ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H410624 · 2017-09-06 00:00:00 — Interpellation 2016/17:624 Lärares specialpedagogiska kompetens rörande neuropsykiatriska svårigheter av (M) till Statsrådet (S) lade regeringen fram en promemoria avseende specialpedagogisk kompetens i fråga om neuropsykiatriska svårigheter. I promemorian lämnas förslag till ändringar i examensbeskrivningarna för speciallärarexamen och specialpedagogexamen i högskoleförordningen (1993:100). Syftet med ändringarna är att säkerställa att framtida speciallärare och specialpedagoger har en fördjupad och breddad kompetens i fråga om neuropsykiatriska svårigheter. vet vi att av barnen och ungdomarna i har någon form av neuropsykiatrisk funktionsnedsättning. Detta motsvarar en till två elever i varje klass. Därtill vet vi också att det tar innan en elev får sin diagnos. går eleven i en klass och har en lärare som endast gått lärarutbildningen, utan någon specialutbildning inom området. Dessa lärare ska hantera undervisningen för både de elever som har och de som inte har någon funktionsnedsättning. Jag vill därför fråga statsrådet : Varför har man inte infört ämnet kompetens inom neuropsykiatriska svårigheter i hela lärarutbildningen?
ip · H51010 · 2017-09-26 00:00:00 — Interpellation 2017/18:10 Motorfrågan för Gripen E samt risken för att känslig information sprids till obehöriga av (KD) till Försvarsminister (S) Det är inget nytt att det finns många civila aktörer inblandade inom JAS Gripen, som är största militära projekt. Så har det alltid varit. Men informationen har hanterats av svenska försvarsföretag i nära samarbete med Försvarsmakten och . Som det ser ut när det gäller motorfrågan för JAS Gripen E är vi på väg att överlämna information om ett mycket komplext och sekretessbelagt system att hanteras av utländska företag, som dessutom är svårare att kontrollera än svenska försvarsföretag. I ljuset av it-haveriet på Transportsstyrelsen bör flera frågor ställas rörande informationssäkerhet. Myndigheter såsom Försvarsmakten, och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap upphandlar på en övergripande nivå med operativa krav som fokus. Det vore angeläget att veta hur stora delar av upphandlingen som har överlämnats till det upphandlade företaget och hur myndigheterna följer upp företagets upphandlingar. Det finns skäl att fråga sig om myndigheterna på ett tillfredsställande sätt belyst möjligheter och risker vid upphandling av större system såsom energilösningar och generell datahantering samt framtida driftsstöd och underhåll där stora delar av sekretessklassad information riskerar att hamna i utlandet. Det är inte minst viktigt att veta om det finns risk att delar av sekretessklassad information hamnar i utlandet, exempelvis gällande Gripen och A26. Anser försvarsministern att det finns risk att känslig information kan spridas till obehöriga – i likhet med den informationsförlust som skedde när Transportstyrelsen upphandlade it-hantering internationellt? Haveriet på Transportstyrelsen visar att det finns en risk att ett antal myndigheter lever i en bubbla där inga hot finns mot . Mot denna bakgrund vill jag fråga försvarsminister : har byggt upp en mycket framgångsrik produktstödsmodell för RM12 . Är det i sin ordning att FMV låter outsourca en sådan viktig och unik militär flygmotorförmåga som vi har på Gripen till det amerikanska bolaget ? Är det i sin ordning att våra unika motordata, som finns hos oss i , ska hamna i utländsk ägo? Har svenska myndigheter på ett tillfredsställande sätt belyst möjligheter och risker vid upphandling av större system såsom energilösningar och generell datahantering samt framtida driftsstöd och underhåll till JAS Gripen E, och finns det risk att delar av sekretessklassad information hamnar i utlandet?
