frsrdg · H404RJ1 · 2017-02-24 00:00:00 — Samtliga projekt och infrastrukturprojekt som har hunnit ungefär halvvägs lämnar en skriftlig redovisning och träffar den ansvariga beredningsgruppen. Dessa uppföljningar har visat sig vara betydelsefulla för såväl projektledarna som för beredningsgrupperna och RJ. Beredningsgrupperna läser också årets slutredovisningar för projekt. har sammanlagt 44 projekt och 9 infrastrukturprojekt följts upp. Fem av projekten har därefter följts upp genom frågor som har besvarats skriftligt. Samtliga projekt har fått fortsatt stöd. Stödformen program följs upp första gången och sedan med en halvtidsutvärdering , då resterande medel betalas ut. Vid tvåårsuppföljningarna deltar . Halvtidsutvärderingarna genomförs av två externa internationella sakkunniga samt ordförandekommittén. Vid båda typerna av uppföljning presenterar programmen dessutom sin forskning vid en utfrågning. Program med längre varaktighet än följs även upp . har tre program följts upp . Alla tre visar goda resultat. Vårt unika doftsinne (). Vetenskap och beprövad erfarenhet (). Statsbyggnad och den globala ordningens ursprung under och efter det långa (). Halvtidsutvärderingens funktion är att undersöka om det finns anledning att justera budgetutrymmena för programmens avslutande del. har tre program halvtidsutvärderats och i samtliga fall har beslutat att resterande medel ska betalas ut. Interaktion och variation i pluricentriska språk – Kommunikativa mönster i sverigesvenska och finlandssvenska (). Segregation: Mikromekanismer och makrodynamik (). Representation och verklighet. Historiska och nutida perspektiv på den aristoteliska traditionen (). Fem Flexit-projekt har följts upp. Ett av dem fick svara på kompletterande frågor, därefter fick samtliga klartecken för fortsättning. har tre större uppföljningar och utvärderingar genomförts och en har påbörjats, samtliga med extern expertis som utförare. Uppföljning av hur RJ:s riktlinjer för open access-publicering fungerar visar ett bra resultat. Forskarna är positiva till riktlinjerna som också har påverkat deras attityder till open access. En annan uppföljning rör RJ Sabbatical och undersöker forskarnas erfarenheter av stödet. Stödformen får högt betyg, och en av slutsatserna är att den har alla förutsättningar att bli en nyckelfaktor i det svenska HS-forskarsamhället. Ytterligare en utvärdering gäller Pro Futura, där slutsatserna kommer att ligga till grund för dels eventuella förändringar i utformningen av Pro Futura, dels andra insatser från RJ:s sida när det gäller karriärstöd. RJ har även påbörjat en kartläggning och analys av RJ:s stödform forskningsinitiering. Enligt RJ:s riktlinjer för open access-publicering ska forskare som får anslag av RJ publicera sina vetenskapligt bedömda texter i tidskrifter och konferenspublikationer så att de blir öppet tillgängliga på internet. RJ uppmuntrar forskarna att även publicera monografier och bokkapitel så att även de blir öppet tillgängliga på internet. För att stödja forskarna ger RJ ett separat publiceringsbidrag för open access. Projektledarna kan ansöka om ytterligare medel . Det går också att ansöka om stöd till publicering med open access efter att slutredovisningen är gjord. RJ följer upp hur forskare som har beviljats projektmedel uppfyller RJ:s krav på publicering med open access. Även i slutredovisningen ska forskarna redovisa hur de har säkerställt open access-publicering. Uppföljningarna visar att forskarna har god kunskap om open access-publicering. Riktlinjerna har funnits och det fanns därför anledning att göra en fördjupad uppföljning av hur de fungerar. RJ anlitade vid för detta uppdrag. Utifrån ansökningar, uppföljningar, slutredovisningar och en enkät till ett stort antal forskare konstaterar han att en stor andel av forskarna har publicerat med open access. En faktor som sannolikt bidrar till denna höga nivå är, enligt , att RJ tydligt lyfter fram sina riktlinjer om publicering med öppen tillgång i kontakten med