frsrdg · H404NR1 · 2017-03-16 00:00:00 — Han efterlyste aktiviteter som utlovats redan i det ursprungliga svaret 2013, som exempelvis en årlig byggkonferens med byggbranschens aktörer. Samarbetsminister pekade på att anser att dessa frågor är viktiga även i fortsättningen och hanteras av och genom samarbete på tjänstemannanivå genom signaler från den politiska nivån och samarbete inom branschen. Den svenska byggindustrin är även den aktör som frivilligt och välvilligt tagit på sig att ordna en konferens och ett möte . ordförande, svenske ledamoten (L), redogjorde för valkommitténs arbete. Antalet ordförande- och viceordförandeposter krympte 2015 med den nya utskottsstrukturen. Därför har valkommittén haft en ny inriktning: att fördela poster efter styrkeförhållandena och med hänsyn till viss kontinuitet och ambitionen att även balansera i förhållande till nation och kön. Det finländska tillträdande presidentskapets delegation hade nominerat (Åländsk Center – Mittengruppen) till president och (Nordisk Frihet) till vice president, vilket valkommittén ställde sig bakom. beslutade att godkänna valkommitténs förslag till organ 2017. Vid den 68:e sessionen i valdes från Mittengruppen till president, och till vice president valdes från Nordisk Frihet. Under det finländska presidentskapet i 2017 prioriterar tre områden: Det bildade , Den rena energins och Det nätverkande . Dessutom finns gränshinder med som ett tvärgående tema och därmed inkluderat i samtliga tre huvudteman. Gränshinderarbetet har alltid varit ett av de viktigaste nordiska samarbetsområdena. För gränshinderarbetet gäller inte bara att arbeta för att undanröja existerande gränshinder utan att också parallellt förhindra att nya gränshinder uppstår. Nordiska rådets priser i kategorierna litteratur, barn- och ungdomslitteratur, film, miljö samt musik utdelas en gång , i samband med sessionen och vid en nordisk gala som även tv-sänds i de nordiska public service-kanalerna. Av priserna är litteraturpriset, som instiftades 1962, det äldsta och barn- och ungdomslitteraturpriset, som instiftades 2013, det yngsta. Nomineringsproceduren och bedömningskommittéernas sammansättning skiljer sig åt för priserna. Följande personer mottog årets priser: : författaren () för diktsamlingen och formler. barn- och ungdomslitteraturpris: författaren () för boken , sagan om en yngling. : regissören och manusförfattaren , manusförfattaren och producenten () för . : och . () för appen Too Good To Go. : kompositören () för sångcykeln . (För mer information om priserna se .) presidium bereder övergripande politiska frågor och har ansvar för den allmänna inriktningen och utvecklingen av verksamhet samt för att denna samordnas med arbetet i de nationella parlamenten och med andra internationella organisationer. Vidare behandlar presidiet budgeten för det nordiska samarbetet samt utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Presidiet är rådets högsta beslutande organ när plenarförsamlingen inte är samlad och kan då fatta beslut i dess ställe. presidium består enligt arbetsordningen av en president, en vice president och högst elva andra av valda medlemmar. Enligt den nya ordning som trädde i kraft ska varje land och varje partigrupp vara representerade i presidiet. Presidiets medlemmar väljs av plenarförsamlingen. Svenska medlemmar av presidiet var (M), (S) och (KD). Enligt den rotationsordning som tillämpas hade presidentskapet för 2016. Vid den 67:e sessionen i valdes (S) till president och (DF) till vice president för 2016. Samarbetet med olika aktörer i närområden inleddes och har hög prioritet. Samarbetet har vuxit , både vad gäller samarbetspartner och antal politiska sakområden som varit föremål för diskussioner. Det bedrivs nu både bilateralt med parlament i grannländer genom ömsesidiga inbjudningar till seminarier och sessioner samt i form av aktivt deltagande i de regionala parlamentariska samarbetsstrukturer som finns för Arktis-, Barents- och Östersjöområdena, vilka behandlas i avsnitt 