ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H410399 · 2017-03-23 00:00:00 — Interpellation 2016/17:399 Viltförvaltningsdelegationerna av (M) till Miljöminister (MP) För att bättre kunna förvalta svenskt vilt inrättade alliansregeringen viltförvaltningsdelegationer under alla länsstyrelser. Uppdraget var att föra besluten närmare de människor som berörs av viltet. I fanns en stor oro för den alltmer ökande rovviltsstammen och konsekvenserna av ökande tamdjursangrepp. Delegationerna fick en bred och balanserad bredd då delegaterna kom från politik, näringsliv och ideella organisationer. Delegationerna har inte kommit att fungera så som det var tänkt från lagstiftaren och det fanns därför anledning att se över systemet. gav ett tillkännagivande till regeringen för att viltförvaltningsorganisationerna skulle stärkas. I betänkande 2014/15:MJU12 skriver miljö- och jordbruksutskottet att det anser att det bör ”göras en översyn av huruvida det är möjligt att förtydliga viltförvaltningsdelegationernas mandat och beslutanderätt samt om möjligt förstärka deras befogenheter som ett steg i arbetet med decentralisering och delegering av beslut”. I skrivelse 75 har regeringen hänvisat till att en genomlysning av viltförvaltningsdelegationerna görs, men insynen i det arbetet har varit mycket begränsad. I svaret på en skriftlig fråga (2016/17:259) från mig till miljöministern framkommer att arbetet är under beredning och ska slutföras . Vid regeringens sammanträde beslutades att länsstyrelsernas viltförvaltningsdelegationer får ändrad sammansättning. Miljö- och naturvårdsintresset får ett ökat inflytande över viltförvaltningsdelegationernas beslut. Det orsakar en skev proportionalitet gentemot jakt- och viltvårdsintresset, som fortsatt bara har en representant i viltförvaltningsdelegationerna. Det är orimligt med tanke på att jakt- och viltvårdsintresset liksom markägarna representerar de grupper som lever närmast viltet, påverkas av det i sin vardag och också ansvarar för att förvalta det. Syftet med att inrätta viltförvaltningsdelegationerna var att stärka den lokala förankringen i beslut om jakt och viltvård bland de människor som berörs av framför allt rovviltet. Skogsägare som råkar ut för betesskador på nyplanterad skog, jordbrukare som får åkrar uppbökade och djurägare som förlorar boskap till rovdjuren kommer genom regeringens agerande att få sämre möjligheter att i viltförvaltningsdelegationerna få gehör för sina behov. Viltförvaltningsdelegationerna blir fortsatt mer av en diskussionsklubb men med en skev fördelning genom regeringens agerande. Delegationerna skulle leda till samsyn och pragmatiska lösningar för beslut men som situationen är nu kommer viltförvaltningen knappast att leda till samsyn eller förankring. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka ytterligare åtgärder har ministern för avsikt att vidta för att stärka den lokala förankringen i viltförvaltningen? Har ministern för avsikt att följa upp och ytterligare justera i den lokala viltförvaltningen om markägare, skogsägare och jägare inte längre känner en tilltro till lagstiftarens beslut?
