ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H510277 · 2017-12-12 00:00:00 — Interpellation 2017/18:277 utveckling av (V) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Statligt ägda har ett tydligt samhällsuppdrag: att utveckla och visa anställningsbarheten hos personer med funktionsnedsättning. är bolaget affärsdrivande, i meningen att bolaget ska producera varor och tjänster som efterfrågas av marknaden och generera en avkastning på det egna kapitalet. har lönsamhetskraven ökat. har ersättningen från staten urholkats. Sammantaget har detta lett till ökad press och sämre arbetsmiljö för de anställda – personer som har ett särskilt behov av stöd och trygghet. har medier avslöjat flera grava missförhållanden inom . publicerade Dagens Arbete en serie artiklar som visar på omfattande brister i arbetsmiljön för anställda inom . Enligt granskningen har Samhallsanställda bland annat fått demontera militära granater fyllda med ett lättflyktigt pulver; detta gav flera personer hosta, utslag och psykiska besvär. Vidare används Samhallsanställda för elektronikåtervinning på ett skrotupplag – en tung och monoton arbetsuppgift som skrotfirmans egen personal inte utför. ser allvarligt på utveckling och hur de anställda påverkas. lyfte vi frågan i en interpellation (2015/16:532). I debatten framhöll arbetsmarknadsministern att det finns anledning att fundera över sammansättningen och vilken typ av arbeten som finns inom . gav regeringen i uppdrag att analysera processen och förutsättningarna för anställningar hos . I rapporten konstateras bland annat ”att kraven på de anställda för att kunna arbeta hos har förändrats i takt med att verksamhet har förändrats. Under har bolagets verksamhet gått från att domineras av industriproduktion i bolagets egna verkstäder, till att främst utgöras av tjänsteproduktion i kundernas lokaler. Det ställs andra, och generellt högre, krav på de anställda i tjänsteproduktion än i industriproduktionen”. (Statskontoret 2017:7, s. Statskontoret lyfter fram ett antal ”förbättringsområden” i arbetet med de anställda i . Bland annat lyfts regeringens styrning fram: ”Om styrningen fortsätter enligt den inriktning som finns innebär det sannolikt att kraven ytterligare kommer att skärpas på dem som anställs vid . Denna slutsats påvisar behovet hos regeringen av att ta ställning till sin fortsatta styrning av med fokus på hur den påverkar målgruppen för insatsen.” (Statskontoret 2017:7, s. Statskontorets rapport bereds inom . Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Hur ser ministern på de uppgifter som framkommit i Dagens Arbetes granskning av ? Vilka åtgärder avser ministern att vidta mot bakgrund av detta? Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av Statskontorets analys av , med fokus på regeringens styrning av ?
ip · H510278 · 2017-12-12 00:00:00 — Interpellation 2017/18:278 Väg- och järnvägsinvesteringar av (M) till Statsrådet (S) I och järnvägsinvesteringar i – saknas ett EU-perspektiv? riktas kritik mot regeringen, och myndigheten konstaterar att regeringen varit passiv och att regeringens fokus på att säkerställa att nationella mål och EU:s mål uppfylls har minskat ytterligare och därmed riskerar viktiga satsningar och viktigt stöd från EU. Detta är oroande och allvarligt och riskerar infrastruktursatsningar i mitt eget hemlän samt många andra satsningar runt om i landet. Det riskerar därmed vår tillväxt och förutsättningarna för våra jobb och företag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Delar statsrådet bedömning att regeringen intar en passiv roll och att dess fokus för att uppfylla EU:s mål minskat? På vilket sätt avser statsrådet att stärka regeringens ansträngningar och öka regeringens aktivitet i EU för att säkerställa att svenska intressen enligt ovan värnas?
ip · H510280 · 2017-12-13 00:00:00 — Interpellation 2017/18:280 Hantering av dieselfusket av (M) till Miljöminister (MP) avslöjades mycket omfattande utsläppsfusk. Cirka elva miljoner bilar omfattades globalt av fusket, och cirka 220 000 av dessa finns i . Fusket är oacceptabelt och de berörda bilarna måste åtgärdas. I skrivande stund har knappt hälften av bilarna ännu inte åtgärdats. Även har påtalat vikten av att bilarna åtgärdas. Ansvarig kommissionär skrev till regeringen och slog fast att de bilar som inte är åtgärdade vid utgången av 2017 bör tas ur trafik. I en debatt i SVT:s Agenda slog miljöminister fast att de bilar som ännu inte åtgärdats inte kommer att beläggas med körförbud . Det är ett konstaterande som går tvärtemot brev. Vidare påstod miljöministern att den begränsande faktorn är tillgången på verkstäder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att säkerställa att de bilar som ännu inte har återkallats åtgärdas så snabbt som möjligt? På vilka grunder påstår miljöministern att inga av de berörda bilarna kommer att beläggas med körförbud? Vad grundar ministern sitt påstående om att det är tillgången på verkstäder som bromsar takten på återkallandet på?
