ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H510213 · 2017-11-23 00:00:00 — Interpellation 2017/18:213 Svarttaxi på nätet av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Svarttaxi förmedlad via sociala medier har blivit en allt vanligare företeelse. Personer samlas i grupper på Facebook i syfte att sammanföra privatpersoner som kör andra mot betalning utan att betala skatt. Att erbjuda skjuts mot betalning är olagligt då det försvagar konsumentskyddet och skapar en osund konkurrens. När verksamheten flyttar till nätet växer omfånget eftersom de illegala chaufförerna når ut till ett större antal människor. Taxibolagen är redan brydda då de haft ett omfattande problem med den svarta taxiverksamheten. har polisen svårt att göra något åt läget då man saknar tillräckliga resurser för att bekämpa den svarta taxiverksamheten; den nya förmedlingen av svarttaxi via internet försvårar situationen ytterligare. För att fälla antingen chaufför eller passagerare krävs i stort sett att polisen ser en person ta betalt av en annan, vilket gör det mycket svårt att fälla någon för brott. Svårigheterna att fälla personer för brott i kombination med det växande omfånget av svarttaxiverksamheten skapar stora konkurrensproblem för de chaufförer och bolag som följer lagen. Vi får inte hamna i en situation där laglydiga taxichaufförer utkonkurreras av olagliga verksamheter. Det är därför mycket viktigt att den nya nätbaserade förmedlingen av svarttaxi uppmärksammas och tillkännages som en del av problematiken kring den svarta taxiverksamheten. Problemet måste tas på allvar från början innan utvecklingen går för långt och blir svår att hejda. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stoppa den nätbaserade brottsliga verksamheten inom taxibranschen?
ip · H510214 · 2017-11-23 00:00:00 — Interpellation 2017/18:214 Svarta körskolor av (M) till Statsrådet (S) De svarta körskolorna utgör ett betydande problem för körskolebranschen och de står även av sin natur för ett stort skatteundandragande. När i stort sett en helt ny marknad uppstått som sträcker sig till ett stort antal människor måste problemet åtgärdas, både ur skattesynpunkt och ur ett trafiksäkerhetsperspektiv. Trafiklärare har vittnat om att , och är väl medvetna om problemet. Trots det har man inte kunnat agera på grund av svårigheter kring kontroll. Därför behöver problemet lyftas till politisk nivå. För att komma till rätta med problemet krävs ett hårt arbete där flera myndigheter arbetar koordinerat och har goda möjligheter att utöva kontroller som försvårar verksamheten. Den koordineringen är regeringen ansvarig för och det är därför hög tid att regeringen presenterar en strategi. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att berörda myndigheter i större utsträckning ska kunna motverka den problematik som försiggår och som de själva är medvetna om men saknar verktyg för att åtgärda?
ip · H510215 · 2017-11-23 00:00:00 — Interpellation 2017/18:215 Nykterhetskontroller av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Tittar på man på antalet nykterhetskontroller visar statistiken att kontrollerna har minskat med 1 miljon i antal . Det är märkligt att polisen verkar ha sänkt sin ambitionsnivå när det gäller att sätta dit rattfyllerister, speciellt med tanke på de förödande effekter bilkörning kombinerat med alkohol kan orsaka. utfördes betydligt fler kontroller kring nykterhet. Vid alkoholpåverkan släpper vissa mentala spärrar och den egna förmågan överskattas ofta. Även reaktions- och koordinationsförmågan försämras och ögonen påverkas på flertalet sätt. Dessa effekter försämrar gradvis körförmågan men redan på ett tidigt stadium är försämringen markant. Redan vid 0,2–0,försämras reaktionsförmågan tydligt. Ska vi nå nollvisionens mål måste vi fortsätta att kontrollera nykterheten på våra vägar. Kontroller har överlag en preventiv effekt. Risken att åka fast är den enskilt största faktorn som förebygger brott och ju oftare folk uppfattar att kontroller sker, desto mer tar folk lagar och regler på allvar. Ett större antal kontroller signalerar också tydligt samhällets inställning om att rattonykterhet är förkastligt, vilket får normerande effekter som kommer ha en positiv inverkan även på . Får vi bort rattfyllerister från vägarna kan vi rädda liv, och det är värt varenda insats. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vad avser ministern och regeringen att göra för att skärpa och öka antalet kontroller för nykterhetsöverträdelser i trafiken?