ip · H410400 · 2017-03-23 00:00:00 — Interpellation 2016/17:400 Återuppbyggnaden av av (KD) till Utrikesminister (S) staten (IS) har med våld tvingat ursprungsbefolkningen, de kristna folkgrupperna syrianer, kaldéer, assyrier, armenier och mandéer, bort från sina hem på och i . På samma gång och på samma sätt fördrevs yazidierna från Sincarområdet. Målet var att åstadkomma ett islamistiskt kalifat. Över 200 000 kristna invånare tvingades på flykt. De ställdes inför ett ultimatum: att konvertera till islam eller bli dödade. Så gott som alla valde att fly. En del till irakiska , andra till angränsande länder och till . Många av dem som inte lyckades fly har blivit brutalt dödade, kidnappade och fått sin egendom konfiskerad. Jag har personligen besökt området och konstaterat den misär de lever under som flyktingar i sitt eget hemland. Detta kallar i ett resolutionsbeslut från för ett folkmord på kristna och yazidier. Den internationella militära koalitionen har tillsammans med den irakiska och kurdiska militären och kristna miliser lyckats befria byar och städer i det kristna området på . Även är framgångsrik. De kristna invånare som flytt har fått hoppet tillbaka. En del har redan varit på sina hemorter och konstaterat den förödelse som Islamiska staten har lämnat efter sig. De vill återvända hem och hjälpa till med återuppbyggnaden. Många har redan varit tillbaka och sett hur IS har förstört deras egendom, kyrkor och kloster: de ligger i ruiner. Vi ser biskopar, präster och hela församlingar hjälplöst gråta över förödelsen. De ber omvärlden om stöd för att återuppbygga dessa religiösa och kulturhistoriska byggnader som är över . FN, EU och den irakiska regeringen bör ta ett större ansvar för att återuppbygga det som har förstörts och återskapa säkerhet och långvarig trygghet för invånarna så att de vågar återvända. bör ta sitt ansvar och leda återuppbyggnaden för att öka säkerheten och tryggheten. Dessa människor behöver stöd och hjälp med att bygga upp det som är förstört. En återuppbyggnad kommer att bringa de drabbade hopp om ett nytt liv och påskynda återvändandet. Annars kommer de flesta att söka sig vidare och fly till andra länder för att bygga sig en ny framtid. är ordförande i . Det finns stora förhoppningar om att ska återskapa förtroendet för FN och bidra till att förebygga konflikter samt verka för fred, säkerhet och demokrati. Denna utveckling kräver ett försvar för alla människors lika och okränkbara värde, byggt på de mänskliga fri- och rättigheterna. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt kommer utrikesministern att via och verka för att säkra ekonomiska resurser och en åtgärdsplan för återuppbyggnaden av Nineveslätten och delar av ? På vilket sätt kommer , till exempel via och EU, bidra till att hjälpa till med och påskynda återuppbyggnaden av kristna och andra etnoreligiösa minoriteters samhällen i ?
ip · H410401 · 2017-03-23 00:00:00 — Interpellation 2016/17:401 Terrorhotet och återvändande terroriststridande av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Ett av de största terrorhoten mot är – enligt Säkerhetspolisen – de ungefär 140 personer som har återvänt hit efter att ha rest och anslutit sig till terroristgruppen . Utgångspunkten för behandlingen av sådana återvändare måste vara att lagföring för förövad brottslighet ska ske i samtliga fall där detta över huvud taget är möjligt. Det måste därför göras omfattande ansträngningar beträffande alla återvändare i syfte att utreda eventuell förövad brottslighet och att lagföra dem som har gjort sig skyldiga till terroristbrottslighet, krigsförbrytelser eller andra brott. är det också betydelsefullt att återvändare återanpassas till samhället så långt detta är möjligt. Här är så kallade avhoppar- eller exitverksamheter och olika andra insatser betydelsefulla. Det finns inga lokala handlingsplaner och inte heller tillräcklig kunskap runt om i kommuner för att kunna hantera radikaliserade återvändare. Trots detta har kultur- och demokratiminister i intervjuer berömt flera kommuner för deras arbete. I något av dessa fall framkom det att en kommun inte hade hanterat ett enda fall med någon återvändare. Mot bakgrund av detta skulle det vara intressant att höra ministern utveckla sina tankar om kommunernas arbete och på vilket sätt detta fungerar adekvat enligt hennes uppfattning. har lagt fram ett stort antal förslag om arbetet mot terrorism och radikalisering, utöver de åtgärder partierna står bakom i den överenskommelse som har ingåtts mellan regeringen, och flera andra partier. När det gäller återvändare slår vi fast i vår partimotion om kraftfulla åtgärder mot terrorism att det måste upprättas riktlinjer för att hantera återvändare och att lagföring ska komma i främsta rummet. Att åstadkomma lagföring kräver att såväl som Säkerhetspolisen har tillräckliga resurser för utredning, spaning och ingripanden mot individer eller grupper som misstänks ha begått terroristhandlingar i utlandet eller som har för avsikt att begå sådana handlingar i . Vi har avsatt resurser till detta i våra budgetmotioner, men regeringens insatser har än så länge inte mött upp mot de behov som finns inom detta område. Härutöver krävs det internationellt samarbete och en reell förmåga att kunna säkra bevisning. Helt uppenbart är det så att det behöver göras mer för att stärka polisens och kommunernas arbete mot radikalisering, våldsbejakande islamistisk extremism och återvändare från Daish. Mot bakgrund av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur ser ministern på det faktum att många kommuner saknar handlingsplaner för att arbeta med återvändande terroriststridande? Vilka initiativ tänker ministern och regeringen vidta för att samtliga kommuner ska ha handlingsplaner och riktlinjer för arbetet med återvändande terroriststridande? Vilka initiativ kommer ministern och regeringen att ta för att återvändande terroriststridande ska följas upp av individuella handlingsplaner för avradikalisering?