ip · H510281 · 2017-12-13 00:00:00 — Interpellation 2017/18:281 som föregångare i fråga om förnybar energi av (V) till Statsrådet (S) kommer att presentera en plan för hur ska bli helt oberoende av elproduktion från omvärlden. Den goda tillgången till förnybar energi i form av vind och solkraft gör att även är intressant när det gäller att pröva teknik som lagrar elöverskott från förnybar energi. Att lagra överskott av el skulle vara ytterst betydelsefullt, inte minst då beslutade att det är för dyrt att lägga en ny kabel mellan fastlandet och . Metoderna för att lagra överskottsel från förnybara energikällor är begränsade, då elen från solceller och vindkraft i princip måste användas omgående eftersom mängd eller tidpunkt för produktionen inte kan styras. Det finns olika tekniker för att lagra energi. Batterier är en överlägsen energilagringsteknik när det gäller att omvandla el till el. Men det finns även andra lösningar för att ta tillvara överskott från exempelvis vindkraft. Power-to-gas är en teknik som kan lagra överskottet som förnybar gas genom att låta vätgasen reagera med koldioxid. På så sätt kan drivmedel, biogas eller vätgas framställas för både fordon och fartyg som växthusgasen koldioxid kan fångas in vid produktion av drivmedlet. genomför Swedegas, Region , Cementa, och Hydrogenics en studie i syfte att upprätta ett skarpt beslutsunderlag inför en etablering av en anläggning för power-to-gas på . I händelse av kris kan en gasinfrastruktur fungera som en effektiv lösning för att länka samman de olika energislag som behövs för en fungerande elförsörjning. Regeringen tillsatte en utredning i syfte att klarlägga vad som utgör hinder för energieffektivisering, småskalig elproduktion och ellagring, samt ge förslag på hur dessa hinder kan övervinnas. En delredovisning är planerad att presenteras , och slutredovisning sker . välkomnar utredningen, då dessa frågeställningar är centrala för att möta klimatutmaningen. Inte minst ser vi behov av skyndsamma åtgärder för att möta den bekymmersamma konkurrenssituation som råder för vår nationellt producerade biogas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : 1) Avser statsrådet att vidta åtgärder för att biogasproduktionen i ska få långsiktigt hållbara konkurrensförutsättningar? 2) Avser statsrådet att verka för åtgärder som stimulerar avskiljning och användning av koldioxid för transportändamål? 3) Avser statsrådet att ta några ytterligare initiativ för att stödja i dess strävan att bli helt oberoende av elproduktion från omvärlden?
ip · H510282 · 2017-12-12 00:00:00 — Interpellation 2017/18:282 Lantmäteriets handläggningstider av (M) till Statsrådet (MP) Enskilda vägar utgör den allra största delen av vägnät. Det rör sig om totalt , varav endast 7 får statsbidrag. Det finns 35 000 samfällighetsföreningar som förvaltar enskilda vägar, och över 2 miljoner fastigheter har andel i skötseln av dessa vägar. Fastigheternas andelstal är i mycket stor utsträckning inaktuella, och uppgifter i fastighetsregistret om andelstal saknas eller är felaktiga. Det beror på att nya fastigheter har tillkommit och att användningen av fastigheter förändrats utan att andelstalen ändrats. Kartläggningar visar att minst 5 000 lantmäteriförrättningar skulle behöva göras för att åtgärda felaktigheterna i andelstalen. Lantmäteriet klarar inte av att hantera så många omprövningsförfattningar till skäliga kostnader och inom ramen för rimliga handläggningstider. I tidningen beskrivs att vill lämna över ansvaret för fler vägar ute i kommunerna i enlighet med RÄV-programmet (RÄV= Rätt väghållaransvar), vilket detta skapar stora reaktioner, oroliga fastighetsägare och protesterande kommuner. Det aktualiserar att de stora problemen med uteblivna och även försenade och dyra lantmäteriförrättningar nu behöver lösas. ligger ett konkret förslag hos med förenklingar för att snabba på och sänka kostnaderna för ändra andelstalen. Ett stort antal motioner ligger nu här i med förslag till en lagöversyn. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder vidtar statsrådet i sin tjänsteutövning för att korta handläggningstiderna för Lantmäteriförrättningar när det gäller enskilda vägar?
