frsrdg · H404ER1 · 2017-02-21 00:00:00 — Dessa ”utländska stridande” har gett upphov till oro för myndigheter och brottsbekämpande organ på grund av risken för att de vid sin återkomst till har både kompetens och motivation för att utföra terroristattacker. Rapporten syftade till att öka allmänhetens kunskap om utländska stridande och ge information om fenomenets omfattning, de bakomliggande orsakerna samt åtgärder som kan vidtas för att hantera problemet. I resolutionen föreslogs det att man skulle intensifiera det internationella samarbetet, och roll i att ta itu med de bakomliggande orsakerna framfördes. Boriana (M) betonade att radikalisering är ett stort hot mot vår säkerhet och att förebyggande åtgärder är centrala. Skolor, religiösa institutioner och sociala myndigheter kan spela en roll i att upptäcka och motverka radikalisering. Fattigdom och socialt utanförskap är några förklaringsfaktorer men den främsta drivkraften för militant islamism är hatet mot tolerans och öppna samhällen. Kampen mot terrorism måste bedrivas med kraft men utan att kompromissa med grundläggande demokratiska värden. (SD) framförde att alla former av extremism måste bekämpas. Terrorism är ett hot mot internationell fred och säkerhet. Hon uttryckte sympati för offren för attentaten i men också i andra länder. Deltagande i terroristorganisationer och medverkan i mord, ibland folkmord, samt resandeverksamhet ska vara att betrakta som en kriminell handling och följas av konsekvenser i enlighet med artikel 6 i konvention om förebyggande av terrorism. 2.2.4 Aktuell debatt: Bekräftandet av församlingens roll som ett paneuropeiskt forum för interparlamentarisk dialog och samarbete Debatten kretsade kring att den parlamentariska församlingen främjar samarbete mellan parlamentariker för att uppnå mål att förena demokratiska rättsstater kring gemensamma värderingar om mänskliga rättigheter. Församlingen har en viktig brobyggande roll med växande brist på sammanhållning och ömsesidigt förtroende mellan medlemsstater. Faktumet att ett av organisationens medlemsländer, , inte har deltagit i församlingens arbete , begränsade församlingens kapacitet. Vikten av att hålla kommunikationskanalerna öppna med det ryska parlamentet och utforska alla möjligheter till dialog underströks i debatten. (M) talade å EPP/CD:s vägnar under den aktuella debatten. Han lyfte vikten av mellanparlamentariskt samarbete och att vissa krav behöver uppfyllas för en fungerande dialog. Av denna anledning borde medlemmar vara fortsatt vaksamma, exempelvis i situationer som vid olagliga annektering av och kriget mot en annan stat i , vilket lett till att valt att inte delta i den parlamentariska församlingens arbete. För att dialog ska återupptas behöver visa genuin villighet att rätta sig efter organisationens principer. 2.2.5 Aktuell debatt: Situationen i i ljuset av kuppförsöket Debatten fokuserade på den senaste utvecklingen i efter kuppförsöket . Den hade dagen innan föregåtts av ett anförande av utrikesminister och en frågestund med honom. Flera ledamöter, precis som de partipolitiska grupperna, fördömde kuppförsöket, men en stor majoritet uttryckte också oro för att åtgärderna under de förlängda undantagslagarna inte var proportionella. De krävde att rättsstatens principer skulle respekteras och att ingen skulle fängslas, avskedas eller på annat sätt utsättas för sanktioner utan åtal och laglig behandling i domstol. (S) framhöll säkerhetsutmaningar men betonade att dessa inte kunde rättfärdiga fängslandet och avskedandet av tusentals journalister, oppositionspolitiker, MR-aktivister, lärare, akademiker, domare och tjänstepersoner. De kunde inte heller rättfärdiga oproportionerligt militärt ingripande mot den kurdiska befolkningen i sydöstra . Hon menade också att församlingen borde fördöma inskränkningarna i yttrandefriheten och den allt värre repressionen mot journalister och sträva kraftfullt för att utveckling återgår i demokratisk riktning. (M) menade att situationen sedan kuppförsöket förvärrats i men fördömde också försöket att störta en vald regering. Han kritiserade den utrensning som gjorts i kuppens kölvatten och frågade hur man kunde vara säker på att de 20 000 lärare som avskedats verkligen begått de brottsliga handlingar de anklagats för. Inga konkreta bevis hade förts fram. uttryckte också stor oro för signalerna om att tänkte återinrätta dödsstraffet. 