ip · H410308 · 2017-02-10 00:00:00 — Interpellation 2016/17:308 Långsiktiga mål i livsmedelsstrategin av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har till överlämnat propositionen En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104) med förslag till mål för den svenska livsmedelspolitiken och dess inriktning. Strategin är regeringens dokument, men de långsiktiga målen har förhandlats fram mellan regeringen och Alliansen. har tillsammans med övriga allianspartier aktivt bidragit till att målen har blivit betydligt bättre. Men om målen ska kunna nås krävs det nu handling. Det krävs åtgärder som stärker konkurrenskraft och lönsamhet och som bidrar till att de långsiktiga målen nås. Tyvärr är regeringens livsmedelsstrategi och handlingsplan tom på sådana åtgärder och väcker fler frågor än svar. Särskilt allvarligt är att regeringen redan presenterat mål och åtgärder som står i direkt strid med de gemensamt överenskomna långsiktiga målen. Regeringen anger till exempel i strategin att produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel bör öka (s. 74) och anger i handlingsplanen ett inriktningsmål "att av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av certifierad ekologisk jordbruksmark år av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska utgöras av certifierade ekologiska produkter ". Det finns flera skäl att vara kritisk till detta. Det övergripande målet säger att konsumenternas efterfrågan ska styra. Regeringens skrivning strider således mot målet. Ekologisk produktion ger lägre volymer än konventionell. Ett mål om ökad andel ekologiskt strider därför mot det övergripande målet att livsmedelsproduktionen ska öka. Ökad andel ekologisk produktion ger lägre volymer, vilket innebär att importen ökar. Eftersom svensk livsmedelsproduktion generellt sett är mer miljövänlig än alternativen innebär ökad import ökad miljöbelastning och strider dessutom mot det av fastslagna generationsmålet. Det är anmärkningsvärt att regeringen, innan den breda överenskommelsen om långsiktiga mål i livsmedelsstrategin ens är en månad gammal, presenterar förslag i strategin och i handlingsplanen som står i direkt strid med målen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på de allvarliga målkonflikter som beskrivs ovan, och vilka åtgärder är statsrådet och regeringen beredda att vidta med anledning av detta? har frågat mig hur jag ser på de allvarliga målkonflikter som beskrivs i interpellationen och vilka åtgärder jag och regeringen är beredda att vidta med anledning av detta. Vidare har frågat miljöminister hur ministern bedömer att inriktningsmålet för ekologisk livsmedelsproduktion påverkar miljön globalt sett, med beaktande även av det generationsmål som har fastslagit vilka åtgärder ministern och regeringen är beredda att vidta med anledning av detta. Regeringens arbete är så fördelat att det är jag som ska besvara frågorna. Jag instämmer i resonemang att det krävs åtgärder som stärker konkurrenskraft och lönsamhet och bidrar till att de långsiktiga målen i livsmedelsstrategin nås. Den presenterade livsmedelsstrategin och dess handlingsplan är regeringens svar på detta. Det finns mycket som kan göras för att stärka konkurrenskraften i livsmedelskedjan, och vi har tagit de första stegen i genomförandet av de mål som regeringen tillsammans med och den borgerliga oppositionen har enats kring. Regeringen lanserade sin handlingsplan för livsmedelsstrategin. I denna presenterar regeringen åtgärder för hela livsmedelskedjan för att uppnå målen i livsmedelsstrategin. Vi pekar bland annat ut områden såsom regelförenkling för företagen i livsmedelskedjan, insatser för ökad export av livsmedel, likvärdig kontroll- och tillståndsverksamhet i hela landet, ökad ekologisk produktion och konsumtion samt satsningar på forskning och innovation. Jag ser inte de målkonflikter som Gjörtler lyfter fram. Det är att förenkla diskussionen och synen på vad livsmedelsproduktion är. Det finns en enorm