skedde utifrån deras ekonomiska storlek och förväntade tillväxt till 2020 samt förekomsten av politiska eller byråkratiska hinder som ökar företagens behov av stöd från svenska ambassader och ministerbesök. De prioriterade länderna finns i alla världsdelar, med viss slagsida åt tillväxtländerna i och . Men även stora traditionella marknader som , och finns med. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Nästan alla dessa länder har besökts av ett statsråd eller en statssekreterare , ofta tillsammans med en företagsdelegation. I ett av länderna, , har återöppnat vår ambassad. I har återöppnat generalkonsulatet i . har exporten till dessa 26 länder ökat . har dock utvecklingen varit mer blandad. Några av länderna har lidit svårt av prisfallet på olja och andra råvaror, vilket gjort att deras efterfrågan på importerade varor minskat. I andra länder har politiska förändringar påverkat tillväxten och företagens vilja att satsa på att utveckla sin export. Ett exempel är , där svensk export blivit dyrare eftersom pundet rasat sedan landet beslutade att lämna EU, som företagen känner en osäkerhet om vilka villkor som kommer att råda framöver. Detta är effekter som även våra konkurrentländers export påverkats av. Svensk export domineras av kapital- och investeringsvaror som kunderna inte förnyar , såsom maskiner, lastbilar och mobilnätverk. Det gör oss mer känsliga för konjunktursvängningar än länder vars export domineras av exempelvis livsmedel eller läkemedel. En enda stor affär kan därför få kraftigt genomslag på export till en viss tillväxtmarknad för ett enskilt år. Den samlade exporten utvecklas positivt. Detsamma gäller inflödet av investeringar, turism och nästan alla de andra mått med vilka vi utvärderar exportstrategin. Genomförandet av de olika insatserna fortsätter, och resultaten följs upp löpande. Om det skulle behövas finns en beredskap att ändra i prioriteringarna. Utgångspunkten är att exportfrämjandet ska bygga på vad företagen efterfrågar, och därför är dialogen med näringslivet central. Att världen förblir öppen för handel och investeringar är grunden för vår export. Likaså måste vi fortsätta att vässa vårt erbjudande till utländska investerare och talanger, så att de vill etablera sig här. Hållbart företagande är en integrerad del i exportfrämjandet, och ses alltmer av svenska företag som en konkurrensfördel. I exportfrämjandet, liksom i allt annat, måste man våga prioritera. I något skede kan det finnas skäl att se över urvalet av länder. Men prioriteringar ska vara långsiktiga, och därför bör man inte fästa sig alltför mycket vid svängningar i konjunkturer, valutakurser och råvarupriser. Tack, ministern, för svaret! Handelspolitiken är ett område som vi i brukar ha en gemensam linje om. Det nämner jag ofta när vi debatterar, och jag tycker att det är viktigt att påpeka det. Men när man har en gemensam linje och en gemensam syn, det vill säga en antiprotektionistisk syn och en vilja att öka frihandeln, kan det också vara lätt att slå sig till ro. Handelspolitiken har hamnat lite grann i bakvatten. Den har inte varit uppe på agendan och diskuterats. Jag minns när jag stod här , då handelsavtal med skulle ratificeras. Talmannen och jag var ensamma i kammaren. Ingen var intresserad av att debattera. Jag tror dock att det är lite annorlunda stämningar vad gäller internationella frihandelsavtal . Det lär vi nog märka när med ska debatteras längre fram . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer är ett litet land av världens befolkning. Vi behöver världen, men världen behöver också . Den svenska exporten har mycket att erbjuda. Den har mycket att tillföra andra länder. Det är ofta lätt att se att handel och export medför nytta bara för en part. Men kan genom att sprida kunskap, goda produkter, medvetna och kvalitetsbundna tjänster bidra till att förhöja kvaliteten i många länder runt om i världen. har en exportstrategi, vars mål är att öka exporten. Men trots en exportstrategi med 26 prioriterade marknader har statistik från Business visat att exporten under minskat . Detta är viktigt att diskutera. Har man prioriteringar ska man sätta