projektledaren, från ansökan till slutredovisning. RJ kommer att i viss mån revidera riktlinjerna mot bakgrund av rekommendationerna i uppföljningen. Andra frågor, till exempel den om kostnader, återkommer RJ till efter att respektive () redovisat de regeringsuppdrag som de båda myndigheterna beräknas få med anledning av VR:s förslag till nationella riktlinjer för öppen tillgång till vetenskaplig information. RJ ingår i ett särskilt nätverk för forskningsfinansiärer, vilket fokuserar på open access-frågor. RJ gör också andra insatser för att driva på utvecklingen mot open access-publicering, såsom stöd till portalen Kriterium () och till Open Library of Humanities. RJ deltar också med en ledamot i Forumgrupp för open access och publiceringsfrågor. I linje med stiftelsens ändamål att främja samhällsvetenskap och humaniora arbetar RJ strategiskt för att höja den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningens status. deltog RJ i detta syfte i en rad styrgrupper för forskningskommunikation och information, exempelvis , , Swecris och Vetenskap & Allmänhet. Lärdomar från förra årets studieresa till brittiska Conversation, History & Policy, Parliamentary Office of Science and Technology (Post) och Wellcome Trust resulterade i diskussioner om att skapa någon form av ett svenskt Conversation (). För tillfället har ansökt om att få använda det brittiska konceptet. Gruppen Kunskap i rörelse (finansierad av RJ, och VR), har skrivit rapporten rörelser, med en diskussion kring framtidens humanistiska och samhällsvetenskapliga samverkan. Dessutom har gruppen anlitat för att skriva en rapport om hur en svensk plattform för forskningskommunikation likt Conversation skulle kunna se ut. Kunskapens nya rörelser har lett till en rad debattartiklar och möten med allt ifrån Humtank till ledningar för lärosäten för att diskutera hur arbetet kan fortskrida. planeras dessutom konferensen of Knowledge. RJ har även utlyst som beviljade medel till elva projekt. För att ytterligare stärka ekosystemet kring svensk forskning inom humaniora och samhällsvetenskap har RJ stött recensionsskriften Respons samt medverkat i en rad redaktionsråd. Forskningens resultat gagnar förtroendet för forskningen. Därför arbetar RJ med att föra ut resultaten via konferenser, skriftserier, artiklar samt pressaktiviteter. presenterades resultat från de längre forskningsprogrammen i sex skrifter och lika många konferenser: Att leva med demens av Ungdomars politiska utveckling av , och Tid, minne, representation av , och Att utge texter från medeltid av Den östasiatiska freden av Det tidiga klosterväsendet och den antika bildningen av . RJ:s webbplats är navet som kommunikationen baseras på. Här samlas infor-mation om utlysningar och diskussioner samt forskningspresentationer. Webbplatsen uppdateras med omvärldsbevakning, artiklar om vår forskning, bokpresentationer samt debatter. Dessutom har även ett tjugotal pressmeddelanden publicerats. Informationen på webbplatsen sprids med hjälp av RJ:s Facebooksida (cirka 450 följare), nyhetsbrev (drygt 700 adressater) samt vår Youtubekanal. har RJ samarbetat med (Sällskapet riksdagsledamöter och forskare) för att förmedla forskningsresultat till politiker på nationell nivå. presenterades forskningsresultat under ett lunchseminarium, då och talade om jämställdhetsaspekter i det parlamentariska arbetet. För tionde och sista gången ordnades Samspråk i i samarbete med Forte, Formas och VR. Samspråk har under sina fört samman politiker och forskare. Många har uppskattat det konstruktiva samtalet där fakta har fått företräde framför tyckande. Årets teman var: Dags att skrota marginalskatten? med , docent i na-tionalekonomi, med statistik, , , docent i nationalekonomi, Policy (IFAU) samt (), Per Åsling (C), ordförande i skatteutskottet samt (S), vice gruppledare för och ledamot i skatteutskottet Hälsa på lika villkor – hur når vi dit? med , professor, ordförande i för jämlik hälsa, , , professor i folkhälsovetenskap, , (KD) samt (S), vice