ip · H510283 · 2017-12-14 00:00:00 — Interpellation 2017/18:283 Lärarnas administrativa börda av (M) till Utbildningsminister (MP) Vi moderater vill öka undervisningstiden i skolan. Vi vill ha mer undervisningstid per dag och ett eventuellt införande av treterminssystem, så att varje elev får mer tid med en lärare. är det viktigt att lärarna har goda förutsättningar att göra sitt jobb, såväl i klassrummet som i att förbereda undervisningen och i efterarbete. I jämförelse med lärare i andra länder sticker svenska lärare ut genom att lägga mer tid på att kopiera papper och möblera om i klassrummet. Att lärare får ägna mycket tid åt annat än undervisning är allvarligt. Tiden tillsammans med lärare är helt avgörande för att stärka elevernas kunskaper. Inför valet lovade och Socialdemokraterna att minska lärarnas administration. visar en undersökning från att utvecklingen går i helt motsatt riktning i förhållande till vallöftet. Drygt åtta av tio lärare upplever att mängden administrativa uppgifter att hantera har ökat . upplever att uppgifterna ökat kraftigt och att de ökat något. Utvecklingen måste vändas. Därför vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att vända utvecklingen och minska lärarnas administrativa bördor?
ip · H510284 · 2017-12-14 00:00:00 — Interpellation 2017/18:284 Statsbidrag riktade till skolan av (M) till Utbildningsminister (MP) presenterade sin granskning av statsbidragen som riktas till skolan. Det finns ett stort antal statsbidrag som riktas till skolan, och trenden är att antalet statsbidrag har ökat . I sin granskning pekar på att systemet med en rik flora av riktade stimulansuppdrag inte fungerar som det är tänkt. Bland de problem som lyfts fram finns att det stora antalet statsbidrag upplevs som administrativt betungande, att de försvårar långsiktigt planering och att huvudmän ofta tvingas ligga ute med pengar för att sätta i gång verksamheter. formulerar kritiken som att ”systemet inte fungerar ändamålsenligt, och i vissa fall till och med riskerar att påverka skolutvecklingen åt fel håll.” Det är en anmärkningsvärd kritik. I finns också ett antal förslag som, menar , skulle förbättra hanteringen av statsbidragen till skolan. Regeringen har haft höga och vällovliga ambitioner med de statsbidrag som riktats till skolan. Men utvärdering visar att regeringens arbetssätt inte fungerar väl. har inte råd med ett system för statsbidrag som riskerar att påverka skolutvecklingen åt fel håll. Min fråga till utbildningsminister blir därför: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att ta fram ett system med statsbidrag som inte riskerar att påverka skolutvecklingen åt fel håll?
ip · H510285 · 2017-12-14 00:00:00 — Interpellation 2017/18:285 Mer undervisningstid av (M) till Utbildningsminister (MP) En svensk skolelev har mindre undervisningstid under sin grundskoletid jämfört med en genomsnittselev från OECD-området. Detta trots att studier pekar på ett starkt samband mellan förbättrade kunskapsresultat och undervisningstid, inte minst inom matematik i både lägre och högre årskurser. Det ger svenska elever sämre förutsättningar att kunskapsmässigt kunna mäta sig med elever från andra länder. vill öka undervisningstiden i den svenska skolan och har avsatt resurser för detta. Vi vill öka undervisningstiden med per dag men också utreda om sommarlovet kan kortas och ett treterminssystem kan införas. Att "ge bort" av undervisning är ett slöseri och ett svek, framför allt mot de elever som av olika skäl har det svårt i skolan. En bra skolgång är vägen in i det svenska samhället och en viktig start i livet. Därför är det så svårt att förstå varför regeringen inte tar några ytterligare initiativ för att öka undervisningstiden i den svenska skolan. skulle detta minska skillnaden i undervisningstid mellan den svenska skolan och OECD-snittet, vilket faktiskt har ett egenvärde. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att ta några initiativ för att ett treterminssystem ska komma på plats? Avser ministern att vidta några andra åtgärder för att öka undervisningstiden i den svenska ?