ip · H510216 · 2017-11-23 00:00:00 — Interpellation 2017/18:216 Hastighetskontroller av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Jämför man har antalet fartböter som delats ut av polis minskat med nästan hälften. Ingen seriös person skulle försöka förklara detta med att svenskarna i så stor utsträckning håller hastigheten jämfört . Statistiken pekar på att polisen förefaller ha sänkt sin ambitionsnivå när det gäller att sätta dit fartsyndare och det är viktigt att ställa frågan varför. utfördes betydligt fler kontroller, och för att vi ska nå nollvisionens mål om att inga ska dödas eller allvarligt skadas i trafiken är kontrollerna gällande hastighet mycket viktiga. Resultatet av en olycka är helt beroende av kollisionshastigheten och det är därför av största vikt att utsatta hastigheter följs. Kontroller har överlag en preventiv effekt. Risken att åka fast är den enskilt största faktorn som förebygger brott och ju oftare folk uppfattar att kontroller sker, desto mer tar folk lagar och regler på allvar. Fler kontroller visar också på en tydlig inställning från polisens sida att man ser allvaret i hastighetsöverträdelser i trafiken. Ett hårdare arbete för att hastighetsbegränsningar hålls kan rädda liv. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern och regeringen att skärpa och öka antalet kontroller för hastighetsöverträdelser i trafiken?
ip · H510217 · 2017-11-23 00:00:00 — Interpellation 2017/18:217 Byggandet av Sydostlänken av (M) till Statsrådet (S) Djuphamnen i är en av de snabbast växande hamnarna i landet. Hamnen har ett strategiskt bra läge för snabba och miljövänliga järnvägstransporter tack vare dess närhet till med stor exportpotential. För att underlätta för transporter till och från behöver dock den så kallade Sydostlänken byggas. Jag har tidigare frågat statsrådet om regeringen avser att infria vallöftet från Socialdemokraterna och ge i uppdrag att lägga till Sydostlänken i plan över prioriterade projekt. Svaret jag då fick från statsrådet var att vissa satsningar på sträckan mellan och ingår i förslag till ny nationell transportplan för perioden –2029. Detta är givetvis ett steg i rätt riktning men byggandet av Sydostlänken omfattar inte bara en upprustning av sträckan mellan och . Det krävs också en förlängning av järnvägen från till Blekinge kustbana och . Inför valrörelsen lovade dåvarande trafikpolitisk talesperson att Socialdemokraterna skulle skjuta till pengar och att Sydostlänken skulle byggas. Det kan konstateras att detta vallöfte alltså fortfarande inte har uppfyllts. Vidare råder det osäkerhet kring finansieringen av Sydostlänken då den till stor del skulle finansieras av införandet av vägslitageavgifter, ett förslag som regeringen på grund av stor kritik nu har tvingats dra tillbaka. Med bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att infria vallöftet från Socialdemokraterna och ge i uppdrag att lägga till Sydostlänken i plan över prioriterade projekt? Om statsrådet avser att infria vallöftet och bygga Sydostlänken, hur kommer detta att finansieras?
ip · H510218 · 2017-11-23 00:00:00 — Interpellation 2017/18:218 Statliga institutioner och fake news av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) kom ett pressmeddelande från den statliga myndigheten . I pressmeddelande offentliggjordes att man inleder och finansierar ett projekt för att ”motverka falska nyheter inför valet”. Projektpengar har sökts och ska delas ut till , , , och . Vidare står det i pressmeddelandet: ”I ett unikt utvecklingsprojekt ska flera ledande svenska nyhetsredaktioner motverka att 'fake news' och ogrundade påståenden får spridning och spelar en avgörande betydelse i det svenska valet .” Undertecknad anser att det generellt finns en objektiv sanning och instämmer i att det är problematiskt att osanningar och lögner får stor spridning, men ska man sitta som domare och avgöra vad som är sant och inte så behöver man stå utanför den politiska tidsandan då ”sanningen” av all empiri att döma har en tendens att förändras . De som får projektpengar står ju knappast opåverkade av den politiska tidsandan, utan har – i en förmodat världsunik omfattning i en demokrati – upprätthållit den åsiktskorridor som till exempel möjliggjorde den migrationskris vi ser . Eller att genusvetenskapen kunnat få så starkt fäste på våra universitet som ett annat exempel. Att desamma nu får statliga pengar för att motverka fake news framstår i ljuset av detta som minst sagt problematiskt. En cyniker kan lätt komma till slutsatsen att staten använder sin myndighet till att upprätthålla en bild som allt fler börjat ifrågasätta. Ett av delprojekten, vilket SVT står som bidragsmottagare på, beskrivs så här: Projektet ska utveckla ett digitalt verktyg som automatiserar processer och flöden för faktakontroll på nyhetsredaktionerna som kan användas för att höja kvaliteten och minska risken för att falska och irrelevanta fakta når publiken.” Här tar man hela projektet till ytterligare en nivå. Man vill alltså ”minska risken för att irrelevanta fakta når publiken”. Vem kan bedöma vilken fakta som är irrelevant? Frågar man undertecknad så är det i en demokrati endast väljarna, men vill man alltså att ”irrelevanta fakta” ska undanhållas väljarna. Regeringen har genom gjort tydligt att man tänker ta ett krafttag mot fake news. Hur ser regeringens koppling till projektet ut? Har detta skett på direkt order eller är public service och bara väldigt lyhörda för regeringens dekret? Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Anser ministern och regeringen att det är lämpligt att skattemedel och statliga myndigheter används för att gradera och klassificera nyhetsartiklar och förhindra dess spridning? Delar ministern och regeringen uppfattningen att väljarna måste avhållas från ”irrelevant fakta”?