efterfrågan på ekologiska livsmedel, och den ska kunna mötas bättre av svenska producenter. Jag tror på den svenska landsbygden och svensk livsmedelsproduktion och är övertygad om att mer mat kan produceras i . Den ökande efterfrågan på ekologiska livsmedel kan bidra till tillväxt och konkurrenskraft i svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion. Det råder brist på flera svenska ekologiska produkter. Den växande marknaden för ekologiska livsmedel skapar möjligheter på marknaden för små och stora svenska jordbruks- och livsmedelsföretag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer En ökad svensk produktion av ekologiska livsmedel skulle likaså bidra till att uppnå flera av miljökvalitetsmålen, till exempel Giftfri miljö, Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt- och djurliv. Regeringen kommer därför att ge i uppdrag att utse en samordningsfunktion för att främja ekologiska livsmedel när det gäller såväl produktion och konsumtion som export. I det fortsatta arbetet för att främja ekologiskt ska det också tas fram en åtgärdsplan och etappmål för hur målen ska nås. Detta ska göras i samråd med berörda aktörer. Jag tackar landsbygdsministern för svaret. Det är lite tråkigt att miljöministern inte är här för att debattera den del som handlar om exporten och vår miljöpåverkan, men vi får väl hålla till godo med att landsbygdsministern är här och ta hela debatten med honom så . Frågan gäller livsmedelsstrategin, där Alliansen, regeringen och även alltså kom överens om långsiktiga mål. Det som har hänt därefter är att regeringen har presenterat sin kompletta strategi, det vill säga inte bara målen utan även resten av strategin, och en handlingsplan. Det är en del saker i strategin som väcker frågetecken, tycker jag. Det handlar bland annat om detta med de ekologiska livsmedlen. Regeringen anger att produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel bör öka. Det står i strategin, och i handlingsplanen har man dessutom siffersatta inriktningsmål om att av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av certifierad ekologisk jordbruksmark och att av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska utgöras av certifierade ekologiska produkter . Som jag ser det finns det anledning att vara kritisk till detta, fru talman, och det av flera skäl. Det står i det övergripande målet att det är konsumenternas efterfrågan som ska styra. Precis så är det formulerat. Det regeringen gör nu är alltså att sätta ett mål för ekologisk produktion, och det går inte att tolka detta på något annat sätt än att det står i direkt strid med det övergripande målet, fru talman. Jag ställer mig frågande här och skulle gärna vilja höra landsbygdsministern utveckla svaret: Hur tänker regeringen när man efter att vi har kommit överens om ett övergripande mål sätter egna mål som direkt strider mot det övergripande målet? Ett annat problem är att det övergripande målet säger att livsmedelsproduktionen ska öka totalt i . Men den ekologiska produktionen ger lägre volym än den konventionella. Det finns lite olika siffror på det här, men den sammanställning som SCB och har gjort visar att de faktiska spannmålsskördarna för ekologiskt är betydligt lägre. De omfattar mellan av den konventionella odlingen. För till exempel matpotatis är siffran . Det betyder att om man helt skulle gå över till ekologiskt skulle mellan en tredjedel och hälften av produktionen försvinna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det är alltså så, landsbygdsministern, att det inte kan bli både mer svenskt och mer ekologiskt . Det är uppenbart för mig att det för regeringen är viktigare med det ekologiska än med det svenska. Jag tycker att det är lite synd eftersom den svenska konventionella produktionen ligger så långt fram när det gäller både miljöhänsyn och djurskydd. Landsbygdsministern uttryckte det själv väl, tyckte jag, i ett radioprogram . Så här sa landsbygdsministern då: "Svenskt så kallat