7–9. För har kontakterna och samarbetet på parlamentarisk nivå med , och och de tre baltiska parlamentens församlingen varit av särskild vikt. Presidierna i de båda organisa-tionerna träffas för att diskutera arbetsplaner och samarbete . En delegation ur presidium gästade Baltiska församlingens årliga session i den 27–. Från svensk sida deltog (M). Vid sessionen diskuterades bland annat vikten av ett ännu starkare samarbete mellan de baltiska och de nordiska länderna för att stödja balterna i deras självständighet gentemot . I samband med mötet fick ta emot en medalj, Medal of Baltic Assembly. De båda presidierna möttes igen i samband med presidiets möte i Keflavik den 28–för att bland annat samtala av självständighet för de baltiska länderna, den nya oroliga politiska utvecklingen i regionen och samarbetet framöver. Presidiet har lagt stor vikt vid att vidareutveckla kontakterna och samarbetet med parlament i , särskilt i de regioner i nordvästra som ligger nära , för att bland annat ge samarbetet mellan regeringarna på det utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska området en parlamentarisk dimension. kommer enligt antagna riktlinjer att fortsätta arbeta med ryska parlamentsledamöter men kommer, efter utvecklingen i och därefter, att begränsa fasta årliga evenemang och i stället titta på andra alternativ för dialogmöten. Den övergripande situationen har försämrats, men de nordiska länderna och är fortfarande nära grannar, och relationer och kontakter bör till viss grad upprätthållas, särskilt på regional nivå. Vid sessionen genomfördes det sedvanliga mötet med ryska parlamentariker. har haft en dialog med , och rundabordssamtal, även utan deltagande av det officiella , har arrangerats. Händelserna i samband med presidentvalet medförde emellertid markanta steg tillbaka i auktoritär riktning, och presidiet avbröt kontakterna med officiella institutioner i , inklusive parlamentet. Presidiet utser bland sina medlemmar en rapportör för som har till uppgift att följa utvecklingen. lägger stor vikt vid fortsatta kontakter med vitryska organisationer och oppositionspartier utanför parlamentet som står för mänskliga rättigheter och yttrandefrihet. Vid ett numera årligt seminarium om , i , deltog (S). deltog både vitryska parlamentariker från regeringssidan och från oppositionen. Krisen i och agerande i närområdet har medfört att även stärkt sitt samarbete med Visegradländerna och de östliga partnerskapsländerna. De nya säkerhetspolitiska utmaningarna, krisen i och möjligheterna att stödja demokratiska institutioner är centrala teman för samarbetet. Samarbetet med Västnorden och grannländer mot väst är också högt prioriterat. Dessa områden har en helt unik natur som de miljömässigt är ytterst sårbara i av snabba klimatförändringar. har observatörsstatus till (, och ), och presidiets rapportör är (S). deltog vid bland annat Västnordiska rådets årsmöte. Det finns en strävan i att förtydliga kontakterna med och de nordiska Europaparlamentarikerna. När representanter för rådet har besökt har man bland annat diskuterat utrikes- och säkerhetsfrågor, Östersjöfrågor och antibiotikaresistens. ansökte om observatörsstatus i . Presidiet beslutade att ska samarbeta med Lantdagen, delstatsparlamentet i , dels genom att företrädare för Lantdagen bjuds in som gäster till session, dels att de genom ett beslut kan delta i relevanta evenemang, workshoppar och liknande i . Presidiet beslutade även att inrätta en arbetsgrupp med företrädare från varje partigrupp och land för att utvärdera internationella samarbete och strategi. beslutade efter betänkande från presidiet att ge Sametingen i , och ett utvidgat observatörskap (A1664/presidiet). Detta ger dem rätt att delta vid utskottsmöten när ärenden på dagordningen berör samerna. Utskotten avgör till vilka möten som Sametingen ska bjudas in. Ingen rösträtt ges. Mittengruppen väckte förslag om ett Brysselkontor för , och ärendet behandlades av presidiet (A1667/presidiet). fattade vid sessionen i , efter intensiv debatt och med 38 röster mot 32, beslut om att tillsätta en tjänst i . Den utsända ämbetsmannens uppgift ska bland annat vara att koordinera möten och seminarier mellan medlemmar och de nordiska Europaparlamentarikerna. menar att en politisering av det nordiska samarbetet förutsätter en närvaro där makten finns och besluten fattas. Enligt budgetplanering avsätter man (av befintliga medel) för tjänsten som ska tillsättas under en prövotid . Det ursprungliga förslaget från Mittengruppen var att och tillsammans skulle instifta ett kontor och en utsänd ämbetsman i för att ge det nordiska samarbetet mer politisk slagkraft och tyngd. har sagt nej till detta förslag. Mittengruppens medlemsförslag om fri rörlighet, öppenhet och samarbete inom diskuterades (A1671/presidiet). Vid sessionen beslutade , efter debatt och där reservationen röstades igenom, att rekommendera de nordiska regeringarna att samråda med alla de övriga nordiska regeringarna om eventuella planer på skärpning av regler som kan få negativa konsekvenser för det nordiska samarbetet om passkontroll. lämnade in en ansökan om fullvärdigt medlemskap i och , och önskar därmed också att omfattas av samtliga nordiska avtal och konventioner (A1704/presidiet). De nordiska samarbetsministrarna diskuterade ansökan på sitt möte i i samband med sessionen . Mot bakgrund av diskussionerna på mötet konstaterade samarbetsministrarna att det inte finns konsensus om att ge ett medgivande till ansökan om fullvärdigt medlemskap. Samma slutsats konstaterades när presidium tog upp frågan vid möte . Vid mötet lyfte den färöiska medlemmen fram att färöingarna inte uppfattar sig som ett självstyrande område utan som ett folk och en nation. danska president sa att den danska regeringen stöder de självstyrande områdenas önskan om en stärkt roll i det nordiska samarbetet så långt det är politiskt och juridiskt möjligt, och inom ramen för den danska grundlagen. Presidiet diskuterade och beslutade att rekommendera att ministerrådet genomför sitt förslag om nya riktlinjer för samarbetet med grannarna i väst; , , , inklusive och (B309/presidiet). Även önskar stärka dessa relationer i ljuset av bland annat brexit. Nordisk utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik bidrar med en parlamentarisk dimension i det utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet. Presidiet möter i samband med ses-sionerna de nordiska utrikesministrarna för en dialog om aktuella frågor. Försvarsfrågor har även varit högt uppe på dagordningen i eftersom som ordförandeland har haft försvarssamarbete som ett prioriterat område. Den spända situationen i har också bidragit till detta. En första rundabordskonferens om det försvarspolitiska samarbetet i regi hölls i . Erfarenheterna från rundabordssamtalet visade att det var en lyckad form för att åstadkomma en levande och konstruktiv dialog om frågorna, och det beslutades bli årligt återkommande i landet som har ordförandeskapet i Nordefco (Nordic Defence Cooperation). Eftersom hade presidentskapet arrangerade och den danska delegationen en försvars- och säkerhetskonferens på i . Förutom parlamentariker i deltog bland annat presidier från berörda fackutskott i de nordiska länderna. Vid mötet var det situationen i och relationerna mellan och väst som dominerade samtalet. Den konservativa gruppens medlemsförslag om en nordisk-baltisk säkerhetskonferens diskuterades (A1652/presidiet). Presidiet beslutade vid sitt sommarmöte att inte gå vidare med frågan då man redan sätter stort fokus på dessa frågor. Presidiet tog även ställning till medlemsförslag från den konservativa gruppen om att förstärka de nordiska kontoren i (A1653/presidiet). Presidiet stöder informationsarbetet i de baltiska länderna och i synnerhet den del som är riktad mot den ryskspråkiga befolkningen. Det konstaterades att fokuserar på samma mål, och ansträngningarna och de ekonomiska anslaget är därför redan förstärkt efter stängningen av kontoret i . Mot denna bakgrund ansåg presidiet, på