dem under lupp, och sätter man dem under lupp ska man också följa upp dem. Att det har gått ned när det gäller dessa 26 länder ska vi sätta i relation till att exporten i övrigt sätter nya rekord. Prioriteringar är som sagt var bra. Men det är omvärldsfaktorer som spelar roll. Ministern säger i sitt svar att det finns faktorer som har påverkat utfallet. Ja, det är självklart att det spelar roll. Men det återstår 25 andra prioriterade länder i exportstrategin. Prisfallet på olja och andra råvaror spelar också roll, men det gäller även länder som inte ingår bland de 26 prioriterade. Detta är alltså omvärldsfaktorer som inte specifikt landar på de 26 länderna. Ministern signalerade att det skulle finnas en beredskap att ändra i prioriteringarna. Jag undrar: Ser ministern nu några signaler om att man borde ändra i detta, ? Jag skulle också vilja fråga om och , som är två viktiga redskap som regeringen har till sitt förfogande. har inte fått något särskilt uppdrag kopplat till de 26 prioriterade länderna. Vad ser ministern att dessa båda instanser skulle kunna göra för att förstärka satsningen på de 26 länderna? Jag skulle framför allt vilja ha lite mer reflektion om varför exporten till just dessa 26 länder har backat . Jag blev väldigt glad för den frågan. De senaste siffrorna visar nämligen att man inte har backat utan i stället gått framåt. Jag är glad att få svara på det. Låt mig först kommentera detta med . Jag tycker också att det är för tråkigt att det är så litet intresse för detta. Efter ökade exporten från EU till . Det är alltså jätteviktigt. Jag hoppas att det finns ett större intresse när propositionen om CETA kommer till kammaren . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Faktum är att när regeringen tillträdde efter att Alliansen hade styrt var exporten inte det draglok för svensk ekonomi som den bör vara. Att öka den svenska exporten är därför ett av regeringens fokusområden. I mitt första inlägg redogjorde jag för regeringens satsning. ökade varuexporten jämfört med . Alltså går export nu väldigt bra. Vi vet också att exporten är kopplad till det svenska välståndet och till jobben och sysselsättningen. Beräkningarna visar att ungefär 1,4 miljoner personer har ett jobb som understöds av export i produktionsledet. Sedan vet vi att om detta får ringar på vattnet är siffran mycket större. Vi kan se att exporten ökar på nästan alla fronter. Exporten har ökat för nästan alla större varugrupper och nästan alla tjänstebranscher. Vi kan till exempel se att exporten av fordon har fortsatt i hög fart , vilket givetvis är kopplat starkt till Volvos framgångar. Det är jättekul. Här handlar det om en region som känner väl. Vi kan också se att exporten har ökat till nästan alla regioner. Bäst har det gått till , 21 procents ökning, och , 33 procents ökning. Det är särskilt glädjande med tanke på vår stora satsning på och den stora Team Sweden-resa som vi företog . Vad som är extra glädjande är att vi har fått fart på exporten till tillväxtmarknaderna. har en mycket stark utveckling när det gäller de 26 prioriterade länderna i det statliga främjandet. Vi kan se att vi nu håller samma takt som andra länder i fråga om tillväxten, vilket inte har varit fallet . Det gäller alltså tillväxttakten i exporten. Att exporten växlar upp har bidragit till att faktiskt har tagit exportmarknadsandelar, som man säger, jämfört med andra länder i världen. Detta kan vi se i löpande priser och i fasta priser , då regeringen tillträdde. Detta är givetvis väldigt kul i sig, men det är också relevant inom ramen för regeringens utstakade politik. En av grunderna i regeringens exportstrategi var just att vi måste vända trenden i fråga om tillväxt och välfärd för jobben. Jag tror att jag stannar där. Det var nästan så att jag ville göra en mjuk övergång från den förra interpellationsdebatten - tänk om det svenska snuset kunde bidra till att öka den svenska exporten. Men det får vi nog ta vid ett annat tillfälle. Ministern svarar att exporten domineras av kapital- och investeringsvaror som kunderna inte förnyar . Jag tror att det är som består av fysiska varor och att resten