2.2.6 Gemensam debatt: Politiska konsekvenser av konflikten i Rapport 14130, Resolution Juridiska mått och steg för att motverka kränkningar av mänskliga rättigheter i områden utanför den ukrainska statens kontroll Rapport 14139, Resolution Debatten, som främst koncentrerades kring politiska konsekvenser av konflikten, ledde till en förstärkning av kritiken mot den ryska ockupationen av . I resolutionen beklagades det att säkerhetssituationen inte förbättrats i avsaknad av en hållbar vapenvila och att det inte gjorts några framsteg när det gäller de politiska aspekterna av åtgärdspaketet för genomförande av Minskavtalen. Den upprepade sitt stöd för en fredlig lösning på konflikten och för Minskprocessen och uppmanade att dra tillbaka sina trupper från territorium och stoppa militära leveranser till separatister. I rapporten betonades också att endast ett demokratiskt med stabila, effektiva och ansvarsfulla institutioner kommer att vara kapabelt att återställa fred och välstånd. De ukrainska myndigheterna uppmanades också att vidta ett antal åtgärder. Den andra rapporten uttryckte djup oro över situationen för de mänskliga rättigheterna på och i de självutnämnda ”folkrepublikerna” Donetsk och Luhansk (DPR och LPR) och bristen på rättsmedel för offer för kränkningar. Resolutionen fastslog att är ansvarigt genom sin administrativa och militära kontroll av områdena. (M) stödde resolutionen och beklagade kränkningar av de mänskliga rättigheterna i områden som varit föremål för rysk aggression och att det från rysk sida varken fanns vilja att återlämna , vilja att respektera Minsköverenskommelserna eller vilja till kompromiss. värderingar behöver upprätthållas för att inte skada församlingens trovärdighet, och hur skulle representanter för en medlemsstat som i handling inte delar dessa värderingar kunna välkomnas tillbaka? (SD) stödde också resolutionen och poängterade att rapporterna visade på behovet av att återställa territoriella integritet och att kritiken i rapporten av naturliga skäl främst var riktad mot . Nissinen pekade på hur konflikten sår split och ökar spänningar i område och framhöll vikten av att försvara värden och fortsätta att bevaka utvecklingen i områdena. 2.3 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter De relevanta debatterna om juridiska frågor och mänskliga rättigheter togs gemensamt med politiska frågor och finns av det skälet i kapitel 2.2 – närmare bestämt: 2.2.1 om rätt till vatten i 2.2.3 om att bekämpa terrorism men bibehålla normer 2.2.5 om situationen i i ljuset av kuppförsöket 2.2.6 om juridiska mått och steg för att motverka kränkningar av mänskliga rättigheter i områden utanför den ukrainska statens kontroll. 2.4 Sociala frågor, hälsa och hållbar utveckling 2.4.1 Gemensam debatt: Att förebygga radikalisering av unga genom att motverka de bakomliggande orsakerna Rapport 14010, Resolution , Yttrande 14025, Yttrande 14024 Till ett kompetensramverk för demokratiskt medborskap Rapport 13992, Resolution , Rekommendation 2088 Under ämnet radikalisering konstaterades en oroande trend: att ett ökande antal barn och ungdomar dras in i extremiströrelser i sitt sökande efter en meningsfull plats i samhället. Som bakomliggande orsaker lyfts känslan av orättvisa och socialt utanförskap fram. I resolutionen uppmanade församlingen medlemsstater att göra sitt yttersta för att åstadkomma social integration av barn och ungdomar i riskzonen genom utbildning och riktade förebyggande, avradikaliserings- och rehabiliteringsprogram. Rapporten om demokratiskt medborgarskap betonade utbildningens fundamentala roll för att