konventionellt jordbruk brukar jag säga är egentligen det svenska miljöanpassade jordbruket." Statsrådet hade ju helt rätt i det. Jag förstår därför inte varför han och regeringen nu är så angelägna om att stödja en annan och specifik produktionsform. Ett ytterligare problem med det här är att lägre svenska volymer innebär att produktionen i stället kommer att behöva bli högre någon annanstans om vi förutsätter att vi ska fortsätta att föda befolkningen både i och globalt. Eftersom den svenska livsmedelsproduktionen, även den konventionella, är mer miljövänlig än alternativen innebär det här ökad miljöbelastning. När vi importerar mer livsmedel från länder som har större miljöpåverkan i sin produktion än vad vi har innebär det faktiskt att vi bryter mot det av fastställda generationsmålet som säger att vi inte ska exportera vår miljöpåverkan. Jag kan instämma i det som sa. Svenskt jordbruk är bland de främsta jordbruken i världen när det gäller miljö- och djurskydd. Våra jordar är bra, vårt klimat är bra, våra lantbrukare är bra, våra rådgivare är bra, vår forskning är bra och så vidare. Svensk livsmedelsproduktion har backat , och det är mycket allvarligt för landsbygd, jobb, kretslopp, biologisk mångfald med mera. är kanske mest importberoende land. Vi importerar av vår mat. Det är mer än vad med sina begränsade resurser gör. Detta är faktiskt en skandal. Det är bra att partier har enats om mål för en livsmedelsstrategi. Den borde ha sett dagens ljus mycket tidigare. Nog sagt om det, men det är bra att den har kommit. Målen om ökad produktion, ökad konkurrenskraft och ett hållbart jordbruk är bra. Men vad gör regeringen nu i sin proposition till ? Plötsligt får fullt gehör för sin ensidiga prioritering av organiskt eller biologiskt certifierad mat, i kallad ekologiskt. Plötsligt frångås de mål som partier alldeles har enats om, och plötsligt sätts det extremt höga målet att offentlig sektor, kommuner och landsting, ska köpa av sin mat från ekojordbruket i hela världen. Detta är inte att hedra en politisk uppgörelse. Det är mycket tveksamt att staten ska skriva kommunerna på näsan när det gäller hur de ska upphandla sin mat. Jag är övertygad om att kommunerna alldeles utmärkt klarar att sätta upp villkoren för upphandling. Om mål ska sättas upp ska målet i första hand vara att man ska prioritera inköp av livsmedel som är närodlade under svenska miljö- och djurskyddskrav. har till exempel i sin utmärkta regionala livsmedelsstrategi satt upp målet att av maten i offentlig upphandling ska komma från . Min uppfattning är att det svenska jordbruket är ett av världens mest miljö- och djurskyddsvänliga, både det dominerande vanliga miljövänliga jordbruket och det miljövänliga ekojordbruket. Det är två bra och rätt likvärdiga alternativ med lite olika för- och nackdelar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det är därför utomordentligt anmärkningsvärt att staten ska kräva att kommunerna köper in huvuddelen av sin mat i form av ekologiskt från hela världen. Det ger också väsentligt dyrare råvarukostnader, , än vad svensk mat i övrigt kostar. Det ger kommunerna flera miljarder i högre kostnader i ett läge när det finns prognoser om att kommunalskatterna behöver höjas med . När staten så skriver kommunerna på näsan rörande hur de ska agera är frågan om detta är vad kommunernas uppdragsgivare, till exempel äldre i äldreomsorgen eller elever och lärare i skolorna, vill ha. Min uppfattning är att de främst efterfrågar bra husmanskost från bönder. En sådan här väldigt kraftig signal från staten, att ekomat är mycket bättre än livsmedel från det svenska jordbruket, tycker jag är djupt problematisk. Båda är ju bra. Hur kan landsbygdsminister gå med på och försvara att endast en liten del av kommunernas matinköp ska få komma från det vanliga miljövänliga jordbruket? ska kommunerna enligt staten på nåder få köpa in från det dominerande svenska jordbruket och dessutom i konkurrens med mat från importländer. Det