består av tjänster. Det är någonting som jag tycker att vi måste ta fasta på. Tjänstehandeln ökar dramatiskt i världen. Det är en skillnad mellan produkthandel och handel med tjänster. Insatsvarorna i en fysisk produkt är ibland , men i tjänster finns det inga insatsvaror. Det gör att det är mycket högre utväxling på tjänster. Detta tycker jag att regeringen borde signalera. Jag har inte sett några sådana signaler. Vill man styra över detta och fokusera mer på tjänsteexport? Där kan vi nämligen få en utväxling. Jag har tidigare haft en interpellationsdebatt med , när jag hade interpellerat tidigare handelsministern, om export av välfärdstjänster. kommer vi in på den lite lätt minerade frågan om välfärdstjänster, välfärdsföretag och möjlighet att göra vinst. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Svenska välfärdsföretag har gott anseende runt om i världen. Svenskt välfärdsföretagande är attraktivt. Det kommer delegationer från många av de 26 prioriterade länderna till som vill lära sig hur vi gör för att hantera barnomsorgen och hur vi gör för att hantera vård och omsorg i övrigt. De vill gärna att svenska företag ska kunna etablera sig. Men de undrar: Varför säljer ni inte så mycket hemma om ni är så bra? Det handlar om vikten av att ha en hemmamarknad. Välfärdstjänster är en väldigt viktig del som skulle kunna göra att den svenska exporten ökar dramatiskt för att också svara upp mot regeringens exportstrategi. Jag kom från i går. Jag har talat med ett antal av ministerns bekanta, inte minst kommissionär , och har fått en uppdatering om hur det står till med brexitförhandlingarna. När det går dåligt för och i handeln med och det är ett av de 26 länderna undrar jag: Har regeringen satt in en extra växel för att hantera denna fråga? I är det just nu väldigt mycket "låt stå" som gäller. De signalerar inte tillräckligt med aktivitet i förhandlingarna. Om vi ser att pundet sjunker och att det blir mindre effekt av det hela, desto viktigare är det att kan satsa extra resurser. Jag undrar: Vad är det för extra resurser som regeringen vill se där? Vi har debatterat upphandling av exportrådgivning i en tidigare interpellationsdebatt. Jag fick intrycket att ministern var positiv till det. Jag undrar: Är detta någonting som skulle kunna vara med, som regeringen har tänkt? Kan man tänka sig att fördela exportrådgivningen på andra aktörer än traditionella Business ? Det är också viktigt att har ett bra näringspolitiskt klimat för att företag ska stanna kvar i och exportera till andra. Det är bra om företagen stannar kvar och inte flyttar till . Det var många frågor på en gång. Jag har inte tid att svara på alla. Men vi kan börja med välfärdstjänsterna. Många av välfärdsföretagen deltar i våra främjanderesor. Och till exempel på utbildningssidan och på hälsovårdssidan säljer man mycket svenska välfärdstjänster. Man är också väldigt nöjd med det arbete som Business gör. Jag tror att vi kan utveckla det området ännu mer. Vi har i satsningen när det gäller exportfrämjandet startat särskilda Team Sweden-undergrupper. En av de grupperna gäller just hälsa och life science. Här vill jag också ta upp ett annat viktigt framgångsrecept som har. Det är det vi kallar för triple helix, det vill säga att vi samarbetar med de privata företagen, akademin och myndigheterna också i exportfrämjandet. Det har till exempel varit så att man från andra länder har åkt tillbaka till efter en främjanderesa för att lära sig mer om detta koncept. Jag tror att vi har en framtidsväg här. När det gäller brexit har regeringen gjort flera insatser för att analysera situationen och se hur vi på bästa sätt kan stödja svenska företag. Det senaste var ett regeringsbeslut som togs för bara , som handlade om att certifiera och ackreditera svenska varor. Det visar sig nämligen att många behöver det för att kunna verka på den inre marknaden. I har vi ungefär 40 punkter där man kan få ackreditering och certifiering. I har man över 180. Och de används väldigt mycket av de svenska företagen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Hur ska vi då göra? Jo, det första är att vi från svensk sida ska se