ge ungdomar de kunskaper som krävs för att bygga ett pluralistiskt samhälle grundat på solidaritet, demokratiska värderingar och mänskliga rättigheter. Resolutionen föreslog framtagande av ramverk och verktyg för att bedöma och förbättra denna del av utbildningen. Boriana (M) framförde att extremister utnyttjar unga invandrares känsla av utanförskap genom att erbjuda en möjlighet att ingå i ett sammanhang och känna tillhörighet. Hon menade att vi i inte skilt tillräckligt mellan religiösa samfund som står för en tolerant version av islam och de som propagerar för hat. Hon lyfte fram vikten av förebyggande åtgärder. 2.4.2 Motverkande av barns översexualisering Rapport 14080, Resolution , Rekommendation 2092 Rapportören påvisade faktumet att översexualiseringen av barn är ett utbrett fenomen i medier, marknadsföringskampanjer, tv-program och konsumentprodukter. Detta kan få dramatiska konsekvenser för barnens fysiska och psykiska hälsa. Resolutionen uttryckte oro över den ökande trenden av översexualiseringen av barn och uppmanade medlemsstaterna att stärka sin lagstiftning och politik i frågan. Boriana (M) tog upp att vi i , trots förbud mot reklam som porträtterar individer som sexobjekt, inte kan påstå att barn är skyddade. Hon menade vidare att vi bör lära barn att tänka kritiskt på innehållet i det de ser. Sexualundervisning i skolor är ett utmärkt forum för diskussion, och även föräldrar bör finnas till hands för att besvara frågor. 2.4.5 Barns rättigheter relaterade till surrogatmoderskap Rapport 14140, Resolutionen antogs inte Rapportören beskrev barnets rättigheter i förhållande till surrogatmoderskap och förslaget till resolution uttryckte att församlingen borde överväga om det var önskvärt och genomförbart att utarbeta europeiska riktlinjer för att skydda barns rättigheter i relation till surrogatmoderskap. Resolutionen utsattes för mycket kritik både i utskott och i församlingen. Försök gjordes att ändra resolutionen så att den skulle fördöma surrogatmoderskap, men det slutade med att varken den ursprungliga resolutionen eller försöket till ändring fick tillräcklig majoritet. (S) uttryckte sitt stöd för rapportören som under processen utsatts för mycket hätsk kritik av motståndare till surrogatmoderskap och påpekade att rapporten inte tog ställning till surrogatmoderskap i sig utan lyfte surrogatbarnens rättigheter. Boriana (M) uttryckte sitt stöd för resolutionen och debatterade för alla kvinnors rätt att besluta över sina egna kroppar oavsett om det gällde att avsluta en graviditet eller att bära någon annans barn. 2.5 Migrations- och flyktingfrågor 2.5.1 Gemensam debatt: Ett starkare europeiskt svar på den syriska flyktingkrisen Rapport 14014, Resolution Mänskliga rättigheter för flyktingar och migranter – situationen på västra Rapport 14013, Resolution Situationen för flyktingar och migranter under överenskommelsen mellan från (brådskande debatt) Rapport 14028, Resolution I den första rapporten konstaterades att det fanns över 4 miljoner flyktingar i grannländerna , och men att syrier i dessa inte erkänns som flyktingar enligt konventionen om flyktingars rättsliga ställning, även om de i princip skyddas mot avvisning. Syriska flyktingar möter problem i varierande grad. I resolutionen uppmanade församlingen medlemsländerna och det internationella samfundet att göra mer, bl.a. genom att skapa legala vägar, prioritera de mest utsatta samt underlätta familjeåterförening. Samtliga borde också ge ett generöst svar på för palestinska flyktingar UNRWA:s vädjan om katastrofhjälp. Den andra rapporten beskrev flykting- och migrationskrisen på västra och i resolutionen uppmanades till kollektiva insatser och en rättvis fördelning av ansvar, med full respekt för de mänskliga rättigheterna för flyktingar och migranter och de grundläggande principerna i internationell rätt och europeisk lag. I den brådskande debatten om avtalet mellan och menade flera att överenskommelsen på olika sätt riskerade att kränka migranternas och