ip · H410402 · 2017-03-23 00:00:00 — Interpellation 2016/17:402 Säkerheten vid fjärrstyrda flygplatser av (M) till Statsrådet (S) Genom dokument som SVT har kommit över rapporteras att säkerheten gällande fjärrstyrningen av fem svenska flygplatser från en enskild enhet kan vara osäker. Bland annat har Europeiska transportarbetarfederationen krävt ett förbud mot detta. I den rapport som SVT hänvisar till framgår att invändningarna varit många från referensgruppen. Vid det andra mötet konstaterades att ”Tidsplanen uppfattas som mycket optimistisk och nära på orealistisk”. , , skickade en skrivelse till med tre krav som bör vara uppfyllda innan arbetet med projektet går vidare. För det första att de nya arbetsmetoderna som multipeldrift först måste godkännas av Transportstyrelsen, för det andra att det görs simuleringar av vilka effekter som fjärrstyrning kommer att få för kapaciteteten och punktligheten vid de fem flygplatserna, och för det tredje att mer omfattande schemasimuleringar görs med hänsyn till de riskfaktorer som finns när det gäller arbetsmiljön. Rapporteringen från SVT gör att det uppstår en del frågor gällande exakt hur säker den här typen av verksamhet är i den fas den befinner sig i just . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit eller planerar statsrådet att vidta för att garantera säkerheten vid de flygplatser som kommer fjärrstyras?
ip · H410403 · 2017-03-23 00:00:00 — Interpellation 2016/17:403 Processen med de fjärrstyrda flygledartornen av (M) till Statsrådet (S) SVT har rapporterat att generaldirektören på även sitter i styrelsen för det nybildade bolaget . Detta bolag tillverkar den utrustning som ska användas för fjärrstyrningen av flygledatornen. SVT kan också visa på att det finns säkerhetsfrågor kvar att lösa gällande så kallade simultana operationer, det vill säga när en flygledare styr fler flygplatser. En löntagarkonsult som SVT har talat med hävdar dessutom att det finns tecken på att den ekonomiska kalkylen inte visar på så stora besparingar som förväntades. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att processen gällande säkerheten har gått rätt till och om inte, vilka åtgärder planerar statsrådet då att vidta?
ip · H410404 · 2017-03-23 00:00:00 — Interpellation 2016/17:404 Tillstånd för simultana operationer av (M) till Statsrådet (S) Tanken att en flygledare ska kunna styra trafiken vid två flygplatser är ytterst kontroversiell av säkerhetsskäl. Bland annat har Europeiska transportarbetarfederationen krävt ett förbud mot detta. Europeiska transportarbetarfederationen (ETF), som SVT har talat med, är skeptiska mot så kallad simultana operationer gällande fjärrstyrning av flygledartorn. ETF vill förbjuda tekniken då det råder alldeles för stor osäkerhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att se över säkerhetsutmaningarna för simultana operationer i ?