ip · H51012 · 2017-09-27 00:00:00 — Interpellation 2017/18:12 Trafiksatsningar av (M) till Statsrådet (S) förslag till nationell plan för transportsystemet 2018–2029 har gått ut på remiss. Tyvärr har utelämnat den järnvägssatsning på sträckan –som Alliansen initierade. Detta är olyckligt då det riskerar att slå mycket hårt mot . För att jobb och företag ska bli fler krävs bra infrastruktur. Arbetspendlingen mellan och är så pass omfattande att det är en av landets största pendlingsströmmar. För att hela ska leva, med samma möjligheter till god välfärd, bör därför sträckan prioriteras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet och regeringen att satsa på tågsträckan –, och i sådana fall hur?
ip · H51013 · 2017-09-27 00:00:00 — Interpellation 2017/18:13 Vinsttaket och välfärdskonsekvenserna av (M) till Finansminister (S) Regeringen har aviserat att de vill införa ett så kallat vinsttak i välfärden, och om detta går igenom kommer konsekvenserna för välfärden att bli mycket allvarliga. Situationen kommer att bli minst sagt olycklig för alla landsting, regioner och kommuner samt alla oss som på olika sätt är beroende av en fungerande välfärd. Alla dessa är nämligen högst beroende av att välfärdsföretagen avlastar deras verksamhet och bidrar med den valfrihet som regeringen säger sig värna. Förslag som vinsttak visar dock på motsatsen och en avsaknad av förståelse för vad det innebär att driva företag. Enligt uppgifter skulle ett vinsttak innebära ytterligare 6,2 miljoner läkarbesök för landstingen och hela 8,8 miljoner besök hos andra personalkategorier. Kostnader för dessa tillkommer utöver redan befintligt behov av resurser till sjukvården och välfärden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Hur avser finansministern och regeringen att möta de ökade välfärdskostnader som ett vinsttak i välfärden skulle medföra?
ip · H51014 · 2017-09-27 00:00:00 — Interpellation 2017/18:14 Äldre som arbetar av (M) till Finansminister (S) har många samhällshjältar. Några av dessa är alla de äldre som bidrar med sin kompetens genom att arbeta trots att de egentligen uppnått pensionsålder. Detta förstärker välfärden och lindrar i viss mån den personalbrist som råder inom vissa yrken. För en stark framtid krävs också att politiken möjliggör goda förutsättningar för att de av våra äldre som vill och kan arbeta också ska kunna göra så. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Vilka åtgärder avser finansministern och regeringen att vidta för att göra det mer attraktivt för äldre att förlänga sina arbetsliv om de så själva önskar?
ip · H5102 · 2017-09-15 00:00:00 — Interpellation 2017/18:2 Stranderosion av (M) till Miljöminister (MP) Problemet med stranderosion kan skådas på flera ställen i . På vissa platser är läget akut, såsom vid kusten i . Havet äter sig allt längre in i kusten, och egendom hotas. För kustnära kommuner är detta ett mycket allvarligt problem. Stora värden riskerar att gå förlorade. Det drabbar enskilda markägare, men det drabbar också möjligheterna till rekreation och inkomsterna från turismen. Dessutom kan stranderosionen innebära problem för avloppssystem och grundvatten. Det finns flera sätt att åtgärda stranderosionen. Det kanske mest hållbara är strandfodring, som innebär att man på en eroderad kuststräcka lägger ut sand som hämtats i havet. Sand som sugits ut till havs återbördas i ett kretslopp utan att medföra större skada eller andra efterverkningar. Men regelverket för strandfodring är komplicerat och svårtytt. Framför allt är det den dubbla miljöprövningen som sker både mot och mot lagen om kontinentalsockeln som i praktiken omöjliggör eller starkt försvårar lämpliga åtgärder. Lagstiftningen är utformad så att olika myndigheter och departement handhar olika delar av en ansökan om strandfodring. Tyvärr saknas ett övergripande samordningsansvar. Dessutom gör ofta olika intressenter olika bedömningar. Detta är inte hållbart. Hanteringen måste förenklas drastiskt. Ystads kommun har efter många turer fått tillstånd att strandfodra. Men det har tagit , och man har drabbats av många onödiga kostnader. Möjligheten för drabbade kommuner att få ersättning saknas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder avser miljöministern och regeringen att vidta för att underlätta och förbilliga för kommunerna att genomföra strandfodring? Hur ser miljöministern på möjligheten för staten att ta ett övergripande ansvar för stranderosionsfrågan? Vilken myndighet har det huvudsakliga ansvaret för stranderosionsproblematiken, och hur fungerar samordningen med övriga berörda myndigheter?
