frsrdg · H504JO1 · 2017-11-14 00:00:00 — Beslutet i korthet: Ett barn får inte tas emot i ett familjehem utan att soci- alnämnden har beslutat om vård i det aktuella familjehemmet. Innan social- nämnden beslutar om vård måste förhållandena i det enskilda hemmet och förutsättningarna för vård där ha utretts av nämnden. Detta följer av 6 kap. 6 § första och andra stycket socialtjänstlagen (2001:453), SoL. I beslutet utvecklar JO sin syn på när en socialnämnd måste inleda en utredning av ett familjehems lämplighet och fatta beslut om vård i ett famil- jehem. JO anser att en socialnämnd, när det visar sig att en placering kom- mer att bli stadigvarande, måste vidta dessa åtgärder. Vidare uttalar JO att ett beslut om placering som fattats av en socialnämnds ordförande med stöd av 11 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, LVU, inte kan anses utgöra ett sådant beslut om vård som socialnämnden ska fatta enligt 6 kap. 6 § första stycket SoL. JO riktar kritik mot Bildnings- och om- sorgsnämnden i för att inte ha utrett ett familjehems lämplighet eller beslutat om vård i det aktuella familjehemmet. I en anmälan till JO framförde . klagomål mot Bildnings- och omsorgs- nämnden i . Han anförde bl.a. följande: Det aktuella ären- det gäller tre barn som placerades i familjehemmet B. . Pla- ceringen hos B. skedde med stöd av LVU. Nämnden har inte gjort någon ut- redning av familjehemmet. Konsultföretagets utredning hämtades in först när han började ställa frågor i ärendet. Barnen flyttades till andra familjehem . Till anmälan bifogade . delar av den e-postkorrespondens som han hade haft med tjänstemän vid . anmodades att yttra sig över det som hade framförts i anmälan till JO. Bildnings- och omsorgsnämndens individutskott beslutade att anta följande yttrande som sitt remissvar. Bildnings- och omsorgsnämndens handläggning beslutade nämndens ordförande att omhänderta bröderna . och N.B. med stöd av 2 och 6 §§ LVU. och N.B. place- rades i familjehemmet B. Dagen efter, , beslutades att även omhänderta S.B. och N.B:s syster . med stöd av 2 och 6 §§ LVU. placerades i familjehemmet B. nämnden att omplacera barnen fr.o.m. 2015-02-27 till två andra familje- hem. Beslutet överklagades av föräldrarna. Överklagan avslogs av Förvalt- ningsrätten i samt av Kammarrätten i . meddelade att de inte gav prövningstillstånd i ärendet. I samtal med , nuvarande enhetschef för barn och unga, har följande framkommit: upptäckte att det saknades medgivandeutredningar för S.B., N.B. och D.B. Beslut om med- givande saknades för både tidigare familjehem B. och nuvarande familje- hem. initierade då medgivandeutredningar avseende de två nuva- rande familjehemmen. Gällande familjehemmet B. bedömde att det inte gick att göra något eftersom barnen inte längre vistades där. inkom till nämnden en rapport enligt lex med anled- ning av missförhållanden avseende dokumentation och handläggning av S.B., N.B. och D.B:s ärenden. I samband med rapporten och utredning av denna uppmärksammades än en gång att nämnden inte lämnat medgivande för familjehemmet B. att ta emot S.B., N.B. och D.B. Bildnings- och omsorgsnämndens bedömning konstaterar att det funnits allvarliga bris- ter i handläggningen av S.B., N.B. och D.B:s ärende. Ett barn får inte utan nämndens medgivande tas emot för stadigvarande vård och fostran i ett en- skilt hem som inte tillhör någon av föräldrarna el. någon annan som har vårdnaden om barnet (6 kap. 6 § socialtjänstlagen). Något sådant medgi- vande finns inte för familjehemmet B. att ta emot S.B., N.B. och D.B. Trots detta har nämnden placerat barnen i familjehemmet B., en placering som pågick i över . Nämnden kan konstatera att det inte framkom- mit något som tyder på att ett medgivande inte hade lämnats om ärendet hade lyfts till . Det har gått den anmälda händelsen inträffade. Varken an- svarig chef eller socialsekreterare arbetar kvar i kommunen och doku- mentationen från är till stora delar bristfällig. Bildnings- och om- sorgsnämnden