ip · H410405 · 2017-03-23 00:00:00 — Interpellation 2016/17:405 Ekonomiska kalkyler för flygplatser av (M) till Statsrådet (S) SVT kan rapportera att den besparing som var tänkt i och med fjärrstyrningen av flygledartorn från ett antal svenska regionala flygplatser inte är så stor som meddelats. Den löntagarkonsult som granskat kalkylerna för projektet och som SVT har talat med pekar på att kalkylerna är osäkra och att det till och med kan bli en ren förlustaffär. Om man godtar kalkyler kan sparas genom fjärrstyrningen av de fem flygplatserna. Det motsvarar av verkets totala kostnader, påpekar konsulten och konstaterar att denna förändring alltså inte ger några större kostnadsminskningar. Jag vill med anledning av detta fråga statsrådet : Avser statsrådet att se över den ekonomiska kalkylen för fjärrstyrningen och vidta åtgärder om det inte är en lönsam affär?
ip · H410406 · 2017-03-23 00:00:00 — Interpellation 2016/17:406 Affären mellan och av (M) till Statsrådet (S) är generaldirektör och varit med och utformat hur förändringen ska ske för de regionala flygplatserna. sitter han i styrelsen hos dem som säljer fjärrstyrningsutrustningen, rapporterar SVT . Det företag som säljer tekniken är det nybildade bolaget där sitter i styrelsen. Generaldirektören har alltså funnits med på både köp- och säljsidan i processen. Planen som har blivit framtagen för den nya flygledarverksamheten är att bygga en ny flygledningscentral vid . Därifrån ska de fem flygplatserna styras, men det kommer också att finnas plats för att styra fler flygplatser från den nya centralen. Enligt den löntagarkonsult som SVT talat med är det redan klart att det är Saab-bolaget som ska sköta driften av dessa flygplatser. Därmed tar en ekonomisk risk. I praktiken innebär den inbyggda överkapaciteten att LFV tänkt sig bli hyresvärd. LFV tar därmed på sig en risk som är högst tveksam. Blir lokalerna inte uthyrda står man där med kostnaderna. Så beskriver löntagarkonsulten förutsättningarna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att den här affären har gått rätt till och om inte, kommer hon att vidta några åtgärder för att rätta till detta?
ip · H410407 · 2017-03-28 00:00:00 — Interpellation 2016/17:407 Åtgärder mot subversiv kriminell verksamhet av (SD) till Statsrådet (S) Situationen i så kallade utanförskapsområden är ohållbar. Brinnande bilar i förorterna och stora upplopp därtill var otänkbart – är det vardag. Brinnande bilar, fyrverkeribeskjutning och handgranatskastande mot polisen, skjutningar, öppen narkotikaförsäljning och utomrättsliga rättskipningar är vanligt förekommande i utanförskapsområdena. Det är oförsvarbart att det finns områden i där kriminella utmanar polisen om våldsmonopolet och rättsväsendets monopol på rättskipning. De kriminella nätverken bedriver subversiv kriminell verksamhet, och detta måste staten bemöta med resoluta åtgärder. Jag vill därför fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att vidta för åtgärder för att återställa ordningen i dessa områden?