kanske bara är som ska komma från de vanliga gårdarna i . Hur i helsike har regeringen tänkt här? Är det alltså och som ska styra livsmedelsstrategi? De målkonflikter som lyfter fram finns inte. Det här handlar om att öka den svenska livsmedelsproduktionen totalt sett. Den överenskommelse som regeringen har med och samtliga borgerliga partier innebär att vi är överens om de övergripande målen. Vi är överens om de tre strategiska områdena, om att både konventionellt och ekologiskt kan öka och om att det är konsumentefterfrågan som ska styra det här. Vi är också överens om att de här målen är långsiktiga till 2030 och att de övergripande målen icke ska siffersättas. Vi har inte heller gjort så i propositionstexten; vi har icke siffersatt. Men vi har i de här diskussionerna meddelat att varje regering för sig kommer att lägga sin handlingsplan. Den kan se olika ut . Den kan också siffersättas. Något förbud mot siffersättning är inte överenskommet. När det gäller situationen är konsumtionen av ekologiskt långt större än produktionen. Vi importerar väldigt mycket. Det är svårt att få tag i ekologiska livsmedel. Ofta står hyllorna tomma i affärerna. Det har alltså blivit en dramatisk ökning av konsumtionen av ekologiska livsmedel. Om vi tittar , , ser vi att den har ökat från 6 miljarder till 25 miljarder, alltså plus 19 miljarder . Analytiker tittar på de nästkommande åtta åren, alltså , och spår att konsumtionen kommer att öka till 45 miljarder, alltså en ökning med ytterligare 20 miljarder. Tittar man på den offentliga konsumtionen är totalt sett ekologiskt . Man vill öka mer, men man säger från det offentliga, från kommuner och landsting, att det är mycket svårt att få tag i det här. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det finns några som lyckas. Statistiken visar att etta i faktiskt var , som är en moderatstyrd kommun, som har ekologiskt. Tvåa var , som är S-styrd, . De ligger nära så det är klart att det kanske är lite lättare att få tag i ekologiskt där. Det är med detta som bakgrund som regeringen nu i sin handlingsplan säger att vi vill ha ett inriktningsmål. Observera att vi inte kan kräva att det ska bli hos det offentliga, utan vi vill ha ett inriktningsmål att produktionsarealen ska öka från . Den totala livsmedelsproduktionen måste öka i . Det är vi politiskt överens om. Det behövs inte mindre politik, , utan det är frånvaron av politik som har gjort att livsmedelsproduktionen i det här landet har minskat och har gjort att vi har ett handelsbalansunderskott på livsmedel med minus 47 miljarder. Det är därför vi tar de här initiativen och vidtar de här åtgärderna. Efterfrågan på ekologiska livsmedel ökar dramatiskt i . Det är därför vi antar den här handlingsplanen och sätter in de här resurserna - så att svensk produktion ska kunna öka och även motsvara den konsumentefterfrågan som finns på det här området. Och det kommer att skapa jobb. Det kommer att skapa jobb på svensk landsbygd när vi ökar livsmedelsproduktionen. Jag vet ju att värnar svensk produktion, både konventionell och ekologisk. Det gör även jag. Det vet om. Varför då måla upp en konflikt mellan olika produktionsformer och säga att om den ena ska öka ska den andra minska? Det är synd, för det är ju inte så det är. Båda behövs, och båda kan faktiskt öka. Livsmedelsstrategin är ett svar för att få tillbaka en mycket större livsmedelsproduktion. Tack, landsbygdsministern! Det finns ingen målkonflikt, säger . Där måste jag säga emot landsbygdsministern, för det är just precis vad det gör. Det är exakt det som är föremålet för den här interpellationen, och det är det som är hela skälet till att vi har den här debatten. Som jag sa tidigare: Ekologisk produktion ger lägre volymer. Det går alltså inte att säga att andelen ekologiskt ska öka i produktionen och säga att den totala produktionen ska öka. Det är inte möjligt att uppnå detta. Om det är någonstans mellan en tredjedel och hälften av produktionen som försvinner kommer