ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H410472 · 2017-04-25 00:00:00 — Interpellation 2016/17:472 och FN:s jämställdhetsarbete av (M) till Utrikesminister (S) har i en sluten omröstning valts in i FN:s kvinnokommission. Detta innebär att landet där kvinnor enligt lagen är underordnade män ska vara med och utveckla FN:s arbete för jämställdhet. I får kvinnor bland annat inte resa, inte köra bil, inte skilja sig, inte ingå avtal, inte prata med andra män utanför familjen och inte anmäla sin man, eller för den delen andra män, för våldtäkt om hon blir våldtagen. I och med att nu valts in i FN:s kvinnokommission får de alltså möjlighet att vara med att utveckla och påverka FN:s jämställdhetspolitik. Detta torde för de flesta framstå som något ytterst olämpligt. Statsrådet har välkomnat beslutet och även en jämställdhetsdialog med . En dialog om jämställdhet med ett land som förvägrar kvinnor deras mänskliga rättigheter måste emellertid kunna föras utan att man väljer in och gör dem ansvariga för dessa frågor. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vad var den position vid den omröstning där valdes in i FN:s kvinnokommission? Hur bedömer utrikesministern att beslutet kan stärka FN:s jämställdhetsarbete?
ip · H410473 · 2017-04-25 00:00:00 — Interpellation 2016/17:473 Åtgärder mot utländska stöldligor av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) Problemet med utländska stöldligor ökar. Enligt en kartläggning som Nationella Operativa avdelningen () gjorde 2016 står utländska ligor för av bostadsinbrotten i . Rapporten bygger informationsinsamling och tar upp brottsnätverk från , , och . är en av de städer som drabbats av utländska stöldligor. Särskilt handlar det om vissa områden som Sunnersta, Bergsbruna och – där dessa professionella ligor ger sig på upp till tio villor i ett svep. 2016 var antalet anmälda bostadsinbrott 530 stycken, vilket är det högsta . I från beskriver polisen problemet: ”Enligt rapporten har framträtt som ett land med många stöldligor inriktade på . I ett enda ärende skickades stöldgods till ett värde av nära från till . – Många av brottslingarna från söker asyl i under falsk identitet. Då kan de vara här lagligt deras asylärende utreds men ingen vet vem de egentligen är, berättar , kommissarie vid . Det är i stort sett meningslöst för georgier att begära asyl i och fick av dem avslag. Ändå var det 737 personer från som ansökte om asyl . Ville Paloheimo bedömer att merparten av dem kommit hit för att begå brott.” upphörde också viseringstvånget för personer från , enligt ett EU-direktiv som gör att medborgare från fritt kan resa till . Detta är något som sannolikt gör det ännu lättare för kriminella georgiska stöldligors framfart i vårt land. Enligt min uppfattning bör införa ett särskilt förfarande för personer från ”säkra länder” som vill söka asyl i och införa ett ”snabbspår” för denna grupp. Det finns ett antal länder där 98–får avslag på sin asylansökan. tar denna process oacceptabelt . kan vissa enligt exemplet ovan göra stor skada. Fördelarna med ett snabbspår är att man förkortar processen, och på så sätt frigörs resurser så att köerna kan kortas för asylsökande från andra länder. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att införa ett snabbspår för personer som söker asyl från ”säkra länder”? Delar ministern polisens problembeskrivning enligt ovan? Vilka åtgärder kommer ministern och regeringen att vidta gällande den problematik som beskrivs ovan?