ip · H5103 · 2017-09-19 00:00:00 — Interpellation 2017/18:3 Vapenpasset av Boriana (M) till Justitie- och inrikesminister (S) hårda krav på införsel av legala vapen avsedda för sportskytte innebär ett stort problem för arrangörer av tävlingar med deltagare från andra EU-länder. EU-vapenpasset infördes genom ett direktiv , och implementerade detta vid EU-inträdet 1995. Svenska skyttar som vill ta med de vapen de har licens för i kan med hjälp av EU-vapenpasset utan problem eller extra byråkrati ta med dessa till tävlingar i andra EU-länder. vägrar emellertid ännu att acceptera EU-vapenpasset för utländska skyttar som vill komma och tävla i , eftersom vi har valt att utnyttja möjligheten att ha ett nationellt införseltillstånd utöver det europeiska. En redan hårt ansträngd polismyndighet får därmed ännu en uppgift att lösa med resultatet att en införselansökan från en tävlingsskytt från ett annat EU-land kan ta att behandla. Den extra byråkratin kring införsel av tävlingsvapen gör handläggningstiderna mycket långa – den bidrar också till längre handläggningstider även för vapenlicenser. Handläggningstiderna är fortfarande mycket långa – längre än vad de var när JO 2011 först kritiserade dem. På flera håll i landet är de 10–. Att problemet inte har åtgärdats efter att det uppmärksammades är oacceptabelt. Så länge utländska tävlingsskyttar hindras från att delta i tävlingar i på grund av långa handläggningstider har regeringen mycket arbete kvar att göra. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att handläggningstiderna för införseltillstånd kortas ner till en acceptabel nivå?
ip · H5104 · 2017-09-19 00:00:00 — Interpellation 2017/18:4 Vinsttak och välfärdskonsekvenser av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har aviserat att de vill införa ett så kallat vinsttak i välfärden, och om detta går igenom kommer konsekvenserna för välfärden att bli mycket allvarliga. Situationen kommer att bli minst sagt olycklig för alla landsting, regioner och kommuner samt alla oss som på olika sätt är beroende av en fungerande välfärd. Landsting, regioner och kommuner är nämligen högst beroende av att välfärdsföretagen avlastar deras verksamhet och bidrar med den valfrihet som regeringen säger sig värna. Förslag som vinsttak visar dock på motsatsen och en avsaknad av förståelsen för vad det innebär att driva företag. Enligt uppgifter skulle ett vinsttak innebära ytterligare 6,2 miljoner läkarbesök för landstingen och hela 8,8 miljoner besök hos andra personalkategorier. Kostnader för dessa tillkommer utöver redan befintligt behov av resurser till sjukvården och välfärden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Hur avser statsrådet och regeringen att möta de ökade välfärdskostnader som ett vinsttak i välfärden skulle medföra?
ip · H5105 · 2017-09-21 00:00:00 — Interpellation 2017/18:5 Operativ förmåga med tung kustrobot av (L) till Försvarsminister (S) kommunicerade statsmakten att tung kustrobot av typ RBS 15 för markbaserad sjömålsbekämpning är under återinförande som en del av marinens sjöstridsflottiljer. All tung kustrobot av typ RBS 15 förbandsproducerades vid (KA 2). När detta regemente avvecklades så skingrades marinens kompetens i fråga om rörlig markbaserad sjömålsbekämpning med både artilleri och tung kustrobot. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder så att marinens sjöstridsflottiljer bemannas också med sådan krigsplacerad personal som är nödvändig för bekämpning med markbaserad tung kustrobot?