rekommendation av budgetordförandena, att man inte ville gå vidare med förslaget. Budget för det nordiska samarbetet 2016 och 2017 Budgeten för det nordiska samarbetet inom ramen för uppgick till , vilket innebar en neddragning av totalramen i förhållande innan. Denna minskning var uppdelad mellan de två huvudsektorerna, nämligen samarbetsministrarnas egen budget samt utbildning och forskning av minskningen. beslutar om budgetramen och ska enligt genomföra de förslag till ändringar som rekommenderar om det inte finns synnerliga skäl att inte göra det. Budgeten för det nordiska samarbetet 2017 uppgår till , vilket innebär att man ligger kvar nivå. Presidiet och partigruppernas budgetordförande har i förhandlingarna med rekommenderat ändringar i budgetförslaget vilka till stor del har tillmötesgåtts. egen budget uppgick till , och uppgår den till . betalar av kostnaden. 6 Utskotten och kontrollkommittén Utskottet för ett hållbart Utskottet för ett hållbart ansvarar för ärenden som berör bland annat klimatfrågor, hållbart brukande av naturresurser, miljö- och naturskydd, fiskeriförvaltning, livsmedel och biologisk mångfald. Frågorna rör både globala och nordiska utmaningar. (S), (M), (MP) och (C) är utskottets svenska medlemmar. har utskottet arbetat med en rad olika frågor, däribland en giftfri vardag, matavfall, plastavfall, fiskeri och jordbruk, antibiotikaresistens och ett gemensamt nordiskt pantsystem. Årets sommarmöte hölls på på , med havsfrågor som huvudtema. De svenska ledamöterna har varit mycket aktiva i utskottsarbetet. (S) representerade utskottet gällande transportfrågor, (M) var talesperson för frågan om ett gemensamt pantsystem, (MP) var utskottets rapportör för arktisk politik och för frågan om ett förbud mot hormonstörande ftalater, och (C) var bland annat talesperson för en reformering av EU:s vattenramdirektiv och för Nordiska ministerrådets samarbetsprogram för fiske och jordbruk. har sju nya medlems- och utskottsförslag väckts av utskottet, och sex rekommendationer har följts upp i av utskottets svenska ledamöter. Utskottets arbete 2016 resulterade i sex nya rekommenda-tioner som antogs av . Huvudteman och prioriterade sakfrågor Cirkulär ekonomi och avfallspolitik Flera frågor som utskottet diskuterat faller in under cirkulär ekonomi. En cirkulär ekonomi innebär att avfall (exempelvis plast, matsvinn och aluminiumburkar) tillvaratas och får nya användningsområden. Fokus på cirkulär ekonomi lades fram som en av fyra önskade prioriteringar som utskottet vill se i Nordiska ministerrådets budget . Forskning visar att stora mängder plastavfall, i form av bland annat påsar och förpackningar, och mikroplaster finns i Nordens sjöar och vattendrag. Under sommarmötet diskuterades frågan, och utskottet ställde ett flertal skriftliga frågor till och de nordiska regeringarna. Under septembermötet besöktes utskottet av och från . Utskottet diskuterade hur plastavfallet kan reduceras genom att industrin kan utveckla förpackningar som är lättare att återvinna genom att inte blanda så många olika plasttyper som sedan måste separeras innan återvinningen. Reducering av konsumentavfall var också en fråga som fick stort utrymme. En metod som diskuterades var möjligheten att skapa ett pantsystem för plast, vilket skulle ge konsumenten incitament att återvinna mer av sitt plastavfall. Mikroplaster från bland annat kosmetika och bildäck förorenar hav och sjöar och förtärs sedan av fiskar, vilket också blir skadligt för människor. Flera av de svenska ledamöterna var mycket aktiva i frågan om reduceringen av mikroplaster i de nordiska vattendragen. (S) föreslog bland annat förbättrade filter på reningsverken för att minska utsläppen av mikroplaster från kosmetiska produkter, medan (MP) påpekade att stora delar av mikroplasterna kommer från bildäck och når vattendrag genom regnvatten och således inte passerar något reningsverk. Han ansåg därför att åtgärder borde vidtas av bildäcksindustrin. Ett medlemsförslag lades fram av Mittengruppen som