ordförande i socialutskottet Nato – hjälpare eller stjälpare? med Per , forskare i folkrätt, , f.d. utrikesredaktör på , , forskare på , strategi och ledarskap, Försvarshögskolan, (L), ordförande i försvarsutskottet samt (S), statssekreterare i Religionens återkomst – en utmaning för demokratin? med , professor i religionssociologi, , , docent i offentlig rätt, , (L), f.d. integra-tionsminister, (S), vice ordförande i samt , ledarskribent på Ett samhälle utan BNP-tillväxt – utopi eller möjlighet? med , forskare, IVL , , hållbarhetsekonom, , (MP), ekonomisk-politisk talesperson och ledamot i finansutskottet samt (M), skattepolitisk talesperson och ledamot i finansutskottet Så kan bidra till hållbar fred med , lektor i statskunskap, , , professor i folkrätt, , (M), ledamot i utrikesutskottet samt , departementsråd i Försvarsdepartementet. deltog RJ:s vd bland annat i SUHF:s () seminarium Från beslut till förändring – jämställdhetsintegrering av universitet och högskolor. RJ var återigen en av huvudarrangörerna på . Totalt ordnades åtta presentationer: Från krig till hållbar fred med , och Medeltida gårdar och byar med Yttrandefriheten under press i en osäker tid med och (tillsammans med UR) Egen utgivning och bokbranschens digitala vändning med De tidiga klostren och den antika bildningen med Medeltiden sjunger igen med och . Dessutom arrangerade RJ seminarier på : Yttrandefrihet under press i en osäker tid med , professor i journalistik och politisk kommunikation, , , professor, on Freedom of Expression, , professor i rättsvetenskap, samt , journalist och författare dagböcker – liv och politik under med , fil.dr i historia, , , professor i statsvetenskap, , , samt , kommunikationsansvarig på RJ Hållbar fred – finns det? med , politiker och f.d. FN-ambassadör, , departementsråd i Försvarsdepartementet, , professor i freds- och konfliktforskning, , , professor i statsvetenskap, samt , journalist. Samtliga arrangemang var välbesökta och uppskattade. fred presenterades på Samspråk i , på samt på ett välbesökt seminarium i samarbete med . Stiftelsen () grundades genom ett beslut i 1964 och genom en donation från riksbank. Avsikten var att uppmärksamma genom att främja ”ett angeläget nationellt ändamål”. I samband med utskiftningen av löntagarfonderna beslutade 1993 att tillföra en ny donation, Kulturvetenskapliga donationen. Härutöver har RJ fått ytterligare donationer. fastställde RJ:s ursprungliga stadgar . Avsikten var att förtydliga RJ:s ställning som fristående stiftelse i samband med att ansvaret för förvaltningen av tillgångarna övergick från till . antog de nuvarande stadgarna, som fastställde , med anledning av de stora förändringarna på finansmarknaden. RJ är en fristående stiftelse. Styrelsen beslutar självständigt om verksamheten inom ramen för stadgarna, vilka preciserar (§ 2) följande ändamål för RJ: Stiftelsen har till ändamål att främja och understödja vetenskaplig forskning med anknytning till . att verksamheten skall ges en betydande flexibilitet och att i princip inte något forskningsområde skall vara uteslutet från möjligheten att erhålla bidrag från stiftelsen, men att företräde skall ges åt forskningsområden, vilkas medelsbehov inte är så väl tillgodosedda på annat sätt, att stiftelsens medel speciellt skall användas för att stödja stora och långsiktiga forskningsprojekt, att nya forskningsuppgifter, som kräver snabba och kraftiga insatser, därvid särskilt uppmärksammas, att stiftelsen skall verka för att främja kontakter med internationell forskning, samt att stiftelsens medel inte skall tas i anspråk för inrättande av permanenta tjänster. Om så befinns lämpligt, skall dock till stiftelsens verksamhet kunna knytas forskare för så att stödet från stiftelsen får karaktären av livstidsstipendium. Väsentliga händelser under räkenskapsåret utsåg en ny styrelse från , varigenom ungefär hälften av styrelsens ledamöter och suppleanter nyvaldes. genomförde en så kallad effektivitetsrevision av RJ:s forskningsfinansiering och