ip · H5106 · 2017-09-21 00:00:00 — Interpellation 2017/18:6 Motorfrågan för Gripen E av (L) till Försvarsminister (S) testflögs stridsflygplanet 39 E, ersättaren till dagens Gripen C/D-version. har beslutat att ska införskaffa en ny version av stridsflygplan, där 60 E skall ersätta dagens ca 100 C/D. Stridsflyget är avgörande för försvar och har av pekats ut som en förmåga av nationellt väsentligt säkerhetsintresse. Ett stridsflygsystem innehåller flera komplexa och avancerade system, vart och ett avgörande för stridsflygets förmåga och tillgänglighet. Ett av de mest komplexa och kostsamma delsystemen är motorn, den delvis svenskutvecklade RM12. Motorn i ett modernt stridsflygplan kan under sin livslängd stå för uppemot halva livscykelkostnaden. har för dagens haft en mycket kostnadseffektiv modell för flygplansmotorns avancerade underhåll, det så kallade produktstödet, vilket GKN, FMV och flygvapnet har utvecklat tillsammans under . Till Gripen E-versionen har man valt ett nytt motoralternativ, den amerikanska motorn F414. Motorn har av tillverkaren även anpassats för ett enmotorigt flygplan. Vad som dock inte är löst är formen för produktstödet. har parter inom industrin diskuterat formerna för ett framtida produktstöd. Dessa diskussioner har dock dragit ut . I ett brev till försvarsutskottet angav dåvarande generaldirektören att man eftersträvade en kostnadseffektiv modell, där svensk industrin skulle ha ett inflytande över den nya motorn motsvarande det man har över RM12. En lösning på motorfrågan till Gripen E är fortfarande inte klar. Försvarsministern har under it-skandalen på Transportstyrelsen offentligt uttalat att han är principiell motståndare till så kallad outsourcing. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder är ministern beredd vidta för att undvika att den uppbyggda, unika och svenska flygmotorförmågan outsourcas till ?
ip · H5107 · 2017-09-22 00:00:00 — Interpellation 2017/18:7 En generell tillståndsplikt inom av (M) till Statsrådet (S) Svensk välfärd ska byggas så att mångfald kan förenas med noggrann kontroll av våra gemensamma resurser. Kvalitet måste alltid stå i fokus och vi måste ställa hårda kvalitetskrav oavsett utförare. infördes tillståndsplikt för privata vårdgivare som bedriver äldreboenden och boenden för funktionshindrade inom socialtjänstlagen, däremot gäller detta inte för verksamhet inom regi. Den rödgröna regeringen vill dock inte att kraven ska gälla alla. kom regeringens budget . I den avvisar regeringen tillkännagivande om att tillståndsplikt bör införas för all verksamhet inom , därmed att tillkännagivande är slutbehandlat. Det är tråkigt att regeringen saknar ambitioner om en välfärd som ska säkra kvalitet för alla. Alla verksamheter, såväl privata som offentliga, som tillhandahåller välfärdstjänster bör uppfylla kraven på god kvalitet och säkerhet. Om man inte når upp till kvalitetskraven ska man inte heller få bedriva verksamhet, och detta oavsett om det rör sig om en privat eller offentlig aktör. Vi moderater har varit tydliga med att vi vill se en generell tillståndsplikt som ska gälla alla, oavsett vem som är utförare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur kommer det sig att statsrådet och regeringen inte respekterar tillkännagivande om att en generell tillståndsplikt bör införas för all verksamhet inom ? Anser statsrådet att det är lämpligt att brukare och medarbetare inom kommunalt driven verksamhet riskerar att få sämre villkor än de krav som tillsynsmyndigheterna ställer på motsvarande utförare som drivs i privat regi?