ip · H510219 · 2017-11-23 00:00:00 — Interpellation 2017/18:219 Deltidsanställda brandmän av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) är en viktig samhällsfunktion och det arbete man gör som exempelvis deltidsanställd brandman går ut på tackla såväl översvämningar och torka som skogsbränder och olyckor. Att vara deltidsanställd brandman är krävande. Det innebär att man har dygnetruntjour även om man befinner sig på sitt andra arbete. Om larmet går ska man ta sig in till brandstationen och infinna sig för att tjänstgöra. För att kunna vara deltidsanställd brandman krävs att man har sin huvudsakliga sysselsättning i nära anslutning till orten man tjänstgör i som brandman. På mindre orter på landsbygden innebär det ofta stora problem eftersom jobben är få. Att rekrytera deltidsanställda brandmän är svårt och detsamma gäller att behålla redan anställda deltidsbrandmän. Detta beror dels på att det finns få garantier för personalens säkerhet vid utryckningar till platser med sociala problem. Attacker mot blåljuspersonal är inte ovanligt i utsatta områden där ungdomsgäng härjar. Det beror också på att det länge funnits problem när deltidsbrandmän förlorat sin huvudanställning och fått ersättning från a-kassan. Eftersom de enligt lagens mening innehar en deltidsanställning som deltidsbrandmän anses de inte fullt ut stå till arbetsmarknadens förfogande. I vissa fall riskerar de en nedsättning av ersättningen från a-kassan, som i många fall inte överensstämmer med den inkomst de eventuellt får från sitt deltidsuppdrag som brandman. gav dåvarande inrikesminister en utredare i uppdrag att bland annat lämna förslag om hur kommunerna ska få bättre förutsättningar att rekrytera deltidsanställda brandmän och också kunna behålla deltidsanställda brandmän. Uppdraget ska redovisas . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Anser ministern att utredningen också bör omfatta den arbetsmarknadspolitiska frågan om ersättning från a-kassan för den deltidsanställda brandman som förlorar sin huvudsakliga sysselsättning och avser ministern i så fall att ge utredningen ytterligare direktiv?
ip · H510220 · 2017-11-23 00:00:00 — Interpellation 2017/18:220 Översyn av rätten att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Konflikten i containerhamnen i har pågått . har hamnen kunnat stoltsera med att vara navet för logistik och handel i , men är verkligheten en annan. Strejker och lockouter har resulterat i att direktanlöpen har minskat och att hamnens kunder har valt andra transportvägar för gods till och från . Dessa effekter har även inneburit att hamnen bland annat har tvingats att säga upp hamnarbetare och annan personal. Regeringen har sedan hamnkonflikten i uppdagades hållit en förvånansvärt låg profil. Påtalas effekterna av konflikten, i såväl arbetsrättsliga frågor som näringslivsfrågor, hänvisar regeringen till den utredning som ska presenteras . Emellertid är det kvar till maj och konsekvenserna av konflikten växer – senast i raden har det visat sig att konflikten i containerhamn även har fått klimateffekter: utsläppen har ökat med koldioxid per dag. En utredning har påbörjats under namnet Översyn av rätten att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden (dir. 2017:70). Att en utredning har kommit till stånd är bra men att utredningstiden ska fortgå till är oroväckande. Nästa led i processen är att ska kunna hantera ett lagförslag, något som i så fall inte kommer att bli verklighet förrän efter de allmänna valen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vad är skälet till att tiden för utredningen gällande hamnkonflikten ska sträcka sig till ?