det att bli en tydlig försämring av vår självförsörjning, vilket i sig är ett problem. Det är korrekt som landsbygdsministern säger att det inte finns något förbud mot en siffersättning av målen. Det är det heller ingen som har påstått. Problemet här är att det uppstår en målkonflikt. Då tycker jag att det är viktigt att komma ihåg att det övergripande långsiktiga målet, där vi är brett överens i sju partier, gäller före eventuella siffersatta mål från regeringens sida. Det blir lite märkligt när landsbygdsministern säger att det är frånvaron av politik som är problemet här och att det behövs mer politik för att lösa problemet. Jag skulle säga att det stora problemet för svensk livsmedelsproduktion är att konkurrenskraften har urholkats och försämrats. Det har inte skett genom frånvaro av politik. Det har skett genom alldeles för stor närvaro av politik. Höga skatter och andra kostnader, regelkrångel, administrativa bördor, särkrav - det är detta som är den försämrade konkurrenskraften. Det är politiska beslut som har skapat den här situationen. Landsbygdsministern har rätt i så måtto att det säkert krävs politiska beslut för att rulla tillbaka det här. Men det handlar inte om att lägga på nya krav, utan det handlar om att rulla tillbaka en del av de krav som redan finns. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag vill gärna ge landsbygdsministern rätt i att man inte i onödan ska måla upp en konflikt mellan ekologiskt och konventionellt. Jag har full förståelse och stor respekt för att de som ska köpa livsmedel, oavsett om de är privata konsumenter eller offentliga aktörer, vill ställa höga krav avseende miljö, djurhållning och annat. Problemet här är att man tappar bort och glömmer bort hela den konventionella produktionen, som ligger långt framme i . Det har framgått tydligt, bland annat i ett antal artiklar och radioinslag, att det är ett problem att svenska aktörer till exempel inom offentlig upphandling köper ekologiska produkter utifrån som kanske till och med är sämre för miljön än de svenska konventionella därför att kommunerna har valt att sätta just den typ av mål som landsbygdsministern tycker är viktiga, det vill säga att man sätter mål för ekologisk konsumtion snarare än att ställa kraven direkt när det gäller miljö och djurskydd. Det är ju det som är det viktiga. Om vi vill säkerställa livsmedelsprodukter som är bra i miljöhänseende och sett till djurskydd är det de kraven vi ska ställa. Vi ska inte välja att fokusera på en specifik produktionsform, för problemet med den är att den inte väger in de tre delar som måste finnas med i hållbarhetsbegreppet. Det handlar om såväl miljö som ekonomi och sociala frågor. Det är inte rimligt att säga att man aldrig ska få använda växtskyddsmedel, tycker jag. Man måste också ta hänsyn till hur stor volym vi faktiskt kan producera. Vi ser att teknikutvecklingen leder till att användning av växtskyddsmedel i den konventionella odlingen går ned, och den kommer att gå ned ännu mer framöver med robotar som kan rensa ogräs eller pricksäkert träffa bara ogräsplantorna med växtskyddsmedel. Det här kommer inte att vara ett problem. Tudelningen mellan konventionellt och ekologiskt blir alltmer irrelevant, och då frågar man sig varför regeringen sätter så stort fokus på detta. Det är svårt att få tag i eko. Hyllorna gapar tomma, säger landsbygdsministern. De gapar ännu mer tomma på svenskproducerad mat. När vi sätter mål för kommunerna borde det i första hand vara mål för andelen svenskproducerat. I andra hand kan man ta ekomål och sådant. Jag har stor respekt för hela det svenska jordbruket, både det vanliga miljövänliga och det miljövänliga ekologiska. Men det vanliga står för av matproduktionen i . Enligt regeringen ska kommunerna inte längre få köpa mer än ytterst lite mat från av bönder. Det är obegripligt. Marknadens efterfrågan ska styra absolut, inte statens diktat. Eko växer, och det är helt okej. Men svensk mat i stort måste också växa. Staten