har därför haft svårt att utreda de bakomliggande orsakerna. Troliga orsaker bedöms dock vara avsaknaden av skriftliga rutiner för handläggning av barn- och ungdomsärenden, brister i introduktion av ny- anställda samt brister i utbildning och handledning av handläggarna. ser allvarligt på det inträffade. En handläggning och dokumentation som inte lever upp till gällande lagar är aldrig acceptabel. Nämnden konstaterar att avsaknaden av medgivande för familjehemmet B. har uppmärksammats inom nämndens systematiska kva- litetsarbete. Inom ramen för detta har nämnden även vidtagit ett antal åt- gärder för att förhindra att liknande brister i handläggningen inträffar igen. har ansvarig enhetschef säkerställt att medgivande- utredningar görs i de fall ett barn ska placeras i ett familjehem. Det pågår även en genomgång av nämndens samtliga familjehemsplaceringar för att säkerställa att medgivandebeslut inte saknas i fler äldre ärenden. Vidare har det genomförts en utbildningsinsats i form av en handläggarskola på totalt för samtliga handläggare och en ny omgång startar för nyanställda. har även vidtagits organisatoriska förändringar med bland annat en utökning från en till två enhetschefer inom utredningsteamen i . Det pågår vidare ett arbete med att ta fram riktlinjer som stöd för handläggning av barn- och ungdomsärenden samt att rekrytera en familjehemssekreterare. Nämnden kommer i det fortsatta kvalitetsarbetet följa upp och utvärdera de vidtagna och planerade åtgärderna för att säkerställa att de är tillräckliga. . kommenterade remissvaret. Till yttrandet bifogade . två bilagor. 2017/18 JO1 2017/18 JO1 I ett beslut anförde JO följande. . har framfört flera klagomål mot i . JO har i detta ärende valt att begränsa granskningen till att avse nämndens formella handläggning i samband med att tre barn placera- des i familjehemmet B. . När ett barn vårdas med stöd av LVU är det socialnämnden som bestämmer hur vården av den unge ska ordnas och var han eller hon ska vistas under vård- tiden. Bestämmelserna i socialtjänstlagen om familjehemsvårdens innehåll och utformning gäller även när ett barn vårdas med stöd av LVU (10 § LVU). I socialtjänstlagen anges att ett barn som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna ska tas emot i t.ex. ett familjehem (6 kap. 1 § SoL). Med fa- miljehem avses ett enskilt hem som på uppdrag av socialnämnden tar emot barn för stadigvarande vård och fostran och vars verksamhet inte bedrivs yrkesmäss- igt (3 kap. 2 § socialtjänstförordningen [2001:937]). Ett barn får inte tas emot i ett familjehem utan att socialnämnden har lämnat medgivande till det eller har beslutat om vård (6 kap. 6 § första stycket SoL). medgivande tar sikte på s.k. privatplaceringar medan beslut om vård avser situationer då familjehemsplacering ska ske efter socialnämndens beslut (jämför prop. 2002/03:53 s. 91). Nämnden får inte lämna medgivande eller besluta om vård utan att förhållandena i det enskilda hemmet och förutsättningarna för vård i hemmet är utredda av en socialnämnd (6 kap. 6 § andra stycket SoL). Det är viktigt att de hem som kan komma att utgöra familjehem blir ordent- ligt utredda av barn som placeras där ska få en så trygg och bra uppväxtmiljö som möjligt. Det är den nämnd som ska lämna medgi- vande eller fatta beslut om vård i det aktuella familjehemmet som ansvarar för att en utredning har gjorts innan medgivande lämnas eller beslut fattas och för innehållet i utredningen. Nämnden har i sitt remissvar uppgett att de tre barnen placerades i familje- hemmet B. utan att hemmets lämplighet hade utretts. Av remissvaret kan man också utläsa att något beslut om vård i det aktuella familjehemmet inte fattades av nämnden. Däremot framgår det av utredningen att nämndens ordförande, i samband med beslutet om omhändertagande av de tre barnen, även beslutade om placering i familjehemmet B. med stöd av 11 § LVU. Bestämmelserna som gäller vård i familjehem tar sikte på stadigvarande vis- telser och inte