flyktingarnas mänskliga rättigheter. Flera ansåg inte att var ett säkert asylland. I resolutionen gavs ett antal rekommendationer till EU, och för att säkerställa att det internationella regelverket efterlevs. (S) lämnade in sitt tal till protokollet på grund av tidsbrist. betonade att den enda lösningen på flyktingkrisen var fred i . Men till dess är det allas ansvar att ge samordnat solidariskt stöd och skydd till de flyende. Det är centralt att se bortom kortsiktiga lösningar, och ett genderperspektiv i asyl- och migrationspolitiken är nödvändigt och brådskande. (SD) lämnade av samma skäl in sitt tal i efterhand och framförde att länderna i närområde behövde och förtjänade ytterligare finansiellt stöd. Skydd för flyktingar i närområdet är enligt honom långt mer kostnadseffektivt än mottagande i länder långt borta. Vidare betonade Wiechel att Dublinförordningen spelat ut sin roll och borde ses över. 2.5.2 Flyktingar i riskzonen i Rapport 14082, Resolution Debatten berörde Former Yugoslav Republic of () stängning av sina gränser mot och att EU–lämnat med en oproportionerlig börda. Rapporten menade att den parlamentariska församlingen borde uppmana de grekiska myndigheterna, EU och dess medlemsstater och andra stater som deltar i EU:s omlokaliseringssystem att vidta åtgärder för att garantera respekten för de grundläggande rättigheterna för flyktingar och invandrare. (S) informerade om sitt besök med till för att inspektera situationen för flyktingar. Hon sa att deras levnadsstandard var oacceptabel och att hade varken resurser eller kapacitet att hantera situationen utan hjälp. Hon menade vidare att medlemsstater hade ett ansvar för att upprätthålla de mänskliga rättigheterna och att de måste svara på migrationskrisen med solidaritet. (V) lämnade på grund av tidsbrist in sitt anförande till protokollet. Hon menade att måste ta ett större ansvar, att levnadsstandarden för flyktingar i är mycket dålig och att en viktig fråga i sammanhanget är familjeåterförening. 2.5.3 Våld mot migranter Rapport 14066, Resolution Rapporten visade att våldet mot migranter ökat i hela . I rapporten föreslogs bl.a. förbättrad lagstiftning, ökat skydd och stöd till våldsoffer samt medvetandehöjande åtgärder och informationsutbyte. De lokala samhällenas roll i att förebygga våld mot invandrare framhölls samt att stödja migranternas integration genom bostäder, social integration och sysselsättningsskapande åtgärder. (S) menade att medlemsstater, i enlighet med rapporten, kan arbeta mot rasism genom att förbättra nationell lagstiftning, öka medvetenheten om motverkandet av våld och stödja lokala myndigheter. Särskilt stöd borde ges till kvinnor, barn och hbt-personer, och stöd bör även ges till det civila samhällets organisationer. Boriana (M) talade i debatten om de problem som kvinnor som migrerat stöter på i mottagarländerna och om vårt ansvar som mottagarländer att se till att övergrepp inte äger rum. Hon tryckte på att flyktingar behöver anpassa sig till det nya landets värderingar och att det ska skickas tydliga signaler om detta i samhällen som tar emot migranter. 2.6 Kultur, vetenskap, utbildning och medier 2.6.1 Gemensam debatt: Rapport 14070, Resolution , Rekommendation 2093 och kulturella nätverk i diasporasamhällen Rapport 14069, Resolution I rapport 14070 konstaterades att kultur och konst är en källa till mänsklig tillväxt och intellektuell förnyelse – ett kraftfullt verktyg för att förebygga radikalisering och stärka det civila samhället samt för att bygga demokratiskt medborgarskap. Rapporten pekar på behovet av att medlemsstaterna bättre integrerar kulturella aktiviteter i systemet för utbildning och förbättrar tillgången till kultur för marginaliserade och utsatta barn och ungdomar. Rapport 14069 berörde att integration av invandrare och diasporasamhällen är en stor utmaning för europeiska samhällen . Den rekommenderade att man systematiskt engagerar diasporan i utbildningsnätverk och kulturella nätverk. Rapporten förespråkade även inrättandet av ett europeiskt parlamentariskt nätverk för diasporapolitik som en plattform för att främja utbyte av bästa praxis och utveckling av gemensamma projekt. (V) talade för partigruppen och framförde att samhället bör säkerställa tillgång till kultur för alla, oavsett ekonomisk bakgrund. Kultur bör vara tillgänglig för äldre och sjuka, och ideella kulturorganisationer som får offentligt stöd bör också vara demokratiskt styrda och jämställda. betonade hon vikten av att konstnärer kan uttrycka sig fritt och utan rädsla för censur. 