kapitalförvaltning. Styrelsen beslöt att inleda arbetet med en ny strategi för RJ:s uppdrag som forskningsfinansiär. Styrelsen fastställde en instruktion för internrevisionen för att säkerställa att RJ uppfyller stadgarnas fordringar och kraven på en oberoende internrevision. Styrelsen påbörjade en översyn dels av stadgarna som syftar till att förtydliga RJ:s ställning som fristående stiftelse, dels av principerna för relationerna mellan styrelsen och beredningsgrupperna. RJ tog tillsammans med andra finansiärer initiativ till en analys av hur pågående förändringar i medier återverkar på forskningen inom humaniora och samhällsvetenskap och leder till behov av nya former för samverkan. Styrelsen reviderade policyn för fördelning av bostadslägenheter i syfte att stärka kontrollen över hur lediga lägenheter används. Förberedelser gjordes inför bytet av redovisningsregelverk. Årsredovisning kommer att upprättas enligt regelverket K3 . Anslagsprocessen förändrades genom att för det första ett obligatoriskt krav ställs på de sökande att lämna en detaljerad budgetkommentar till varje projektansökan, för det andra att forskarna får rekvirera beviljade anslag mot att de visar vilka kostnader de har haft. Styrelsen kompletterade placeringspolicyn med tillägget ”RJ ska integrera hållbarhet i investeringsanalyser i den löpande förvaltningen av stiftelsens tillgångar”. Styrelsen fastställde ett nytt realavkastningsmål , genomsnittlig real avkastning för den kommande tioårsperioden. Som komplement till performancerapporteringen för kapitalförvaltningen infördes en så kallad compliancerapport som visar på risker och regelefterlevnad. RJ gav i uppdrag åt konsulter att kartlägga möjliga energibesparingar i en av RJ:s fastigheter. Avsikten är att öka kunskaperna om hur energiförbrukningen i det helägda fastighetsbeståndet kan minskas. Styrelsens ledamöter utses av för en fyraårsperiod. Genom att hälften av ledamöterna utnämns förnyas styrelsen undan för undan. Styrelsen sammanträdde fyra gånger och beslutar om budget, delegationsregler, anslag till forskning och formerna för RJ:s medverkan i det omgivande samhället samt om riktlinjer för den finansiella verksamheten. Styrelsen konkretiserar i den fleråriga utformningen av forskningsstödet och i det årliga budgetbeslutet hur de ändamål som anges i stadgarna ska fullgöras. Styrelsens arbetsutskott, som består av styrelsens ordförande och vice ordförande, har sammanträtt åtta gånger . Till arbetsutskottet har styrelsen bland annat delegerat besluten om anslag till forskningsinitiering, produk-tionsstöd för böcker, samarbete med och ett antal frågor som har att göra med uthyrningen av lägenheter i RJ:s fastigheter. , som på styrelsens delegation fattar beslut i finansiella frågor, består av två ordinarie ledamöter. har sammanträtt vid fyra tillfällen, då den har behandlat dels specifika ärenden enligt en fastställd årskalender, dels olika typer av löpande förvaltningsfrågor. För finansförvaltningen hänvisas till särskilda avsnitt nedan. Vd:n svarar enligt den fastställda attest- och delegationsordningen för den löpande verksamheten och för ledningen av . Årets budget och anslag Inför styrelsens beslut om budget görs ett finansiellt hållbarhetstest, ett så kallat stresstest. Budgeten omfattade totalt , varav avsåg nya forskningsanslag. Hela detta utrymme har inte utnyttjats, utan anslagen till forskning uppgår till drygt 438 miljoner. Det ligger i sakens natur att de belopp som budgeteras för olika insatser är ungefärliga och måste kunna anpassas till de behov som verkligen föreligger. Vissa budgetposter har inte kunnat tas i anspråk fullt ut beroende på att lämpliga användningsområden inte har hunnit förberedas. har några budgetposter överskridits främst beroende på att programanslagen var något större än och att antalet starka ansökningar inom forskningsinitiering har fortsatt att öka. RJ har varit restriktiv med att bevilja schablonmässiga och ospecificerade bidrag till lokalkostnader och indirekta