mer tillfälliga placeringar. Om ett barn stadigvarande behöver vårdas utanför det egna hemmet åligger det socialnämnden att fullgöra de upp- gifter som följer av 6 kap. 6 § första och andra stycket SoL, dvs. utreda famil- jehemmets lämplighet och besluta om vård i familjehemmet. Frågan om var ett barn ska vistas kan ibland uppkomma innan socialnämn- den har haft möjlighet att utreda familjehemmet och besluta om vård. Så kan vara fallet när ett barn snabbt behöver placeras utanför det egna hemmet, t.ex. vid ett omhändertagande enligt 6 § LVU. I ett sådant fall måste nämnden, när det visar sig att placeringen kommer att bli stadigvarande, inleda 2017/18 JO1 en utredning av det aktuella familjehemmet och sedan besluta om vård i famil- jehemmet i enlighet med 6 kap. 6 § första och andra stycket SoL. En fråga som aktualiseras i detta fall är om ett ordförandebeslut om placer- ing med stöd av 11 § LVU kan jämställas med ett sådant beslut om vård som socialnämnden ska fatta enligt 6 kap. 6 § första stycket SoL. Det skulle i så fall innebära att nämnden inte skulle behöva besluta om vård i ett visst familjehem om ordföranden redan har fattat ett beslut om placering med stöd av 11 § LVU. Jag kan dock konstatera att ett beslut om vård enligt 6 kap. 6 § första stycket SoL inte, enligt 10 kap. 4 § SoL, får delegeras till en socialnämnds ordförande eller tjänsteman. Ett beslut enligt 11 § LVU behöver inte heller avse en stadig- varande placering för barnet. Min uppfattning är därför att ett beslut om placer- ing som fattas av socialnämndens ordförande med stöd av 11 § LVU inte kan anses utgöra ett sådant beslut om vård som avses i 6 kap. 6 § första stycket SoL. Nämnden behöver alltså besluta om vård när placeringen är tänkt att vara sta- digvarande även om ordföranden har beslutat om placering enligt 11 § LVU. Jag kan konstatera att de tre barnen i detta fall placerades i ett familjehem utan att familjehemmets lämplighet utreddes av socialnämnden och utan att nämnden beslutade om vård i det aktuella familjehemmet. Barnen var place- rade i det aktuella familjehemmet och placeringen kan därmed inte anses ha varit av tillfällig natur. Nämnden borde därför, när det visade sig att placeringen inte endast skulle komma att bli tillfällig, omgående ha inlett en utredning av familjehemmets lämplighet och därefter ha beslutat om vård i familjehemmet för de tre barnen. För sin underlåtenhet att göra detta förtjänar nämnden kritik. Nämnden har i sitt remissvar redogjort för de åtgärder som har vidtagits för att förhindra att något liknande ska inträffa igen. Nämnden har också arbetat för att säkerställa att utredningar inte saknas i andra ärenden där barn har pla- cerats i familjehem. Med hänsyn till detta anser jag att jag kan lämna saken med den kritik som har uttalats ovan. 2017/18 JO1 En socialnämnd hade beviljat en man bistånd i form av en s.k. träningslägenhet. Mannens rätt att vistas i lägenheten skulle bedömas enligt de offentligrättsliga reglerna om bistånd (Dnr 416-2016) Beslutet i korthet: beviljade en man bistånd i form av bo- ende i en s.k. träningslägenhet. Biståndsinsatsen var tidsbegränsad, och efter att den hade upphört meddelade socialförvaltningen mannen att han be- hövde flytta. Mannen lämnade ifrån sig lägenhetsnyckeln till tjänstemän och flyttade till ett annat boende som han hade beviljats bistånd för. Mannen klagade hos JO och uppgav att ”avhysningen” från tränings- lägenheten inte hade gått rätt till. JO konstaterar att det är relativt vanligt att en socialnämnd beslutar om bistånd i form av olika slags vård- och stödboenden, t.ex. genom att bevilja boende i en s.k. träningslägenhet. Om en socialnämnd ingår ett avtal med en enskild person som innebär att nämnden upplåter nyttjanderätten till bosta- den mot betalning kan ett hyresförhållande uppstå mellan nämnden och den enskilde. JO framhåller i beslutet vikten av att en socialnämnd som tillhandahåller en bostad på ett tydligt sätt gör skillnad på när detta enbart