till att denna fråga kommer in i förhandlingarna. Det handlar om att man ser till att de punkter som finns i , kanske efter ett uttåg ur EU, kommer att gälla i alla fall. I andra ändan handlar det om att informera svenska företag om detta. Jag har också startat seminarier med olika branscher för att informera dem om hur läget är när det gäller brexit, framför allt för att de ska förbereda sig på detta. Det kommer nämligen att påverka exporten. Vi såg att exporten till gick ned . verkar den gå upp lite, så man ska inte dra för stora växlar på detta . Men vi följer det väldigt noga eftersom är ett viktigt exportland för . Sedan gäller det den specifika frågan om SEK, . I SEK:s årsredovisning beaktar man våra 26 prioriterade länder. Det handlar om att särskilt titta på detta när det gäller nya affärer. Det är en del som man har tagit upp. EKN är också med. EKN har varit särskilt viktig när det gäller att vara med på främjanderesor, för EKN kan ofta ge stöd där det är särskilt problematiskt - det gäller till exempel . SEK kan inte kan ta den typen av stora risker. Jag hoppas att vi kan utvecklas inte minst på de områden som nämner. Tack, ministern, för svaren! Jag tycker att den här typen av debatt är viktig, dels för att sätta ljuset på sakfrågan, dels för att se vad det finns för skillnader i våra uppfattningar och också vad vi kan bidra till. Det blir lite grann av folkbildning här, men den rollen tycker jag faktiskt att vi ska ta på oss. Ministern säger att exporten har ökat . Jag skrev den här interpellationen . Då hade vi inte fått siffrorna för , och är vi inne , vilket har med administrativa handläggningar att göra. Dock var det som jag jämförde med eller fem kvartals statistik. var det kanske ett trendbrott , men totalt sett har exporten inte ökat. Enligt fakta som jag har fått ökade varuexporten 2016 . Ursäkta alla tråkiga siffror som vi slänger oss med här, men de spelar stor roll för de företag som står bakom siffrorna. Det är långsammare än den genomsnittliga ökningen efter finanskrisen , som då var . Främjande av välfärd - ja, det är bra att svenska välfärdsföretag åker med till länder på inspirationsresor. Det är bra att de kommer tillbaka från dessa länder och vill titta närmare på dem. Men det är också bra om svenska företag kan sälja sina tjänster i de länderna, att man inte bara säljer idéerna och åker hem och kopierar dem. Det tycker jag är viktigt att hantera. Det är en fråga som rör både export och hur välfärdsföretagandet ska kunna fungera i framöver. Jag tackar ministern för debatten. Det är viktigt att man är alert och på tårna och bevakar de förändringar som behöver göras inom exportstrategin. Jag måste tacka för att han ställer frågor och interpellationer om handelspolitiken, för liksom ledamoten tycker jag att den är väldigt viktig. Jag tycker att kunskapen om handelspolitiken, även bland politiker, är väldigt låg, att man kan göra många olika saker, så jag välkomnar därför verkligen den här typen av diskussioner. Regeringens politik är både genomtänkt och långsiktig. De identifierade länderna tar avstamp i var tillväxten kommer att finnas , och det ger en slagsida för tillväxtmarknaderna i . Var någonstans behöver då företagen stöd från regeringen? Ofta är det i svåra länder. Därför blir det ofta diskussioner när företag reser till svåra länder som , , och så vidare. När det gäller siffrorna ska man ibland ha lite tur. Interpellanten skrev sin interpellation innan de nya siffrorna kom, och jag har möjligheten att svara efter att de nya, mycket bra siffrorna kom. Exporten till de prioriterade 26 länderna är faktiskt större än 2014. Man har följt de totala svenska exportsiffrorna. Alla länder runt om i världen hade en dålig utveckling , men vi har tagit andelar från andra länder. Sedan är det alltid sunt att vara öppen för förändringar, till exempel när det gäller prioriteringarna av de 26 länderna. Vi ska vässa verksamheten och förbättra politiken, och det är för att är så handelsberoende. Eftersom jag tycker att det är så viktigt upprepar jag att 1,4 miljoner människor har sina jobb på grund av exporten. Överläggningen var härmed avslutad.