bland annat uppmanade till förbud mot mikroplaster i kosmetika och vissa plastpåsar, vilket skapar incitament till att plastpåsar avskaffas inom partihandeln så att hållbara alternativ för konsumenterna i stället utvecklas (A1700/hållbart). Den socialdemokratiska gruppen lade också fram ett medlemsförslag om ett förbud mot mikroplaster i kosmetika (A1692/hållbart). framhöll att det ofta finns många bra alternativa ämnen i kosmetiska produkter som kan tillsättas i stället för mikroplaster, utan att funktionen försämras. Utskottet biföll båda medlemsförslagen, och de skickades på remiss till relevanta instanser. Stora mängder mat slängs i , och har utskottet arbetat aktivt med frågan. Under septembermötet gästades utskottet av från och från . De poängterade att stora mängder av avfallet kom från restauranger och matvarubutiker, och att ett effektivt sätt att förvalta detta avfall är att upprätta matbanker som sedan kan fördela varorna till olika välgörenhetsorganisa-tioner. (MP) poängterade att det även finns stor förbättringspotential i hur matavfall kan omvandlas till energi för transporter. Två rekommendationer utfärdades i ämnet, på förslag av den socialdemokratiska gruppen. Den första rekommendationen (rek. 17/2016) syftar till att minska matsvinnet genom att rekommendera de nordiska regeringarna att harmonisera reglerna för datummärkning. Den andra rekommendationen (rek. 18/2016) riktades till och uppmanade till en förbättrad användning av det matavfall som ändå uppstår, till exempel genom att utveckla system för donering av mat till välgörenhet samt att utreda hur avfallet kan omvandlas till energi. antog även utskottets rekommendation (rek. 4/2016) om kartläggning av avfallsströmmarna inom , samt mellan andra länder och . Initiativ till rekommendationen togs av den socialdemokratiska gruppen. meddelade att de kommer att initiera insatser som är i linje med rekommendationen, varpå utskottet för ett hållbart föreslog att rekommendationen kan avskrivas. Utskottet har fortsatt sitt arbete om ett gemensamt pantsystem och ett samarbete med . (M) har som en av utskottets representanter i gränshindergruppen, och som talesperson för denna fråga, arbetat aktivt med att försöka hitta lösningar på problematiken. mottog utskottet ett gemensamt svar från den om förra årets pantrekommendationer riktade till de svenska, norska, danska och finska regeringarna (rek. 17–20/2015). Regeringarna meddelade att de inte anser att det finns ett behov av ett sådant gemensamt system och att de således inte kommer att följa rekommendationen. kommer utskottet att beställa en utredning från som bland annat ska behandla gränshandeln mellan och samt och och den ekonomiska nyttan av att ingå bilaterala pantavtal. Vidare kommer utskottets medlemmar att ta upp frågan i , och . Utskottet arbetade med många frågor som rör miljöskydd och klimatsamarbete, om vilken roll bör ha i det internationella samarbetet samt vikten av regionalt samarbete inom för att hantera dagens klimat- och miljöutmaningar. har utskottet behandlat ministerrådsförslaget om ett samarbetsprogram –2020 om fiskeri, havsbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk. Samarbetsprogrammet beskriver vad anser vara de viktigaste prioriteringarna i de olika sektorerna. Utskottet hade ett flertal synpunkter, vilket resulterade i en rekommendation som också antogs av (rek. 5/2016). (C) var utskottets talesperson i frågan under Köpenhamnssessionen. En viktig fråga för utskottet att inkludera i rekommendationen var en uppmaning om ökade insatser mot spridningen av antibiotikaresistens. Detta är ett område som utskottet har jobbat med tidigare och något som också lades fram som en punkt som utskottet önskade se som en prioritering i Nordiska ministerrådets budget . Vidare uppmanades bland annat att eftersträva gemensamma positioner i EU i de frågor som omfattas av samarbetsprogrammet samt att verka för att förhindra att nya gränshinder uppstår när nya EU-direktiv genomförs. Insatser för att reducera den