kostnader. Storleken på sådana bidrag beräknas med ledning av volymen på den forskningstid som finansieras. RJ stöder forskning inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och religionsvetenskap. Verksamheten följer två linjer. Dels finansieras högkvalitativa ansökningar från forskarna själva inom ramen för de ordinarie stödformerna projekt, program, infrastruktur för forskning och forskningsinitiering, dels görs riktade insatser som i enlighet med stadgarna syftar till att utveckla svensk forskning och stärka dess internationella ställning (se vidare följande två avsnitt). RJ låter forskarinitiativen ta större delen av utrymmet för ny forskning, vilket har inneburit av den årliga budgeten. De riktade insatserna har varit fokuserade på att stärka olika faser av den akademiska karriären, säkerställa att RJ:s policy för en jämställd fördelning av anslagen uppnås, utveckla forskningens infrastrukturer, förbättra spridningen av resultaten, följa upp och utvärdera insatserna, samarbeta med andra finansiärer för att nå ökad effekt samt på att främja mobiliteten mellan samhällssektorer och länder. Stadgarna ger RJ stort utrymme att arbeta probleminriktat och flexibelt. Goda resultat i finansförvaltningen i kombination med positiv utveckling på finansmarknaden har gjort det möjligt att utveckla en rad nya stödformer och riktade insatser. Ett mått på detta är att RJ för femårsperioden –2016 når en så kallad fullföljdsgrad på . Särskilt intressanta och värdefulla har de åtgärder visat sig vara som är unika för RJ, till exempel Pro Futura, RJ:s spetsforskningsprogram. Tack vare RJ:s arbete har kvaliteten och mångfalden i svensk forskning kunnat stärkas. Anslagen utformas på ett sådant sätt att de bästa forskarna ska välja att söka dem. RJ inriktar sig på hela forskningsprocessen och ger bidrag till produktionsstöd till böcker, översättning och kostnader för publicering med så kallad open access, som innebär att resultaten blir fritt tillgängliga. Genom att aktivt söka samfinansiering av angelägen forskning med andra aktörer (exempelvis , och ) kan RJ:s bidrag få större effekt än om de hade varit isolerade, som insatserna får en bredare förankring i forskningssystemet. Större delen av RJ:s anslag får genom styrelsens beslut direkt en mottagare/destinatär. Återstoden är så kallade ramanslag. I det fallet beslutar styrelsen att en eller flera utlysningar ska göras och öronmärker ett visst belopp för senare fördelning på mottagare/destinatär. I takt med att besluten om anslag har fattats och kontrakt skrivits med mottagare och anslagsförvaltare redovisas beloppen mot eget kapital och skuld. Beslutade men ännu inte utnyttjade ramanslag redovisas i not 33 under rubriken . har forskarna fått rekvirera anslagen i takt med de beräknade behoven för kommande månader. Denna ordning har gett RJ betydande ekonomiska fördelar genom att i genomsnitt av de beviljade anslagen har kunnat ligga kvar i RJ:s förvaltning och bidra till stiftelsens totala avkastning (under Eget kapital, Beviljade ej utbetalade forskningsmedel). motverkar åtgärden att lärosätena samlar på sig stora beviljade men oförbrukade belopp som där genererar ingen eller mycket låg avkastning. har beslutat att lärosätena i stället ska få rekvirera medel i takt med att de kan styrka att de har haft kostnaderna. Detta arrangemang ger samma fördelar som tidigare men ökar RJ:s kontroll över att anslagen används på det sätt som avsetts. Till program, projekt och infrastruktur för forskning kom 2016 sammanlagt 670 nya ansökningar (2015: 598). Inom dessa stödformer beviljades totalt , att jämföra med de uppskattningsvis som forskarna sökte. De stora programanslagen fick 38 ansökningar (2015: 29), varav 3 (2015: 3) slutligen finansierades. I programmen tillvaratar svenska forskare i allt större omfattning möjligheterna att finansiera också internationella kollegers medverkan. Av 36 (2015: 40) ansökningar om infrastruktur för forskning beviljades 7 (2015: 9) medel. Stödformen projekt ger forskare