2.6.2 Idrott för alla: en brygga till jämställdhet, integration och social delaktighet Rapport 14127, Resolution Rapporten pekade på att tillgången till idrott hindras av könsfördomar och ursprungsbaserad diskriminering, samt till följd av social utsatthet, inklusive funktionsnedsättningar och kulturell bakgrund. Rapporten var en strävan att uppmuntra en mer integrerad och dynamisk strategi för att främja tillgången till idrott. Vidare uppmanades medlemsstaterna att minska könsbaserade ersättnings- och prisskillnader, att erkänna kvinnliga idrottares prestationer och att väsentligt öka mediesynligheten av kvinnor inom idrott. (V) betonade hur viktig jämställdhet är för både idrott och demokrati. gav flera exempel på att idrotten inte var jämställd och poängterade behovet av att unga kvinnor uppmuntras genom tillgång till träningslokaler men också fler kvinnliga tränare och ledare. Hon menade också att idrotten ska välkomna alla oavsett kön, sexuell läggning, kultur och funktionsnedsättning. (S) stödde också resolutionen och tog upp idrottens positiva roll för fysiskt och psykiskt välbefinnande samt dess förmåga att överbrygga olikheter och fungera som mötesplats för alla. är inte tillgången till idrott jämställd. Både kvinnor och socialt utsatta grupper är diskriminerade i förhållande till männen. gav också på exempel på hur hon som ordförande för fotbollsklubb arbetade med jämställdhet och inkludering. (S) lyfte också, med avstamp i egen erfarenhet som ungdomstränare i fotboll, fram idrottens betydelse för samhörighet och tillhörighet och varnade för att idrotten inte får glömma dessa grundvärderingar i sin jakt på resultat. 2.7 Jämställdhet och icke-diskriminering 2.7.1 Förnyat engagemang i kampen mot antisemitism i Rapport 14008, Resolution , Yttrande 14023 Rapporten pekade på att attacker mot medlemmar av det judiska samfundet i flera av medlemsstater visar att antisemitismen är ett hot. Mot bakgrund av ökad intolerans och främlingsfientlighet uppmanades medlemsländerna att öka ansträngningarna för att förebygga och motverka dessa fenomen. Det behövs omfattande antidiskriminerings- och antirasismregelverk, utbildning om Förintelsen, informationskampanjer samt särskilda åtgärder mot hets mot folkgrupp, inklusive på nätet, för att förebygga att antisemitismen slår rot. (SD) menade att det är en paradox att antisemitismen ökar som vi blir alltmer kunniga om de brott som begåtts mot judiska befolkning. Arvet efter får inte glömmas bort utan ska i stället tjäna som inspiration i försvaret inte bara av judar utan av alla utsatta grupper. (M) lämnade in sitt tal till protokollet på grund av att talarlistan bröts. Förklaringen till ökad antisemitism i bl.a. hemstad går enligt honom att finna bl.a. i att migranter ibland har med sig en negativ bild av judar, vilket förstärker den negativa synen på judar som grupp. Samma mönster gäller tyvärr också fördomar mot muslimer, kristna och andra grupper. Detta är oacceptabelt och fördöms i det svenska samhället. Fördomar är roten till ondska och måste bekämpas. 