ip · H410474 · 2017-04-26 00:00:00 — Interpellation 2016/17:474 Skillnaden i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Det råder högkonjunktur, vilket gör att det skapas många jobb på svensk arbetsmarknad. Det är bra och gör att de som står väl rustade inte har några större svårigheter att komma i jobb. Men det finns en stor skillnad mellan invandrare och svenskfödda när det gäller andelen som arbetar. Personer födda i ett annat land utgör en femtedel av arbetskraften men hälften av de arbetslösa och en majoritet av dem som bär försörjningsstöd. Att skillnaden i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda minskar och i längden försvinner är nödvändigt för att samhället ska hålla ihop. Arbetsmarknads- och etableringsministern återkommer ofta till hur bra svensk arbetsmarknad går. Och det är bra att många som står nära arbetsmarknaden får jobb när befinner sig i en högkonjunktur men detta är också helt naturligt. Däremot ökar antalet människor som står långt ifrån arbetsmarknaden. Och att jämviktsarbetslösheten inte minskar är anmärkningsvärt. Det är här politiken kan och ska göra skillnad. Om regeringen inte förmår att minska skillnaden i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda i en högkonjunktur, hur ska det då gå när konjunkturen vänder? Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska skillnaden i sysselsättning mellan invandrare och svenskfödda?
ip · H410475 · 2017-04-26 00:00:00 — Interpellation 2016/17:475 Friskvård för egenföretagare av (M) till Finansminister (S) Att företag kan hjälpa sina anställda att arbeta förebyggande med hälsan genom friskvård är positivt. En god folkhälsa ger färre sjukskrivningsdagar, vilket gynnar arbetsgivaren, arbetstagaren och även staten i förlängningen. Samma utgångspunkter gäller även för småföretagare; ett förebyggande genom friskvårdsbidrag kan bidra till bättre hälsa för anställda men gynnar också bolagets ägare. Detta gäller dock endast om företaget drivs i aktiebolagsform. Då kan företaget göra avdrag för friskvårdsbidrag för såväl ägare som medarbetare. Om verksamheten drivs i enskild firma är det tillåtet att göra avdrag för friskvårdsbidrag för eventuella anställda – men inte för företagaren själv. Ur hälsosynpunkt är det olyckligt att associationsformen för företagandet är avgörande för om det är möjligt att göra avdrag för friskvård. Företagarna behandlas dessutom olika, givet associationsform, vilket kan upplevas som orättvist. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Är finansministern beredd att vidta åtgärder för att upphäva skillnaden mellan de olika associationsformerna när det gäller företagens möjlighet till avdrag för friskvård?
ip · H410476 · 2017-04-26 00:00:00 — Interpellation 2016/17:476 Situationen i av (M) till Utrikesminister (S) kan vi nu i medierna följa den allt allvarligare situationen i som har varit mycket turbulent och politiskt och ekonomiskt förödande. Inflationen i landet har rusat i höjden med många och fortsätter att öka. Butikernas hyllor gapar tomma och befolkningen måste betala höga summor och vänta i långa köer för att få tag på de mest elementära förnödenheterna. Bristen på bland annat mat och mediciner är självklart också en fara för människors liv och hälsa. Den odemokratiske presidenten fortsättning av sin framlidne företrädare socialistiska revolution har fört landet till en dikatursituation. Människor svälter på grund av matbrist, människor dör på sjukhus till flöjd av brist på mediciner och elektricitet, nationaliseringar av privata företag som för tankarna mot svunna tider och avskaffande av medborgerliga fri- och rättigheter är några exempel på vad vi kan se i landet. Den venezuelanska politiska oppositionen, som med stor majoritet vann valet till parlamentet 2015, hotas, förtrycks och förhindras att agera och makten har lyfts från parlamentet till presidenten helt i strid med landets konstitution. På motsvarande sätt har situationen för journalister, civilsamhället och andra frihetsförsvarare försämrats. Vi ser en mycket desperat och alltmer aggressiv regim som utgör ett direkt hot mot befolkning och mot freden och säkerheten i landet. Situationen riskerar också att negativt påverka stabiliteten och säkerheten i regionen. sitter med i . Här torde ha möjlighet att agera för att föra upp situationen i på agendan. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till utrikesminister : På vilket sätt har utrikesministern och regeringen agerat bilateralt och inom EU för att stödja oppositionen och andra frihetsförsvarare i ? På vilket sätt framförs kritik till den alltmer odemokratiska regimen? På vilket sätt har nyttjat sin position i för att hantera frågan?