grundas på ett offentligrättsligt beslut om bistånd och när nämnden ingår ett hyresavtal med den enskilde. I det senare fallet kan nämligen reglerna om hyra i 12 kap. jordabalken (JB) vara tillämpliga. De reglerna innebär bl.a. att socialnämn- den, som hyresvärd, inte ensidigt kan besluta om att ta ifrån den enskilde nyttjanderätten till bostaden. JO konstaterar att träningslägenheten i det aktuella ärendet hade upplåtits genom ett offentligrättsligt beslut om bistånd och inte genom ett civilrätts- ligt avtal. Bestämmelserna i 12 kap. JB om hyra var därför inte tillämpliga på förhållandet mellan socialnämnden och biståndstagaren. Mannens rätt att vistas i lägenheten skulle således bedömas enligt de offentligrättsliga reg- lerna om bistånd. JO anser mot den bakgrunden att förvaltningen i detta fall inte agerade fel i förhållande till mannen när förvaltningen inte lät honom bo kvar i lä- genheten. I en anmälan till JO klagade . på socialförvaltningen i kommun. Han var missnöjd med att socialförvaltningen hade avhyst honom från en bostad som han hade erhållit av förvaltningen. anförde bl.a. följande: erhöll han en lägenhet i kommun genom social- förvaltningen. blev han underrättad per telefon om att han skulle avhysas från lägenheten . Det nämnda datumet kom två tjänstemän från förvaltningens boendestöd och han fick lämna ifrån sig 2017/18 JO1 nycklarna till lägenheten. Detta har inte gått rätt till. Efter avhysningen place- rades han på ett boende för missbrukare. JO begärde att i kommun skulle yttra sig över det som framfördes i anmälan. I ett remissvar anförde socialnämnden bl.a. följande: T.W., , har till JO inkommit med klagomål över nämndens handlägg- ning av ett ärende rörande boende. Vid genomgång av aktuella handlingar och efter samtal med boende- stödjare och chef vid framkommer följande. beviljas bistånd enligt 4 kap. 1 § SoL i form av vistelse i en s.k. träningslägenhet. I anslutning till boendet beviljades boendestöd från . tillkom insatser i form av boendestöd. har under hela den aktuella boendeperio- den haft ett omfattande stöd och tillsyn både dag och natt. Boendestörningar i och från lägenheten inkom relativt omgående och har fortsatt inkomma under hela den tid T.W. Störningsanmärk- ningarna har kommunicerats med T.W. Beslutet om vistelse i träningslä- genhet har omprövats . Den senast gjorda överenskommelsen avser tiden 1/7 till 31/12-15. Lägenheten stängdes efter krav från fastighets- ägaren och är lämnad i ett skick som kräver åtgärder för åter- ställelse till icke obetydliga kostnader. har nu efter biståndsbeslut sitt boende vid som är soci- altjänstens tillsynsboende. Socialtjänst har inte egna bostäder utan har en begränsad tillgång till bostäder och detta utifrån ett bostadssocialt samarbete med olika fas- tighetsägare och då främst allmännyttan. När personer av olika skäl inte tillåts skriva kontrakt direkt med fastighetsägare kan träda in. För de flesta är en lösning s.k. övergångskontrakt/socialt kontrakt som är en form av andrahandskontrakt som omfattas av hyreslagens regler. För de som inte alltid får tillgång till s.k. övergångskontrakt är konstruktionen med bistånd till ett träningsboende med stöd nödvändigt för vår möjlighet att hjälpa personen att åter få fäste på bostadsmarknaden. Detta utifrån de krav som fastighetsägare tydligt ställer på vissa personer som tidigare vid ett flertal tillfällen misslyckats i sina boenden. Ett av de centrala kraven på är att lägenheten vid allvarliga eller upprepade störningar ska stängas . En skriftlig överenskommelse görs mellan soci- altjänst och personen i fråga. I denna överenskommelse finns ett antal reg- ler att förhålla sig till. I dessa träningsboenden erläggs ingen hyra utan en egenavgift tas ut, f.n. /dag. har inget biståndsbeslut till insatsen efter 31/12-2015. För är denna konstruktion, med de förbehåll som upp- ställts från fastighetsägaren, ett viktigt inslag för att finna boendelösningar för särskilt utsatta grupper. Till remissvaret