ip · H5108 · 2017-09-22 00:00:00 — Interpellation 2017/18:8 Det ökade ekonomiska stödet till solceller av (M) till Statsrådet (S) För att klara omställningen till ett hållbart samhälle behöver vi fortsätta utvecklingen och utbyggnaden av förnybara energitekniker. Produktionen av solenergi ökar runt om i världen – och även i . Det är mycket glädjande. Men tyvärr verkar regeringen vara mer intresserad av att dela ut pengar till höger och vänster än av att vidta effektiva åtgärder för att långsiktigt främja förnybar energi. I höstbudgeten presenterade regeringen en ökning av det ekonomiska stödet till solceller med samt en ökning om . Regeringen vill alltså utöka det befintliga stödet med miljardbelopp. Men inte ens solenergibranschen välkomnar subventionerna. Dagen efter att regeringen släppt sin budget publicerade branschorganisationen en debattartikel i med rubriken ”Fasa ut stödet till solceller”. Svensk Solenergi skriver att de ser fortsatt sjunkande priser, ökad lönsamhet och kraftig marknadstillväxt. Branschföreträdarna efterlyser förenklade regler i stället för höjda subventioner. Även är starkt kritiska till satsningen. påpekar i sin kommentar till budgeten att ”det särskilda stödet till solceller frångår principen om kostnadseffektivitet och teknikneutralitet och borde slopas istället för att utökas”. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Varför vill statsrådet och regeringen öka subventionerna till solceller trots att marknaden redan utvecklas i rätt riktning? Anser statsrådet och regeringen att styrmedel på klimatområdet bör vara kostnadseffektiva och teknikneutrala?
· H51013 · 2017-10-17 13:25:23 — Jag kan inte säga att alla de förslag som har lagt fram är perfekta. Det finns brister i de förslagen, precis som det finns brister i den ordning som vi har . Det vi måste göra nu är att utifrån de remissvar som vi fått in och utifrån den folkliga viljan att begränsa vinsterna i välfärden hitta lösningar som gör att resurserna används till kvalitetshöjningar. Då kommer det att krävas kompromisser. Det kommer att krävas ansvarstagande från höger och vänster. Det kommer att krävas kompromisser också i den här kammaren. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H51017 · 2017-10-05 00:00:00 — Interpellation 2017/18:17 Det säkerhetspolitiska rådets roll och betydelse av (M) till Statsminister (S) besvarade statsminister en interpellation jag väckt kring det så kallade säkerhetspolitiska råd han beslutat inrätta . Bland annat meddelades att tanken var en mötesfrekvens om ca en gång , och ett antal olika frågeområden som skulle kunna behandlas avgavs. Rådet skulle ledas av statsministern själv, men bland övriga deltagare kunde finnas exempelvis utrikesministern, försvarsministern och inrikesministern. Några offentliga handlingar som styrker att det så kallade säkerhetsrådet sammanträtt finns egentligen inte. I och med att rådet inte sägs ha någon beslutsfunktion anses det inte behöva upprättas några handlingar. I själva verket går det endast att finna en upprättad handling som går att få ut och den är från , skickad från i och rubriceras "- inför första mötet med ". I debatten förklarade statsministern angående detta råd: ”Det är inte ett beslutande organ. Det är det som är själva poängen. Det är regeringen som beslutar, precis som vanligt. Det här är ett beredande och koordinerande organ mellan de statsråd som förväntas ha mest inblandning i den här typen av frågor.” Och vidare: ”Detta är ett koordinerande och förberedande organ, och regeringen är överens om att det är bra om ett antal statsråd kan få ett mer fokuserat ansvar för att koordinera dessa ärenden. Men besluten ligger hos regeringen, och dokumentation ska självfallet ske på ett sådant sätt att regeringsbesluten kan granskas av .” har det gått nästa rådet inrättades. Det finns all anledning att reflektera och utvärdera. Har detta organ haft den betydelse, tyngd och koordinerande roll som eftersträvades i och med inrättandet? Mina frågor till statsminister : Har det så kallade haft avsedd effekt? Har rådet fungerat som tänkt sedan det formerades ? Går det att peka på operativ nytta som det så kallade haft? Var det statsministerns avsikt vid bildandet av det att endast en upprättad handling skulle gå att spåra till detta råd ?