ska inte lyfta det ena till skyarna och sätta det andra under skäppan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Landsbygdsministern vill se en samordningsfunktion för att främja inte svensk mat utan just ekologisk livsmedelsproduktion med en konsument, export och åtgärdsplan. Den borde ju gälla hela det svenska jordbruket, inklusive det som odlas ekologiskt. Landsbygdsministern menar att ju större ekojordbruket blir, desto bättre uppfylls miljökvalitetsmål som Ett rikt odlingslandskap med mera. Menar alltså landsbygdsministern att det miljövänliga svenska jordbruket inte bidrar till dessa mål? Menar landsbygdsministern att importerad ekomat bidrar till dessa mål? Det stora hotet mot miljökvalitetsmålen är att vi är kanske mest importmatsberoende land. Mat från , och bidrar noll till svenska miljökvalitetsmål. Därför borde regering och riksdag främst inrikta sig på att stärka konkurrenskraften hos hela det svenska jordbruket så att det kan växa i takt med marknadens efterfrågan på både det vanliga miljövänliga och eko. Så är mål formulerade i bred enighet. Hur kan regeringen gå ifrån detta i den proposition man nu förelagt ? Jag är glad att vi är överens om de övergripande målen för en livsmedelsstrategi. Det är någonting som Socialdemokraterna har drivit i , men har även de andra partierna tyckt att det är bra att vi har en livsmedelsstrategi. Det är jag glad över, för jag tror att det är viktigt för landsbygd och lantbrukare. Att vi nu har en livsmedelsstrategi på plats innebär också att vi kan ta steg framåt och fatta beslut som faktiskt uppfyller de mål som vi har satt upp. Det tar upp i sitt inlägg är att det stora problemet är för mycket politik på det här området - skatter, regelbördor, krångel, särkrav och så vidare. Det kan man såklart tycka. Men det vi håller på med nu är faktiskt att försöka se över även de här reglerna. Regelförenklingar har vi jobbat med . Det gjorde även den förra regeringen - väldigt framgångsrikt. Vi fortsätter i samma spår. Ett mål för ekologisk produktion är någonting som de allra flesta kommuner och alla regioner eller landsting i hela har . Jag kan inte förstå att det är kontroversiellt att vi sätter ekologiska mål. Jag tycker att det är bra. Det är givetvis ett inriktningsmål och ett eftersträvansmål och ingenting som kommer att hända . Precis som landsbygdsministern sa är det också så att vi inte kan tvinga kommunerna eller regionerna att uppfylla detta. Hemma i min region, Region , har vi i princip redan nått det här målet. Det som jag tycker är lite kul i den här diskussionen är att ondgör sig så över att vi har satt ett ekologiskt mål. I och med det som ni i säger bryter ni ju faktiskt de vallöften som ni gav era väljare, som ni gick till val på. Ni gick till val på att ni skulle ha ekologiska mål för hur mycket man ska upphandla offentligt och andra mål på den ekologiska sidan. ska man helt plötsligt inte ha några sådana mål, för det är skadligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Vi behöver öka den ekologiska produktionen i . Vi kan se att efterfrågan ökar dramatiskt och inte kan uppfyllas. Varför ska vi inte försöka uppfylla de krav som finns från konsumenterna så att de kan handla svenskt? Jag tycker att det är ett väldigt konstigt resonemang. Jag tror att detta kommer att bli väldigt bra och att konsumenter, kommuner och regioner kommer att få de varor man vill ha. tar också upp att marken för ekologisk produktion är så mycket mindre och inte räcker till. Det är helt rätt, men är det ganska många hektar som lagts i träda ; jag tror att det är . På en del av den marken har det i och för sig planterats skog, men det finns faktiskt mer som inte brukas . Så jag skulle vilja säga att vi här i har alla möjligheter att uppfylla detta mål och åstadkomma en ekologisk produktion som är mycket bättre för miljön. Det tror jag att vi alla är betjänta av. Jag brukar ofta framhålla att svenskt jordbruk är världsledande när det gäller miljötänk.