ip · H410477 · 2017-04-26 00:00:00 — Interpellation 2016/17:477 Framtiden för svensk biogas av (M) till Statsrådet (S) Svensk biogasproduktion befinner sig i en kris och det finns risk för nedläggningar av produktionsanläggningar. Konkurrensen snedvrids då andra länder, bland annat , har valt att främja inhemsk produktion av biogas genom produktionsstöd. Vid export till av biogas som är producerad i exempelvis åtnjuter den samma skattebefrielse som svenskproducerad biogas. Med andra ord blir priset för importerad biogas mycket lägre. är priset nere på en nivå som inte motsvarar produktionskostnaden i . Denna situation riskerar att slå ut svensk biogasproduktion, vilket vore högst olyckligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att vidta lämpliga åtgärder för att komma till rätta med denna snedvridna konkurrenssituation och om så är fallet, vilka åtgärder ämnar statsrådet och regeringen att vidta?
ip · H410478 · 2017-04-26 00:00:00 — Interpellation 2016/17:478 Uppräkning av skatt på bränslen av (SD) till Statsrådet (S) Regeringen beslutade att höja bensin- och dieselskatten med KPI plus /17. Detta innebär att de som är beroende av sin bil, framför allt på landsbygden, får det ekonomiskt svårare att transportera sig själva från hemmet till arbetet, barnens aktiviteter, affären och övrigt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att ändra förhållningssätt vad avser omräkning av koldioxid- och energiskattesatser på bränslen?
ip · H410479 · 2017-04-27 00:00:00 — Interpellation 2016/17:479 Effekterna av fri entré-reformen av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Myndigheten för Kulturanalys har, i sin rapport om besöksutvecklingen för de centrala museerna 2016, utvärderat konsekvenserna av införandet av fri entré på vissa centrala museer. Kulturanalys konstaterar att ökningen av antalet besökare främst kan hänföras till besökare från och utländska turister, samt att ökningen snarare har utgjorts av redan vana museibesökare än av förstagångsbesökare. Kultur- och demokratiministern sade i samband med införandet av fri entré-reformen att det är en viktig tröskelsänkare och att vi behöver öppna upp och visa våra gemensamma skatter och nå andra grupper än de som vanligtvis går på museum. till Kulturanalys rapport tycks detta syfte inte ha uppnåtts. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur-och demokratiminister : Anser ministern att reformen om fri entré på vissa centrala museer har uppnått avsedd effekt?
ip · H410480 · 2017-04-27 00:00:00 — Interpellation 2016/17:480 anvisningar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) För sedan fick jag svar på min fråga till ministern angående placeringar av nyanlända med uppehållstillstånd som bor på uppsagda boenden. Jag tycker att svaret jag fick var positivt då det i svaret framgick att regeringen i regleringsbrevet till infört en målsättning om att , när det är möjligt [...], ska anvisa personer till samma kommun som de bott i . Men verkligheten är tyvärr en annan. sätt att arbeta är byråkratiskt och stelbent och tar inte tillräcklig hänsyn till vare sig de nyanlända eller kommunerna. När en kommun meddelar att den har tillgång till bostäder och vill och har möjlighet (inom anvisat antal) att ta emot personer/familjer som bor på ett boende i kommunen som är uppsagt, så meddelar att det inte går att plocka ut dessa personer. I stället för möjligheter för personer/ familjer att bli anvisade till den kommun de redan bor i, vilket hade inneburit att barnen inte behövt ryckas upp från skolor/förskolor och från olika nätverk med mera, faktorer som medverkar till en fungerande integration, blir beslutet från att de ska flyttas till en annan kommun, vilket medför ny introduktion etcetera. Sämre för de nyanlända, sämre för kommunerna och dessutom dyrare. menar att om kommunen har uppfyllt sin tremånaderskvot och vill ändra antalet ska detta anmälas i förväg. Det är en utmaning för kommunerna att ordna bostäder och skola med mera för alla de nyanlända som får uppehållstillstånd. Det är då förvånande att inte försöker medverka till att anvisningar kan fungera på bästa sätt såväl för de nyanlända som inte behöver ryckas upp från skola med mera, som för kommunen som redan har placerat barn i skolan/förskolan och föräldrar som påbörjat sin sfi-undervisning med mera. En vinn-vinnsituation som i stället byts mot att flytta dessa familjer till en annan kommun, där de på flera sätt får börja om från början. menar att det ska ta hänsyn till turordningen för beviljandet och till anknytning. Uppenbarligen tar man mer hänsyn till turordningen än till anknytningen; något som borde vara självklart för att nå en bra och värdig anvisning prioriteras alltså inte. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern beredd att skyndsamt förtydliga för att personer vid uppsagda boenden i första hand ska anvisas till den kommun där boendet är beläget och inom anvisat antal, i vart fall då kommunen meddelat att den både har möjlighet och önskar att ta emot dessa personer/familjer?