2.7.2 En bedömning av effekter av åtgärder för att förbättra kvinnors politiska representation Rapport 14011, Resolution Rapporten visade att även om siffrorna förbättrats är kvinnors representation i politiken fortfarande låg i de flesta av medlemsstater. I resolutionen lyftes kvotering fram som den viktigaste åtgärden, men också andra åtgärder är nödvändiga, och utformningen beror på sociala, kulturella och politiska faktorer i varje land. Under utarbetandet av rapporten besökte rapportören , som lyftes fram som ett exempel där politisk representation speglar kvinnors roll i det offentliga livet i allmänhet. Boriana (M) lämnade in sitt tal till protokollet eftersom talarlistan bröts. delade inte slutsatsen att kvotering är lösningen för att öka kvinnors representation i politiken. är ett av de mest jämställda länderna i världen, och kvinnor väljs utifrån sin kompetens, inte utifrån kön. Lika rätt till utbildning, ett sekulärt samhälle och ett system som främjar kvinnors deltagande i politiken och i yrkeslivet i övrigt, som t.ex. med god barnomsorg, är centralt. Kvotering, menade , går emot principen om lika rättigheter oavsett kön, etnicitet eller sexuell läggning. (SD) lämnade också in sitt tal i efterhand. Nissinen framhöll det självklara med lika möjligheter för män och kvinnor i politiken men var starkt kritisk mot att lagstiftad kvotering och sanktionsåtgärder skulle vara de bästa verktygen. 2.7.3 Kvinnor i de väpnade styrkorna: främjandet av jämställdhet för att sätta stopp för könsrelaterat våld Rapport 14073, Resolution Rapportören behandlade faktumet att kvinnor som gått med i de väpnade styrkorna ställts inför en miljö utformad av och för män och mött många former av diskriminering. Rapportören menade att det var viktigt att öka ansträngningarna för att förebygga och motverka trakasserier med en nolltoleranspolitik. Det är också viktigt att vidta åtgärder för att främja rekryteringen av kvinnor till de väpnade styrkorna, utveckla flexibla karriärvägar och systematiskt beakta genusdimensionen i alla operationer som utförs av de väpnade styrkorna. (V) talade för UEL-gruppen och poängterade att vi fortfarande lever i en värld utan jämställdhet, en verklighet som även reflekteras i de väpnade styrkorna. Hon föreslog ett antal åtgärder, bl.a. att lokalerna ska vara anpassade för båda könen, att den militära organisationen måste vara demokratisk och att den bör vara organiserad efter kvinnors behov. 2.7.4 Kvinnlig könsstympning i Rapport 14135, Resolution I rapporten konstaterades att könsstympning är en allvarlig kränkning av kvinnors och barns rättigheter. Förebyggande måste vara i centrum för alla berörda parter. Det gäller kvinnor och män i praktiserande samhällen, gräsrotsorganisationer, social- och utbildningsinstitutioner, polis, rättsväsen, hälso- och sjukvårdspersonal och migrationsmyndigheter. Medlemsstaterna måste stärka sin lagstiftning, utveckla medvetandegörande, information och utbildningskampanjer, samt utbildningsprogram för personer som arbetar med kvinnor och flickor som har utsatts för eller riskerar att utsättas för könsstympning. (V) poängterade att mycket måste göras för att förändra beteendet hos dem som praktiserar könsstympning. höll med om rapportörens rekommendationer för att informera, arbeta förebyggande och stärka flickors kunskap om sina rättigheter. Boriana (M) menade att kvinnlig könsstympning är ett bestialiskt sätt att kontrollera kvinnors sexualitet och att det inte finns några skäl att inte agera kraftfullt mot detta. 2.8.1 Demokratiska institutioners funktion i Rapport 14078, Resolution Rapporten, som presenterades vid sommarsessionen innan kuppförsöket beskrev svåra situation med det pågående kriget i grannlandet , mottagandet av nästan 3 miljoner flyktingar, kontinuerliga terroristhot och terroristattacker. Rapportören beklagade kollapsen av fredssamtalen om den kurdiska frågan och den efterföljande upptrappningen av våldet i sydöstra . var allvarligt oroad över att immuniteten hävts för ett stort antal parlamentariker, missbruket av regler som begränsade yttrandefriheten och bristen på ett oberoende rättsväsen. Man menade att församlingen noga borde följa utvecklingen i landet och bjuda in att anpassa sin lagstiftning och rättspraxis efter normer. (SD) tog i debatten upp att , ett land som för inte länge sedan hade en god ekonomisk och demokratisk utveckling, har bytt väg.