ip · H51023 · 2017-10-09 00:00:00 — Interpellation 2017/18:23 Anslag för ökat företagande av (KD) till Närings- och innovationsminister (S) I den presenterade höstbudgeten från regeringen är det svårt att utläsa om det utgår anslag till fler aktörer inom företagsrådgivning och utveckling än , som är en statlig aktör på området. Det har varit stor besvikelse hos Coompanion, Winnet med flera samt inte minst hos , som finns över hela landet och har flest möten och rådgivningstillfällen med personer som vill starta företag. ges 17 000–20 000 personer rådgivning kring start av företag genom . Av dessa startar 7 000–10 000 nya hållbara företag, och tillsammans med de övriga aktörerna är det betydligt fler än , som dock får betydligt högre anslag till sin verksamhet. Om regeringen menar allvar med sina olika strategier för innovation, export med mera behövs fler som ger rådgivning för att möta olika personers kunskap och bakgrund, inte minst kvinnor och utlandsfödda. Det handlar också om att kunna starta företag tillsammans, till exempel i ekonomisk förening eller i andra associationsformer, för att möta marknadens behov och uppfylla drömmen hos dem som vill starta sitt företag. Där inbegrips också förståelsen för behovet av riktiga mikrolån, som kräver ett samarbete mellan kreditinstitut, banker och fonder. Min fråga till närings- och innovationsminister är därför följande: Kan ministern ge en förklaring till, och en bild av, vilka aktörer som ska ges anslag utifrån vilken strategi för att möta behovet av fler och växande företag över hela landet?
ip · H51030 · 2017-10-11 00:00:00 — Det har till och med skett upprepade incidenter i kvarteren runt omkring oss här, där rikets styrelse har sitt säte. Det är klart att det finns en hotbild som förvärras och kompliceras. Då begriper jag inte motståndet mot att gifta samman detta i form av en strategi. Jag kan inte riktigt förstå hur kan tolka mina svar som att det skulle finnas ett aktivt motstånd mot en strategi. Det är tvärtom. Vi bereder frågan i . Tillkännagivandet kom så sent som . Och jag är en noggrann person. I den stund vi tar fram en strategi ska den också spela roll och vara väl förankrad, i det som är vetenskapligt underlag och myndigheternas underlag - vi har precis diskuterat de underlag som har tagits fram i närtid. Jag vill också ha en bra dialog med branschen, så att vi vet att vi är uppdaterade. Jag vill också se till att förslag och strategier är ordentligt förankrade, ungefär på samma sätt som jag redogjorde för att vi arbetar med godsstrategin. Det är viktigt. Det duger ingenting till att ta fram en pappersstrategi som man kan vifta med och vinna korta politiska poäng med om den är helt obsolet . Om vi ska klara utmaningen med att utveckla en nationell drönarstrategi ska det vara på ett sätt som tillgodoser utmaningen inom säkerhetsområdet men naturligtvis också de branschutmaningar som finns. Då krävs ett gediget arbete. Därför kommer jag att bereda frågan nogsamt i , med tanke på det tillkännagivande som finns. Det har jag respekt för. Jag tycker, utifrån min erfarenhet från mitt arbete i , att man ska ha respekt för tillkännagivanden. I grunden ligger dock även en flygstrategi, som är ett grunddokument för inte minst det Arlandaråd som jag leder. Där träffar jag aktörer inom flygområdet, som också delger god kunskap inom drönarområdet. Jag tackar återigen för engagemanget. Det är bra att det finns riksdagsledamöter som är engagerade i att utveckla näringar men som också ser hot och risker. Det är också bra att vi inom politiken ständigt och gemensamt driver på våra myndigheter att följa adekvat lagstiftning och ser runt hörnet. Låt oss hoppas att de schackspelande egenskaperna kommer oss till godo i det här sammanhanget och att vi får fortsatta möjligheter att diskutera drönarstrategier. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H51033 · 2017-10-12 00:00:00 — Den före detta moderata statssekreteraren har alltså lett en process där man har förhandlat om förutsättningarna för höghastighetståg i och kommer att redovisa detta för regeringen. Det är ett av de underlag som finns till den nationella planen. När den läggs fram kommer det att vara det samlade dokumentet för de infrastrukturinvesteringar som vi ska göra i . Överläggningen var härmed avslutad.