ip · H410481 · 2017-04-27 00:00:00 — Interpellation 2016/17:481 Regeringens arbetslöshetsmål av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Den svenska arbetslösheten ligger på (SCB), säsongsrensat och utjämnat, vilket kan översättas till ungefär 354 000 personer. Regeringen har ett mål om EU:s lägsta arbetslöshet , vilket med dagens arbetslöshetssiffror i EU endast nås om till dess minskar arbetslösheten med flera procentenheter. Statsministern har mot bakgrund av detta lanserat ett löfte om att arbetslösheten i ska ned . När Europeiska unionens statistikorgan publicerade siffror över arbetslösheten i unionens 28 medlemsländer framkom det att inte ens ligger på den övre halvan, utan på en plats 15. Både och har en arbetslöshet . Reformer för att nå en liknande nivå i lyser med sin frånvaro. I detta sammanhang kan nämnas att arbetslösheten består av flera delar. Dels den som påverkas av konjunkturen, dels den som påverkas av politiken. Den första delen sjunker i tack vare högkonjunktur, den andra står nästan helt still – förutom att regeringens politik minskar arbetskraftsdeltagandet. skrev i sin prognos : ”Den samlade bedömningen är att effekterna av alla reformer tar ut varandra vad gäller antalet sysselsatta . Arbetskraften sänks dock med , motsvarande cirka 25 000 personer. Jämviktsarbetslösheten är därmed lägre 2019 än vad den skulle varit utan reformerna. Även medelarbetstiden och produktiviteten, och därmed BNP, blir lägre.” Den rödgröna regeringen har alltså inte påverkat arbetslösheten nämnvärt utan skördar enbart frukterna av att befinner sig i en högkonjunktur. till regeringens aviserade reformer är resultaten nedslående. Regeringen har i egna budgetar slagit fast att den föreslagna ekonomiska politiken leder till att sysselsättningen dämpas. De 32 000 traineejobb som utlovades i valrörelsen resulterade inte i mer än ett fåtal hundra jobb . De 5 000 beredskapsjobb som utlovades på första har bara resulterat i några tiotal jobb – varav många uppkommit på Arbetsförmedlingen, som har ansvar för att förmedla beredskapsjobben. Den utlovade 90-dagarsgarantin för unga verkar inte bli verksam . Kort sagt verkar regeringens politik missa målet om lägst arbetslöshet i EU eftersom den inte påverkar arbetslösheten nämnvärt – och dessutom verkar regeringen oförmögen att komma i mål med sina egna löften om enkla jobb, traineejobb och beredskapsjobb. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Är det ministerns ståndpunkt att det är möjligt för regeringen att uppnå målet om EU:s lägsta arbetslöshet?