i olika stadier av karriären möjlighet att pröva nya idéer. Antalet ansökningar var 596 (2015: 529), varav 38 (2015: 43) fick anslag, de flesta . Beviljandekvoten för projekt sjönk till (2015: 8,1), vilket ändå är en uppgång sedan bottennoteringen 2013, då den var . De begränsningar i möjligheterna att söka projektanslag som införde 2014 har efter en treårig försöksverksamhet nu permanentats. Några negativa effekter av begränsningsreglerna har inte kunnat ses. En av RJ:s uppgifter enligt stadgarna är att förnya och stärka forskningen och forskningssystemet. De riktade insatserna fyller en viktig funktion och bidrar till RJ:s roll som igångsättare, katalysator. De så kallade områdesgrupperna har lämnat betydelsefulla uppslag till nya initiativ. Efter en utvärdering av dessa grupper har fastställt en handlingsplan för hur nya proaktiva insatser ska förberedas och genomföras. Några exempel på riktade insatser ges här. Syftet med den treåriga försöksverksamheten RJ Sabbatical har varit både att inspirera till ett mer flexibelt system för forskningsfinansiering och att stärka den akademiska karriären genom anslag till lektorer och professorer för att slutföra forskning och skriva större verk och synteser. Den utvärdering som genomfördes är mycket positiv till initiativet. Styrelsen har beviljat medel till ytterligare två utlysningar och kommer därefter att ta ställning till en eventuell fortsättning under sitt strategiska arbete. Flexit-programmet är inriktat på samverkan genom att öka förbindelserna mellan å ena sidan humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning, å andra sidan organisationer och näringsliv. Målen är främst att fler organisationer utanför akademin ska upptäcka och utnyttja kompetensen hos de disputerade samt att visa alternativa karriärvägar för forskarna. Med programmet Samlingarna och forskningen fortsatte samarbetet med , nu för att utveckla forskningen och forskningsmöjligheterna vid samhällets minnesinstitutioner, till exempel arkiv, bibliotek och museer. Särskilt projekt med inriktning på digitaliseringens möjligheter och effekter efterlystes. Med den treåriga försöksverksamheten Kommunikationsprojekt önskade RJ förstärka och förnya forskningskommunikation och samverkan genom att stödja forskarnas egna initiativ och intresse för dessa aktiviteter. RJ:s beslut om anslag vilar enbart på bedömningar av ansökningarnas vetenskapliga kvalitet och internationella standard. Denna princip gynnar av erfarenhet resultatens långsiktiga värde och nytta. Höga krav ställs i alla led av utlysnings- och granskningsprocesserna. Föreskrifterna på webbplatsen om hur anslag från RJ får kombineras med anslag från andra finansiärer har förtydligats ytterligare. Kvalificerade ledamöter i beredningsgrupperna är en förutsättning för beslutens kvalitet och legitimitet. Ledamöterna får skriftliga och muntliga instruktioner för hur bedömningen ska göras. Kraven på precisa kommentarer till belopp och sökt budget i ansökningarna har skärpts. De ansökningar som går vidare från det första granskningssteget prövas av sakkunniga inom området, i de flesta fall av utländska forskare. Frågor om jäv behandlas omsorgsfullt. För att reducera risken för skevheter i bedömningarna och säkerställa att internationellt gångbara kvalitetsnormer vägleder rangordningen av de sökande anlitas allt fler icke-svenska ledamöter i arbetet. Om det behövs för att få ett fullgott beslutsunderlag arrangeras utfrågningar med de sökande. I enlighet med stadgarna och svensk forsknings behov väger olika aspekter av internationalisering allt tyngre såväl när ansökningarnas vetenskapliga kvalitet ska bedömas som när akademiska förbindelser ska utvecklas. Det finns behov av ytterligare insatser för att förbättra svenska forskares möjligheter att verka i ett alltmer internationellt sammanhang. Stiftelsens bidrag utformas på ett sådant sätt att de kan bli kvalitetsdrivande och förnya och förstärka den svenska forskningens kontakter och genomslag i andra länder.