bifogades bl.a. en handling daterad med en vårdplan och ett förslag till beslut om bistånd i form av en träningslägenhet, två handlingar benämnda Överenskommelse under vistelse i träningslägenhet, som gällde perioderna –och – , journalanteckningar från –och uppsägning från AB Gavlegårdarna till i kom- mun. 2017/18 JO1 yttrade sig över remissvaret och uppgav bl.a. att det inte förekom stör- ningar samt att han inte hade fått någon erinran om störningar. I ett beslut anförde JO följande. Omständigheterna i det aktuella ärendet t.o.m. var T.W. be- viljad bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:453), SoL, i form av boende i en s.k. träningslägenhet i kommun. hade han ytter- ligare insatser i form av boendestöd. hade under hela boendeperioden ett omfattande stöd med tillsyn både dag och natt. Insatsen boende i träningslä- genhet omprövades , och det senaste beslutet gällde perioden fr.o.m. t.o.m. . Av remissvaret och jour- nalanteckningarna framgår det att klagomål om störningar i och från lägen- heten förekom som T.W. bodde i lägenheten, och att T.W. informerades om detta. planerades för en flytt mot bakgrund av att flera anmälningar om störningar hade kommit in till social- förvaltningen, men utökades i stället boendestödet med bl.a. tillsyn per natt. Det fortsatte att komma in anmälningar om störningar , och fick T.W. besked om att han inte kunde bo kvar i lägenheten samt att han behövde flytta . hämtade tjänstemän från socialförvalt- ningen T.W. och följde med honom till ett jourboende. lämnade vid samma tillfälle ifrån sig sin nyckel till lägenheten. Nämnden har i enlighet med vad som angetts ovan lämnat in bl.a. två hand- lingar benämnda Överenskommelse under vistelse i träningslägenhet. Av den överenskommelse som gällde fram t.o.m. framgår överst i dokumentet att det rör biståndstagaren . Vidare anges bl.a. föl- jande: Socialtjänst äger hyreskontraktet till lägenheten och Hemstagården disponerar denna lägenhet som bistånd enligt 4 kapitlet 1 § socialtjänstla- gen. Detta innebär att klienten ej har besittningsrätt. Avgift för träningslägenheten är /månad (/dygn) […] Be- talar man inte avgiften riskerar man att bli avhyst. Klienten förbinder sig att följa upprättad vårdplan . Får personal kännedom och indikationer om att biståndstagaren är aktiv i missbruk stängs träningslägenheten . Socialtjänst Gävles personal kommer regelbundet att träffa klienten . De har befogenhet att gå in med huvudnyckel. Framkommer uppgifter om klagomål, störningar, hot och våld, kriminell aktivitet, avvikelser från upprättad genomförandeplan skall biståndet om- prövas/avslutas alternativt en tillfällig stängning träningslägenheten. Ovanstående punkter är förstådda och accepterade av undertecknad bi- ståndstagare. 2017/18 JO1 I den överenskommelse som gällde för den första tidsperioden har det även angetts att klienten inte har besittningsrätt enligt hyreslagen utan endast kan vistas i träningslägenheten . Den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har rätt till bistånd av försörjning (försörj- ningsstöd) och för sin livsföring i övrigt (4 kap. 1 § SoL). Med begreppet ”livs- föring i övrigt” avses alla de olika behov som den enskilde kan ha för att till- försäkras en skälig levnadsnivå. Valet av hjälpåtgärder beror på omständighet- erna i varje enskilt fall. Insatsen i sig ska vara lämplig och ska utformas i sam- förstånd med den hjälpbehövande. Den enskilde har dock ingen ovillkorlig rätt att erhålla viss bestämd insats. Det förekommer att enskilda vänder sig till socialnämnden och ber om hjälp med att skaffa en bostad. Varken i socialtjänstlagen eller i förarbetena till lagen finns det någon bestämmelse eller något uttalande om att socialnämndens ålig- ganden omfattar att tillhandahålla bostad åt bostadslösa i allmänhet (jämför prop. 1979/80:1 s. 200 och 356 samt prop. 2000/01:80 s. 92). I rättspraxis har man dock ansett att en enskild person har rätt till bistånd från socialnämnden genom att den ska