ip · H410482 · 2017-04-27 00:00:00 — Interpellation 2016/17:482 Utfodring av vilt av (M) till Statsrådet (S) riktade riksdag ett tillkännagivande till regeringen angående utfodring av vilt. Till skillnad från regeringens förslag, som innebar att ansvarig myndighet ska kunna besluta om ett generellt förbud för utfodring av vilt, ville se en omvänd ordning där utfodring absolut kan regleras och i vissa fall förbjudas; men där utfodring generellt är tillåtet. Bland annat pekade miljö- och jordbruksutskottet på att ett förbud skulle kunna vara områdesspecifikt och tidsbegränsat, för att möjliggöra flexibilitet och ändamålsenlighet i lagstiftningen. Det kan tilläggas i sammanhanget att regeringens förslag är brett och långtgående. De huvudsakliga problemen med utfodring av vilt rör överdriven utfodring av klövvilt. Ett generellt förbud av all utfodring av allt vilt skjuter alltså långt över målet. I samband med detta uppmanade utskottet regeringen att återkomma med nya förslag till lagstiftning och förslag till reglering av viltutfodringen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet och regeringen påbörjat en beredning av ett nytt förslag till regelverk för utfodring av vilt? När kommer statsrådet och regeringen att återkomma till med skarpa förslag som rör utfodring av vilt?
ip · H410483 · 2017-04-27 00:00:00 — Interpellation 2016/17:483 Omlokalisering av myndigheter av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har tidigare aviserat att man avser att omlokalisera statliga myndigheter och därmed flytta ut statliga jobb från till andra delar av landet. Även den parlamentariska landsbygdskommittén rekommenderar i sitt slutbetänkande en utflyttning av 10 000 arbetstillfällen. Många goda argument har framförts för att ibland välja en annan lokalisering av statliga myndigheter än huvudstadsregionen. Ett argument är att det inte finns någon anledning att staten aktivt ska medverka till en centralisering av kvalificerade arbetstillfällen till huvudstaden. har stark tillväxt ändå, och många statliga jobb kommer att finnas kvar i huvudstadsregionen även efter en utflyttning i den storleksordning som landsbygdskommittén föreslår. Ett annat argument är att digitaliseringen gör att det blir mindre viktigt vilken ort en arbetsuppgift utförs på. Ett tredje argument är att kostnaderna för verksamheten kan sänkas. Argumenten emot en flytt bör naturligtvis också beaktas. Ofta framförs risken för kompetensbrist som ett problem, eller att statlig verksamhet i första hand måste utformas optimalt för att lösa sitt uppdrag, inte vara ett regionalpolitiskt verktyg. Alla myndigheter är sannolikt inte lämpliga att flytta; för vissa är kanske placering i optimalt. Diskussionen blir ofta något polariserad, och jämförelser görs gärna mellan extrempunkter såsom inland och . Men en utflyttning från måste inte nödvändigtvis göras till den mycket glesa landsbygden, utan kan också ske till andra platser. Vid lokalisering av en myndighet bör rimligen flera faktorer beaktas. Snarare än utflyttning till mycket glesa landsbygdskommuner där kompetensförsörjningen kan bli ett verkligt problem kan en möjlighet vara lokalisering i eller omkring starka tillväxtnoder. Arbetstillfällena kommer inte enbart den valda kommunen till del, utan även kommuner inom pendlingsavstånd. Två exempel är och . I båda dessa regioner finns goda möjligheter att tillgodose kompetens, som jobben även kan komma landsbygden till del. Det är viktigt att det finns en genomarbetad och transparent metodik både när det gäller vilka myndigheter som ska omlokaliseras och när valet av lokaliseringsort görs. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka parametrar ligger till grund för de myndigheter som statsrådet och regeringen vill flytta? Vilka parametrar ligger till grund för hur regeringen avgör till vilken ort utflyttningen sker? På vilket sätt avser statsrådet och regeringen att gå vidare i frågan?