ip · H410408 · 2017-03-28 00:00:00 — Interpellation 2016/17:408 Höjning av bostadsstandarden av Nooshi Dadgostar (V) till Statsrådet (MP) I säger arkitekten att många bostäder som byggs håller mycket låg kvalitet. Eftersom det byggts för lite kommer många bolag undan med att få bra betalt för undermåliga bostäder. Det är en effekt av en väldigt kommersialiserad bostadssektor. ”Miljonprogrammet har hållit i 40–innan det nu behöver renoveras. Bostäder av håller i bästa fall 15–innan det är dags”, säger till tidningen. Han menar att det ofta byggs fort och fel och bara satsas på det som syns. Till exempel gjuter byggbolagen in ledningar och rör under golvet i stället i jakten på säljbara kvadratmeter. Uppstår problem måste hela golvet rivas upp – ett av många exempel på branschens resursslöseri. menar att borde återta den roll staten en gång hade och reglera minimikrav. Detta är en bild som bekräftas i ett stort antal återkommande utredningar . Statskontorets utredning gubbar visar på att omvandlingstrycket i branschen är mycket begränsat trots att möjligheterna finns, samt att ”inget tyder på att prisförändringar skulle kunna förklaras av kvalitetsförändringar”. Det visar sig dessutom vara mycket lite som tyder på att de dyra byggfel som finns i branschen minskar . Utredningen visar att branschen generellt sett är dålig på att vidareutbilda sin personal och att tillgodogöra sig resultat från forskning och utveckling, vilket får negativa konsekvenser för kvaliteten i byggandet, liksom för branschens förnyelsearbete. Utredningen visar att det snarare är informella kontaktnät mellan redan etablerade företag som orsakar den dåliga konkurrensen (även från företag från utlandet) än exempelvis höga standardregler. Snarare tycks reglerna vara för svaga för att komma till rätta med dåligt byggande. Ändå har regeringen tillsatt en utredning om byggreglerna som ska minska kravet på gott byggande i . I klarspråk kan det innebära ytterligare standardförsämringar som priserna fortsätter att stiga. Det är oklart varför direktiven till utredningen inte syftar till att förbättra byggandet. har internationellt sett en hög bostadsstandard. Höga krav på ett långsiktigt hållbart byggande med hög internationell standard visar på den ambitionsnivå vi har som välfärdsland för vår befolkning. Men det är ingenting naturgivet utan baseras på stort politiskt bostadsengagemang. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet : Hur vill statsrådet och regeringen förbättra svensk bostadsstandard? Hur vill statsrådet och regeringen komma till rätta med byggfel, dålig kvalitet och resursslöseri? Hur vill statsrådet och regeringen komma till rätta med byggbranschens svårigheter med att ta till sig forskning och sätta fart på förbättringsarbetet i branschen?
ip · H410409 · 2017-03-28 00:00:00 — Interpellation 2016/17:409 Ridning som friskvårdsförmån av (M) till Finansminister (S) "Man ska inte kunna dra av för personliga levnadsomkostnader", sa finansministern i en riksdagsdebatt med mig angående varför inte just ridning ska berättiga till friskvårdsavdrag till skillnad från andra idrotter och verksamheter. Detta anmärkningsvärda och märkliga uttalande från finansministern föranleder ett antal frågeställningar om finansministerns och regeringens syn på den svenska ridsporten i allmänhet, men framför allt om synen på ridsporten i förhållande till övriga idrotter. Inom nuvarande regelverk finns utrymme för arbetsgivare att bidra till olika friskvårdsalternativ för sin personal. Det finns en rad områden som enligt klassas som skattefria motions- eller friskvårdsförmåner. Styrketräning, fotboll och ishockey klassas som avdragsgilla friskvårdsförmåner. Så långt allt väl, men även skrattgympa, körsång på arbetsplatsen, saltrum, Feldenkraispedagogik, gitarrlektioner, reflexologi, örtbad, rosenterapi, kallbad och bastubad är några anmärkningsvärda exempel på friskvård som arbetsgivarna kan erbjuda sina anställda. Trots dess erkänt goda effekter för kropp och hälsa faller ridning utanför definition av aktiviteter som klassas som skattefria motions- eller friskvårdsförmåner. Utöver de hälsofrämjande effekterna fyller ridning en viktig funktion för anställda med exempelvis olika funktions- och rörelsehinder, balanssvårigheter, ryggproblem och synskador, för att bara nämna något. Ridning är näst största handikappidrott. Cirka 4 000 ryttare med funktionshinder får genom ridning möjlighet till en meningsfylld och hälsofrämjande fritidssysselsättning. Tilläggas kan att tack vare vår mängd ridskolor i är ridning en träningsform man varken behöver vara rik eller bo billigt på landet för att utöva. Med anledning av det ovan anförda önskar jag ställa följande frågor till finansminister : Vad menade finansministern med sitt uttalande om just ridning och "personliga levnadsomkostnader"? På vilket sätt skiljer finansministern på ridning och exempelvis ishockey i detta avseende?