tillhandahålla eller ombesörja en bostad som uppfyller kra- ven på en skälig levnadsnivå, om den enskilde är helt bostadslös och har spe- ciella svårigheter att på egen hand skaffa bostad (se bl.a. RÅ 1990 ref. 119 och 2004 ref. 130). Det är alltså möjligt för en socialnämnd att ge bistånd i form av en bostad. Det är dock ovanligt att nämnden ger bistånd i form av en bostad som inte innefattar eller är kombinerat med något annat stöd. Däremot förekommer det ofta att socialnämnden beviljar bistånd i form av olika vård- och stödboenden, t.ex. boende i en s.k. träningslägenhet. Av 8 kap. 1 och 2 §§ SoL framgår att har rätt att ta ut en avgift för vissa insatser. En biståndsinsats i form av boende kan även förenas med vissa villkor eller ordningsregler. Jag går inte närmare in på dessa frågor i detta beslut. Om en socialnämnd när den tillhandahåller en bostad ingår ett avtal med den enskilde som innebär att nämnden upplåter nyttjanderätten till bostaden mot betalning uppkommer ett hyresförhållande mellan nämnden och den enskilde. Då är reglerna i 12 kap. jordabalken (JB) om hyra tillämpliga. Detta innebär bl.a. att socialnämnden, som hyresvärd, inte ensidigt kan besluta om att ta ifrån den enskilde nyttjanderätten till bostaden. ska då följa de regler som finns i jordabalken om t.ex. förverkande av hyresrätten. Om socialnämn- den anser att den enskilde har förverkat hyresrätten, kan den inte heller själv ta sig rätt genom att t.ex. byta lås till lägenheten, utan avhysning ska ske i enlighet med de bestämmelser som finns i utsökningsbalken. Jag kan i denna del hän- visa till flera tidigare JO-beslut, bl.a. JO 1993/94 s. 233, dnr 3624-1990 och 4003-1990, samt JO:s beslut , dnr 2945-2014, den 2 no- vember 2011, dnr 4620-2010, , dnr 590-2000, och , dnr 7023-2015. 2017/18 JO1 SOCIALTJÄNST Jag vill framhålla vikten av att en socialnämnd på ett tydligt sätt gör skillnad på fall där det är fråga om ett offentligrättsligt beslut om bistånd respektive när nämnden ingår ett hyresavtal med den enskilde (som i och för sig kan vara en följd av ett beslut om bistånd). Det är givetvis viktigt att den enskilde får tydlig information från nämnden och verkligen förstår under vilka former och villkor han eller hon erhåller ett boende. Såvitt framgår av remissvaret och de handlingar som jag har tagit del av har träningslägenheten upplåtits till T.W. genom ett offentligrättsligt beslut om bi- stånd enligt 4 kap. 1 § SoL och inte genom ett civilrättsligt avtal. Bestämmel- serna i 12 kap. JB om hyra har därför inte varit tillämpliga på förhållandet mel- lan socialnämnden och T.W. T.W:s rätt att vistas i lägenheten ska således be- dömas enligt de offentligrättsliga reglerna om bistånd. Den aktuella biståndsinsatsen var tidsbegränsad och hade upphört när T.W. fick besked om att han behövde flytta. Enligt det som har kommit fram upp- fyllde han inte heller längre de krav som hade varit förenade med biståndet. verkar ha lämnat ifrån sig lägenhetsnyckeln till tjänstemännen vid soci- alförvaltningen frivilligt. Han blev omgående beviljad bistånd för ett jourbo- ende, och en planering påbörjades för att hitta en annan boendelösning för ho- nom. Mot bakgrund av vad som har kommit fram kan jag inte se att förvaltningen i detta fall agerade fel i förhållande till T.W. när förvaltningen inte lät honom bo kvar i lägenheten. har anfört i övrigt leder inte till något uttalande eller någon åtgärd från min sida. 2017/18 JO1 Fråga om en tjänsteman borde ha genomfört ett oanmält hembesök inom ramen för ett ärende om hemtjänst (Dnr 6502-2015) Beslutet i korthet: hade beviljat en man med en skada i benet bistånd i form av hemtjänst för . Till följd av anonyma anmälningar till om att mannen bl.a. hade setts köra bil och gå utan krycka gjorde en befattningshavare vid förvaltningen ett oanmält hembesök hos mannen. Hembesöket ägde rum då mannen var beviljad bistånd. Syftet med besöket var att samtala med mannen och få klarhet i om påståendena stämde eller inte.