ip · H410484 · 2017-04-27 00:00:00 — Interpellation 2016/17:484 Anmälningsplikt för åtelkamera av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Vildsvinsstammen breder ut sig kraftigt i – och detta för med sig stora skador till följd av bök och återbök. För lantbrukare kan det handla om att man förlorar stöd när vildsvinen bökar upp all betesmark och vallodlingar. För villaägare handlar det om gräsmattor och trädgårdsland. För skogsbruket kan det handla om sönderbökade skogsbilvägar. Vildsvinen rör sig över stora områden. De kan förflytta sig över många fastigheter i jakt på föda och plats för lega. För att ha en effektiv vildsvinsförvaltning krävs alltså gott samarbete mellan markägare och jägare. Men det är inte alltid det heller räcker. Vildsvin jagas inom allmän jakttid. De får jagas dygnet runt, och årsungar får jagas året om. De kan jagas med hund mellan och – samt med fast belysning vid åtel, vilket är relativt unikt. har dessutom godkänt flera fångstredskap för jakt på vildsvin. Kort sagt finns det många möjligheter till jakt på vildsvin. Men på flera håll i landet är populationerna fortsatt täta och problematiska. Detta leder i många fall till att lokala jägare tar till nya metoder, kanske främst genom att sätta upp så kallade åtelkameror för att få en bättre bild av hur populationerna rör sig och utvecklas. Tyvärr är det få som söker tillstånd för att sätta upp sin åtelkamera. Försäljningen av kameror överstiger vida antalet tillstånd som sökts och beviljats av landets länsstyrelser. riksdag har behandlat frågan , bland annat i debatter som rört (SOU 2014:54) förslag om att ersätta tillståndsplikten med en anmälningsplikt. I samband med behandlingen av regeringens förslag till nytt regelverk för utfodring av vilt riktade på nytt ett tillkännagivande till regeringen vad gäller att genomföra detta förslag. Något som propositionen tillstyrks i princip av en majoritet av remissinstanserna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Har ministern och regeringen påbörjat en beredning för att lägga skarpa förslag som ersätter tillståndsplikten för åtelkamera med en anmälningsplikt? När kommer ministern och regeringen att återkomma till med skarpa förslag som ersätter tillståndsplikten för åtelkamera med en anmälningsplikt?
ip · H410485 · 2017-04-27 00:00:00 — Interpellation 2016/17:485 Det svenska skogsbruket av (M) till Statsrådet (MP) Skogspolitiken är en nationell kompetens, och EU har därför ingen direkt makt över den svenska skogen. Så ska det förbli. Av naturliga skäl finns det dock lagstiftning som indirekt påverkar hur vi kan bruka den svenska skogen. Exempelvis sker detta genom regleringar om förnybara bränslen och biologisk mångfald. Ett direktiv som har närmast direkt påverkan på det svenska skogsbruket är förslaget gällande LULUCF (Land Use, Land Use Change and Forestry). Direktivförslaget har orsakat stor debatt då förslag i praktiken skulle ge EU rätten att bestämma över medlemsländernas avverkningsnivåer. Detta borde inte ha resulterat i någon större strid mellan partierna i denna kammare, men likväl har vi från och Alliansens sida gång på gång tvingats driva regeringen framför oss. Regeringens agerande har trots att vid ett tidigt skede gett regeringen ett tydligt mandat präglats av inaktivitet. Regeringen har till och med avböjt att tillsammans med andra skogsrika länder underteckna gemensamma brev till EU:s ordförandeland och i frågan. Regeringen återkom till miljö- och jordbruksutskottet för att förnya sitt mandat och fick då bakläxa av utskottet, vilket resulterade i att nu driver en tydlig linje i fråga om LULUCF. Dock hade de för mest kritiska delarna av förslaget då redan behandlats i rådsarbetsgruppen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet eller regeringen agerat för att återuppväcka diskussionen om artikel 8 i LULUCF-förslaget i rådsarbetsgruppen och, om framgångsrikt, vilken ståndpunkt har framfört? Hur avser statsrådet och regeringen att säkerställa att inte konsekvensen av ett för sent agerande från den leder till att den svenska skogsnäringen äventyras?