ip · H510221 · 2017-11-23 00:00:00 — Interpellation 2017/18:221 Framtiden för svensk biogas av (M) till Statsrådet (S) ökar importen av biogas till . Den största anledningen till detta är att går i otakt med många länder inom EU när det gäller stöd till biogasen. Detta innebär bland annat att importerad biogas med produktionsstöd i hemlandet även får ta del av svensk skattebefrielse när den säljs till . Det behövs således både samtal och ändringar framöver, och det behövs också ett nytt långsiktigt styrmedel för biogas efter 2020 när nuvarande skattebefrielse löper ut. Utöver det behövs även ett snabbt besked och en bred samsyn om framtiden för att branschen ska kunna fortsätta att investera och utveckla biogasen. Den snedvridna konkurrens som råder medför att läget är så akut att det finns beslut om nedläggning av stora biogasanläggningar i och risk för att fler anläggningar tvingas stänga. Detta innebär förutom kapitalförstöring även att framtiden för svensk biogas är i fara, som de flesta anser att biogasen är en viktig del i omställningen till en cirkulär ekonomi Det innebär även att insamlat matavfall inte kan rötas, att mängden biogödsel till lantbruket minskar samt förlorade arbetstillfällen i . Vid en tidigare interpellationsdebatt uttalade statsrådet att samtal med ska föras, och enligt uppgift görs detta men utan några framsteg. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att produktionen av svensk biogas inte ska drabbas av ytterligare minskningar och nedläggningar? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att svenska biogasproducenter både på kort och på lång sikt ska kunna konkurrera med sina utländska konkurrenter på lika villkor?
ip · H510222 · 2017-11-23 00:00:00 — Interpellation 2017/18:222 skuld till kommunsektorn av (M) till Statsrådet (S) ställde jag en interpellation till dåvarande migrationsminister (S) med anledning av stora obetalda skuld till kommunerna. I den efterföljande debatten utlovades att höll på att arbeta sig i kapp och att väntetiden för betalning successivt skulle minska. Nya aktuella uppgifter visar att är skyldig kommunerna för asylmottagandet. Detta har fått till effekt att mindre kommuner med stort mottagande fått stora ekonomiska obalanser och tvingas låna för att klara den löpande ekonomin. har kommuner i praktiken kommit att agera bank åt staten. Detta beror på att ersättningen från till de mottagande kommunerna betalas ut i efterhand och med stora fördröjningar. Det är uppenbart att måste skynda på sin handläggning och regeringen ta sitt ansvar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att skuld till kommunerna betalas i närtid, och kan statsrådet tänka sig att överväga en ny modell med preliminära löpande a conto-utbetalningar som stäms av i efterhand, för att minska den stora summa kommunerna tvingas vänta på?
ip · H510225 · 2017-11-23 00:00:00 — Interpellation 2017/18:225 Landsbygdens villkor av (M) till Statsrådet (S) Det är viktigt att man kan bo och leva i hela – i alla avseenden. Det måste finnas en väl utbyggd infrastruktur i hela och en samhällsservice som möjliggör ett boende utanför storstäderna. En viktig fråga för många på landsbygden är att man kan utnyttja de möjligheter som ett naturnära boende innebär. Det kan handla om att man kan bygga och bo nära vatten, eller att man kan jaga och fiska i naturen. För sedan var landsbygdsministern i och pratade om regeringens landsbygdspolitik enligt referat i medierna. arrangerades ett möte i om regeringens rovdjurspolitik. Bakgrunden till mötet var den omfattande kritik som finns mot regeringen avseende att beslut om antalet vargar i inte följs av våra myndigheter. Det var en mycket god uppslutning på mötet från företagare inom lantbrukssektorn, hundägare och jägare. Regeringen fick omfattande kritik på mötet för att våra myndigheter inte följer beslut och intentioner i den av antagna rovdjursproposition under förra mandatperioden. När riksdag fattar beslut så förväntar man sig att en regering följer beslutet och säkerställer att våra myndigheter gör detsamma. Det ingår i de arbetsuppgifter som regeringen har. I budgetpropositionen säger regeringen följande om landsbygdspolitiken: ”Regeringen kommer att genomföra en långsiktig satsning på socioekonomiskt eftersatta kommuner och områden”. I rovdjurspropositionen, som är antagen av , står det också att man ska ta socioekonomiska hänsyn när man bedömer antalet rovdjur i , liksom geografisk utbredning. har beslutat om att antalet vargar i ska vara 170–270 för att vidmakthålla en livskraftig vargstam. Det är ett beslut som jag står bakom men uppenbarligen inte regeringen då statsrådet i ett interpellationssvar nu hänvisar till en miniminivå på 300 vargar i . I den rovdjursproposition som är antagen står det också att rovdjurstrycket ska ha en jämn fördelning över hela . För att nå det målet måste minskningen av varg genom licensjaktstilldelning vara omfattande i de mest vargrika länen i : , och . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder har statsrådet vidtagit i sin tjänsteutövning för att regeringen och myndigheter ska ta socioekonomiska hänsyn rörande rovdjur i eftersatta kommuner och områden som statsrådet skriver på regeringens hemsida och i budgetpropositionen? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att göra det enklare och billigare att bo och verka på landsbygden för de individer som drabbas av det omfattande rovdjurstrycket?