ip · H410410 · 2017-03-28 00:00:00 — Interpellation 2016/17:410 Utbetalning av assistansersättning av (L) till Statsrådet (S) bytte utbetalningssystem från förskottsutbetalningar till efterskottsbetalningar för den som har rätt till personlig assistans. Det har i sig inneburit en utmaning för många assistansanordnare – framför allt de som lever som regeringen lär och har små marginaler. Omläggningen innebär ju att de behöver ligga ute med pengar för löner. Men utmaningen har visat sig bli större än många räknat med. betalar nämligen inte . som lämnat alla underlag som de ska, för kunder som har assistans beviljad, får ligga ute med miljonbelopp . De har svårt att klara löneutbetalningarna till sin personal. En del har tvingats ta dyra lån, och en del riskerar att gå i konkurs. och andra företrädare för regeringen brukar understryka att det är viktigt att assistansersättningen går till rätt saker. Det här leder i stället till att den får bekosta dyra krediter. Jag tog upp det här problemet med statsrådet i frågestund , men av hennes svar befarar jag att hon missuppfattade min fråga. Statsrådet hänvisade då till att omställningen från för- till efterskottsbetalning var känd av anordnarna – vilket är sant, men det var däremot inte känt att skulle ta på sig att betala. ”Vi har gjort ett antal förändringar för att se till att medlen inte går till annat än till det som de är avsedda för. Det som du tar upp är led i detta arbete.”, svarade statsrådet bland annat. Men jag har svårt att se hur man kan bekämpa fusk och felaktigheter genom att försvåra för seriösa assistansanordnare som anstränger sig för att göra rätt. Jag vill därför fråga statsrådet : Känner statsrådet till att utbetalningar är kraftigt försenade? Vad gör statsrådet för att säkerställa att assistansanordnare får ersättning , så att de kan betala ut löner till personliga assistenter?
ip · H410411 · 2017-03-29 00:00:00 — Interpellation 2016/17:411 Sysselsättningsfasen av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Innan valet berättade gärna att de hade ett mycket bättre alternativ gällande sysselsättningsfasen, tidigare fas 3. kom också ett pressmeddelande om att inga nya arbetssökande skulle anvisas till sysselsättningsfasen. Dessa skulle i stället beredas andra möjligheter till stöd om de hade varit utan arbete . är exempelvis öppet arbetslösa i . Men vad har egentligen skett på området för inskrivna och för de företag som varit inblandade i sysselsättningsfasen? Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder har ministern och regeringen vidtagit för dem som står längst från arbetsmarknaden? Vad har dessa åtgärder resulterat i för de engagerade företagen och de inskrivna personerna i sysselsättningsfasen?
ip · H410412 · 2017-03-29 00:00:00 — Interpellation 2016/17:412 Åtgärder för minskad psykisk ohälsa av (M) till Statsrådet (S) I en alltmer globaliserad värld sker förändringar snabbare än någonsin förut. Efterfrågan på varor och tjänster förändras fort, och det är viktigt att säkerställa att hänger med i utvecklingen. Därför har vi moderater föreslagit ett omställningsstöd för att det ska gå lättare att byta jobb och inriktning i livet. Vi har även föreslagit att möjligheten att vara tjänstledig ska förlängas till . finns det stora matchningsproblem på arbetsmarknaden och förhoppningsvis är dessa förslag ett steg i rätt riktning mot att fler hamnar rätt i arbetslivet. Kanske kommer fler också att må bättre av att byta arbetsmiljö. Ett arbete som passade tidigt i livet passar nödvändigtvis inte . Den ökande psykiska ohälsan i samhället kräver ett ökat medvetande om problemen samt en politik som bryter den negativa trenden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur kan den ökande psykiska ohälsan förebyggas på individ- och organisationsnivå? Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit eller planerar statsrådet att vidta för att minska den psykiska ohälsan?