ip · H510286 · 2017-12-14 00:00:00 — Interpellation 2017/18:286 Ordning och reda i klassrummet av (M) till Utbildningsminister (MP) Hörselkåpor, sena ankomster, hot och trakasserier är vanliga inslag i alltför många skolor och i elevers vardag. PISA-undersökningen 2015 visar att var sjätte 15-åring utsätts för kränkningar och trakasserier . Även anmälningar om hot och våld mot lärare har ökat. I en undersökning från uppger en fjärdedel av lärarna att de utsatts för hot, våld, sexuella trakasserier eller kränkningar inom sin yrkesutövning. Det är en oacceptabel utveckling. Trygga elever lär sig mer i skolan. Alla lärare, rektorer, elever och föräldrar ska både ta ansvar för och känna sig trygga med att trygghet och arbetsro präglar klimatet i klassrummet. Därför har föreslagit att skollagen bör ses över i syfte att tydliggöra och stärka lärares rätt att ingripa vid en ordningssituation. har också föreslagit att alla lärare måste få med sig bättre färdigheter från lärarutbildningen när det gäller att leda arbetet i klassrummet. Detta är också något som efterfrågas av lärarstudenterna själva men som den socialdemokratiskt ledda regeringen säger nej till. Jag vill med anledning av detta fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka ordning och reda i klassrummet, så att fler elever kan känna sig trygga i skolan och kan lära sig mer i skolan?
ip · H510288 · 2017-12-15 00:00:00 — Interpellation 2017/18:288 Våld och hot i skolan av (SD) till Utbildningsminister (MP) Anmälningarna om fysiskt våld i skolan har ökat kraftigt, speciellt . Faktum är att anmälningarna om fysiskt våld i skolan har ökat med mer än en fjärdedel jämfört med , detta enligt statistik som har tagit fram på uppdrag av och som presenterades . har 295 anmälningar om allvarligt fysiskt våld i grund- och gymnasieskolan kommit in, en ökning jämfört med föregående år. av anmälningarna gäller våld mot lärare eller annan skolpersonal. Ett fruktansvärt exempel på detta är en gravid pedagog som blev misshandlad i magen, vilket ledde till missfall. slog en lågstadieelev i en lärare, vilket ledde till polisanmälan och avstängning, dock endast i det aktuella exemplet. Exemplen är många på våld mot lärare, och problemen förefaller att eskalera. Det handlar också om hot om våld. Det har rapporterats om flera skolor som har stängts till följd av hot på sociala medier om skolskjutningar. Det finns också exempel på elever som hotar lärare och deras familj, vilket har lett till att lärare har tvingats ha larm och beskydd samt bevakning utanför skoltid. Våld och hot om våld är ett allvarligt arbetsmiljöproblem, vilket också lärarfacken lyfter fram. Våld och hot om våld mellan elever är ett ännu större problem. Det kan då även handla om våldtäkter och andra sexuella övergrepp. Det rapporterades exempelvis om en flicka på en skola i som blev våldtagen på skolan . Ett annat fall som också ägde rum gäller en 16-åring som har åtalats för våldtäkt mot en skolkamrat på en skola i . Ett fruktansvärt exempel på våld inom skolan är mordet på gymnasium, där en elev knivhögg en annan elev så svårt att offret avled. Värt att notera är att det framkommit att övriga elever var rädda för gärningsmannen långt innan mordet skedde. Elever på skolan undrade i medier hur gärningsmannen kunde tillåtas komma tillbaka till skolan efter en kortare avstängning. Vi anser att det ökande våldet på våra skolor är en skrämmande utveckling som måste motverkas kraftfullt. Här har vi politiker ett stort ansvar. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vad tänker ministern och regeringen göra för att komma till rätta med den rådande situationen med alltmer och allt grövre våld på skolorna i vårt land? Vilka konkreta åtgärder har ministern och regeringen redan vidtagit?