så kallade akvakulturens (vattenbrukets) negativa inverkan på den biologiska mångfalden efterfrågades också, liksom insatser för att förbättra kapacitet till hållbar produktion av mat och bioenergi. Samråd med de nordiska miljöministrarna Klimatpolitik och EU:s ETS-system, EU:s kommande reform av vattenramdirektivet samt en nordisk certifiering för hållbara turistdestinationer diskuterades under utskottets årliga samrådsmöte med miljöministrarna. (C) var talesperson för frågan om EU:s reform av vattenramdirektivet och framförde utskottets önskan om ett tätare nordiskt samarbete för att bevaka gemensamma nordiska intressen, eftersom de nordiska vattenförhållandena skiljer sig från många andra delar av . hade tidigare klargjort att de inte hade för avsikt att följa rekommendation om detta innan (rek. 15/2015). Under mötet framkom det dock att miljöministrarna menade att det redan fanns ett stort utbyte mellan de nordiska länderna och att de redan stöttade varandra i tillräckligt stor utsträckning i partigrupperna i , varpå de menade att det inte är nödvändigt att eftersträva en gemensam nordisk ståndpunkt i frågan. Som en del av sitt arbete med klimatpolitiken och uppföljningen av COP 21 arrangerade utskottet en klimatkonferens under septembermötet för att behandla bland annat energipolitik, jordbruk- och klimatpåverkan samt nationell klimatramlagstiftning. Talarna inkluderade , , , direktör för , , , , statssekreterare på hos ministern för internationellt utvecklingssamarbete och klimat, , ordförande för samt (S), ordförande i . Under mötet presenterades diverse klimatutmaningar som de nordiska länderna står inför. Men vikten av att uppmärksamma skillnaderna i de nationella förutsättningarna i fråga om hur dessa utmaningar kan hanteras poängterades av flera talare, exempelvis förutsättningar för att utveckla vattenkraft. Flera talare menade att det krävs mer nordiskt samarbete kring biomassa, cirkulär ekonomi samt jord- och skogsbruk. Under konferensen blev det tydligt att många anser att kan, och bör, ha en framträdande roll i den globala klimathanteringen eftersom vi, trots de inbördes skillnader i framgång som våra nordiska länder har uppvisat inom olika sektorer, har lyckats möta klimatförändringarna bättre än många andra länder. Utskottet beslutade att göra klimatkonferensen till ett årligt återkommande evenemang för att upprätthålla ett forum där parlamentariker från de nationella parlamenten med ett särskilt ansvar för klimatfrågor kan utveckla idéer och erfarenheter med medlemmar av och sakkunniga personer. har utskottet fortsatt sitt arbete för att reducera riskerna bundna till sjöfart och klimatpåverkan i . (MP) var utskottets rapportör för arktiska frågor. Utskottet uttryckte att de vill se konkreta initiativ för utfasning av tungoljor i den arktiska sjöfarten i Nordiska ministerrådets budget . Detta är en fråga som, liksom , har fått stort utrymme i utskottsarbetet . (MP) var en av utskottets rapportörer som samordnade med en rapportör från utskottet för välfärd i i frågan om en gemensam nordisk insats för en giftfri vardag. Årets arbete ledde till två rekommendationer. beslutade att rekommendera de nordiska regeringarna att bland annat arbeta för ett generellt förbud i mot fyra hormonstörande ftalater (DEHP, DBP, BBP och DIBP) i produkter som barn kommer i kontakt med, samt att införa ett sådant förbud i om EU då inte redan lagstiftat i ärendet (rek. 21/2016). Vidare rekommenderades bland annat att upprätta ett nordiskt kunskapscenter för en giftfri vardag samt att kontinuerligt uppdatera kriterierna för miljömärket Svanen för att försäkra att inga hormonstörande ämnen tillåts i svanmärkta produkter (rek. 22/2016). kommer utskottet att inleda arbetet med att eftersträva ett nordiskt perspektiv i det kommande gällande jordbruksfrågor och miljöskydd. Vidare kommer utskottet att behandla sjöfart och IMO med fokus på sjöfartssäkerhet och utsläpp av klimatgaser, samt verka för att konsumenten inkluderas bättre i miljöpolitiken.