ip · H510226 · 2017-11-23 00:00:00 — Interpellation 2017/18:226 Fjärrstyrd flygledarverksamhet av (M) till Försvarsminister (S) Ett ökat hot från och ett mer ansträngt säkerhetsläge i . Detta är en verklighet som har kommit att bli alltmer påtaglig . Blocköverskridande försvarsöverenskommelser och moderata stämmobeslut om att återinföra den allmänna värnplikten är steg i rätt riktning inom svensk försvarspolitik. För att stärka det svenska försvaret och vårt rikes säkerhet krävs kontinuerligt arbete. Försvarsmakten överlämnade en skrivelse till om fjärrstyrning av flygledarverksamheten, där Försvarsmakten säger nej till fjärrstyrning av . I skrivelsen meddelar Försvarsmakten att den anser att fjärrstyrd flygtrafikledning på inte tar hänsyn till Försvarsmaktens behov och hänvisar till väsentlig påverkan på Försvarsmaktens verksamhet. För de fyra övriga flygplatser som är aktuella för fjärrstyrning önskar Försvarsmakten få en redovisning av hur tjänsterna vid dessa platser kan utövas under alla beredskapsskeden. Efter Försvarsmaktens yttrande har beslutat att exkludera från fjärrstyrd trafikledning. Det i mångt och mycket nyktra agerandet väcker dock frågor om fjärrstyrningens duglighet ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv. Om fjärrstyrningen har en så väsentligt negativ inverkan på Försvarsmaktens verksamhet uppstår frågan om det är rimligt att i av ett alltmer ansträngt säkerhetspolitiskt läge i vår geografiska närhet koncentrera, för försvaret duglig, flygverksamhet till en enda flygplats. Till följd av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Bedömer ministern att exkluderingen av från fjärrstyrning konfirmerar Försvarsmaktens yttrande avseende fjärrstyrningens väsentliga påverkan på deras verksamhet? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att fjärrstyrningen inte ska medföra negativa konsekvenser ur ett försvarspolitiskt perspektiv och inverka negativt på den svenska försvarsberedskapen?
ip · H510227 · 2017-11-23 00:00:00 — Interpellation 2017/18:227 säkerhetspolitiska handlingsutrymme av (M) till Utrikesminister (S) Utrikesminister har angivit att hon anser att ett svenskt medlemskap i inte är önskvärt. Utrikesministern har motiverat detta med att den svenska militära alliansfriheten bidrar till stabilitet och säkerhet i norra . Vidare har utrikesministern anfört att den militära alliansfriheten skapar förutsägbarhet i fråga om hur skulle agera i händelse av en militär konflikt i närområdet. som regeringen tydligt har avvisat ett svenskt medlemskap i har ett antal bilaterala försvarspolitiska samarbeten etablerats mellan och andra länder. Samarbetena har motiverats med att de främjar stabilitet och säkerhet i vårt närområde samt höjer Försvarsmaktens operativa förmåga. Ett av de länder som etablerat ett nära militärt samarbete med är . Detta samarbete intar en särställning då och ska ha förmåga att samarbeta i såväl fred som kris- och konfliktsituationer. Till skillnad från den har dock valt att inte på förhand utesluta ett finländskt medlemskap i . har en Natooption återinförts i den finländska säkerhetspolitiska linjen. Givet det svårförutsägbara säkerhetspolitiska läget i är den finländska hållningen både förståelig och rationell. Den har valt att agera tvärtom genom att tydligt stänga dörren för ett svenskt medlemskap i . Utrikesministern har avfärdat en intensifierad diskussion om ett svenskt Natomedlemskap just mot bakgrund av det försämrade säkerhetspolitiska läget i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Ämnar ministern ompröva sin inställning till ett svenskt Natomedlemskap givet att det säkerhetspolitiska läget i närområde har försämrats? Är det ministerns uppfattning att den finländska regeringens hållning vad avser ett eventuellt medlemskap i bidrar till stabilitet och säkerhet i norra ?