ip · H510289 · 2017-12-19 00:00:00 — Interpellation 2017/18:289 Fria demokratiska val i av (L) till Utrikesminister (S) Glädjen var enorm på gatorna i när landets diktator lämnade presidentposten . efter att kom till makten efter ett annat vidrigt system, nämligen apartheid, har zimbabwierna levt under hans förtryck. Ett förtryck som inte bara består i att ha upprätthållit en diktatur, utan han har också kört ekonomin i botten i det land som en gång kallades för kornbod, men där många medborgare lever i fattigdom och svält. En diktator som inte bara har nackat oppositionen och kört bort farmare ur landet utan också har massavrätträttningar på sitt samvete. Den mest kända massakern var operation Gukurahundi , då över 20 000 av rivaler mördades. är förtryck över. Men den nya presidenten har i stora delar samma grymma historia som och är involverad likt såväl i våldsamheterna mot oppositionen som i massgravarna . I ett drömscenario borde ställas inför riksrätt i hemlandet med rättegångar för att belysa hans brott mot det zimbabwiska folket alternativt sändas till ICC, den i . Men då vi inte lever i den bästa av världar får vi hoppas på ett realistiskt scenario. Det första är att de planerade valen tidigareläggs . Ett alltför långt maktvakuum gör bara att det gamla gardet hinner positionera om sig och cementera fast sig igen. Det andra är att omvärlden, EU, FN, , frivilligorganisationer och andra engagerade för erbjuder ett kraftfullt stöd för att genomföra fria, rättvisa och demokratiska val med löfte att om dessa utförs korrekt med massiv valövervakning och i en öppen regi, så kommer sanktioner att hävas, handelsavtal slutas, landet komma in i den internationella värmen igen och nya konstruktiva biståndssatsningar på utbildning, hälsa och demokratiskt styre att komma på plats. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt ämnar ministern påverka, kräva och stötta att den nuvarande zimbabwiska regeringen genomför fria demokratiska val i och att dessa sker med internationellt erkänd valövervakning i öppen regi?
ip · H510290 · 2017-12-19 00:00:00 — Interpellation 2017/18:290 lantmäterimyndighet av (M) till Statsrådet (MP) Lantmäteriet har brottats med långa handläggningstider i sin verksamhet. De långa handläggningstiderna skapar numera både frustration och missnöje runt om i landet. Allt fler vittnar nämligen om att de allt längre handläggningstiderna hos Lantmäteriet just nu bromsar många bostadsbyggen och företagsetableringar och därmed hämmar tillväxten. Utvecklingen är oroande, för trots att ledtiderna vid byggande behöver bli kortare så ökar just nu handläggningstiderna hos Lantmäteriet. Handläggningstiden hos myndigheten har ökat både för fastighetsregleringar och enklare avstyckningar jämfört med . Situationen är ohållbar och kräver åtgärder. Många kommuner vill därför ta saken i egna händer och inrätta en lantmäterimyndighet. Ett exempel är , som hos regeringen har ansökt om just detta men fått avslag. Ett beslut som skapar stora problem för kommunen då handläggningstiderna i uppgår till . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att komma till rätta med de långa handläggningstiderna hos Lantmäteriet, och i så fall när? Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att underlätta för enskilda kommuner, till exempel , att inrätta en egen lantmäterimyndighet för att på så sätt kunna få ned de långa handläggningstiderna?
ip · H510292 · 2017-12-19 00:00:00 — Interpellation 2017/18:292 Uppföljning av kollektivtrafiklagen av (M) till Statsrådet (S) valde trafikutskottet att göra en uppföljning av kollektivtrafiklagen (2015/16:RFR14). Bland annat identifierades inträdeshinder på den regionala kollektivtrafikmarknaden, som förklarades av bland annat oklarheter i själva lagstiftningen eller dess tillämpning. I sitt svar på min tidigare fråga (2017/18:254) anförde statsrådet att: ”En bild av kollektivtrafikmarknaden som präglad av problematik, och där aktörerna har stora problem med tillämpning av kollektivtrafiklagen, är inte en som jag delar med utgångspunkt från de signaler som myndigheter och branschen ger. Det kommer alltid finnas utrymme för att förbättra arbetet som görs och branschen arbetar aktivt med detta.” Det är bra att branschen arbetar vidare med att förbättra arbetet med tillämpningen av kollektivtrafiklagen. Det finns dock fortfarande inträdeshinder för kommersiella aktörer. Region bedriver allmän kollektivtrafik i egen regi. beslutade Region läns och Region regionstyrelser att bilda ett gemensamt bolag för att driva busstrafik i både och . I och bedrivs delar av den lokala kollektivtrafiken av kommunalt ägda bolag. Detta är bara några exempel. Det är viktigt att inträdeshinder till kollektivtrafikmarknaden ses över. Det finns fortfarande svårigheter för kommersiella aktörer att etablera sig och bedriva kollektivtrafik med samma förutsättningar som offentliga aktörer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet och regeringen vidtagit för att åtgärda de brister i tillämpningen av kollektivtrafiklagen som trafikutskottet uppmärksammade i samband med sin översyn ? Hur ser statsrådet på en utveckling där fler kommuner och landsting väljer att bedriva kollektivtrafik i egen regi?