frsrdg · H404RB1 · 2017-02-13 00:00:00 — Regeringen har fastställt stadgarna för priset. delas priset i ekonomisk vetenskap ut till en eller flera personer som har utfört ett arbete av framstående betydelse inom ekonomisk vetenskap. utser ekonomipristagaren enligt samma principer som gäller för . Prissumman är också densamma. uppgår prissumman till i enlighet med beslut att sänka prissumman för övriga . Pengarna betalas ut av . Om det är flera pristagare delas prissumman lika mellan dem. Han blev filosofie doktor 1974 vid och är nu professor vid . föddes i och blev filosofie doktor 1978 vid . är han professor vid (). i ekonomisk vetenskap till minne har delats ut . Alla tidigare pristagare finns publicerade på webbplats (). Slutlig reglering av skulder när pengar eller värdepapper överförs från en part till en annan, oftast betalning från ett konto till ett annat konto. Internationellt regelverk för finansiella institut som huvudsakligen reglerar bankernas kapitaltäckning, det vill säga hur mycket kapital en bank måste hålla i förhållande till den risk den tar, och deras sätt att hantera likviditet. Globalt forum för samarbete kring frågor om banktillsyn med tillsynsmyndigheter och andra organ ansvariga för arbete med finansiell stabilitet. Sammanställning av ett lands ekonomiska transaktioner med utlandet. Består av bytesbalans, kapitalbalans och finansiell balans. Summan av transaktionerna med utlandet är alltid noll, det vill säga transaktionerna är i balans. har etablerat betalningsrådet med syftet att främja funktionen hos den svenska marknaden för betaltjänster. Rådet är ett samråds- och dialogforum. Deltar gör myndigheter och privata aktörer. Samarbetsorgan för centralbanker med säte i . Värde av alla de varor och tjänster som produceras i ett land för att användas till konsumtion, export och investeringar , vanligtvis eller ett kvartal. CCP, central motpart som träder in som part i finansiella transaktioner och tar över ansvaret för att förpliktelserna fullgörs. Oberoende organisation som grundades med representanter för tillsynsmyndigheter och centralbanker i EU. Den ersattes 2009 av Europeiska bankmyndigheten (). En kommitté inom () som tidigare hette (). Finansiellt instrument som innebär överenskommelser om förpliktelser, rättigheter eller andra förutsättningar vid en given framtida tidpunkt. Värdet på ett derivatinstrument är kopplat till en underliggande tillgång. De vanligaste derivatinstrumenten är optioner, terminer och swappar. Myndighet som upprättar gemensamma reglerings- och tillsynsstandarder inom EU samt utför stresstester på europeiska banker. Gemensam centralbank för de medlemsländer i EU som har infört euron som valuta. Bankens uppgifter anges i en stadga som är en del av . Samrådsorgan inom ECBS där centralbankschefer i alla EU-länder samt ECB:s ordförande och vice ordförande ingår. ECBS, Europeiska centralbankssystemet Forum för samarbete mellan ECB och de nationella centralbankerna i alla EU:s medlemsstater. EFK, EU:s ekonomiska och finansiella kommitté Rådgivande organ till och Europeiska kommissionen. Följer bland annat den ekonomiska och finansiella utvecklingen i EU och euroområdet. Oberoende EU-organ som ansvarar för makrotillsyn av det finansiella systemet inom unionen. Dotterbolag till Euroclear som för register över de allra flesta aktier och ränte-bärande värdepapper som handlas på de svenska finansiella marknaderna. Utför också clearing och avveckling av transaktioner med svenska aktier och räntebärande papper. Eurosystemet består av ECB och de nationella centralbanker i medlemsstater i EU som har euro som sin valuta. Åtgärder som vidtog under den finansiella krisen för att hjälpa bankerna att få tillgång till likviditet, underlätta penningmarknadens funktionssätt och förstärka penningpolitikens genomslag i ekonomin. Samlingsnamn för de marknader där finansiella tillgångar köps och säljs. De fyra viktigaste marknaderna är valutamarknaden, räntemarknaden, aktiemarknaden och derivatmarknaden. Statlig myndighet med uppgift att övervaka verksamheten för banker, kreditmarknadsbolag, värdepappersbolag, fondkommissionärer, fondbolag, börser, auktoriserade marknadsplatser, clearingorganisationer, försäkringsbolag och försäkringsförmedlare. som bereder ärenden i ekonomiska frågor, bland annat om verksamhet och om statsbudgeten. Transaktioner som använder för att utjämna svängningar i bank-systemets låne- eller placeringsbehov i . Denna inlåning sker i regel till reporäntan minus . FSB, Rådet för finansiell stabilitet som samordnar arbete mellan nationella myndigheter och internationella regleringsorgan inom området finansiell stabilitet. Risken för att guldreservens marknadsvärde sjunker till följd av att priset på guld faller. Transaktioner till reporäntan som i normalfallet genomför . Om banksystemet har ett placeringsbehov ger ut riksbankscertifikat. Om banksystemet i stället har ett lånebehov används penningpolitiska repor eller kredit (mot säkerhet). Internationell organisation som verkar för att det globala finansiella systemet ska vara stabilt och att det inte ska uppstå internationella finansiella kriser. Övervakar och analyserar utvecklingen i de 188 medlemsländerna, ger teknisk assistans och lånar ut pengar till länder som genomför ekonomiska anpassningsprogram. Allmänna prisökningar som gör att pengarnas värde minskar, det vill säga att man kan köpa färre varor och tjänster för samma mängd pengar. KPI och KPIF är exempel på inflationsmått. Se Stående faciliteter. En internationell organisation för värdepapperstillsyn. När två, eller fler centrala motparter gör det möjligt för deras deltagare att köpa och sälja aktier mellan varandra trots att de inte är deltagare i samma centrala motpart. etablerades av och leds av förste vice riksbankschef . Syftet med rådet är att fungera som ett forum för att diskutera frågor kring kontanthanteringen i samhället. Förutom består rådet av representanter från banker, kontantdepåbolag, värdetransportbolag, detaljhandel, fackföreningar och berörda myndigheter. Reserver av kapital som banker ska hålla för att skydda sig mot förluster som kan följa efter en period av en alltför kraftig kredittillväxt. Statistiskt mått på prisnivån. Beräknas av () . KPIF, konsumentprisindex med fast bostadsränta Till skillnad från KPI påverkas inte KPIF direkt av förändringar i bostadsräntorna. LCR, Liquidity Coverage Ratio eller kortfristig likviditetskvot Mått på en banks förmåga att hantera utflöde av likviditet . LCR på innebär något förenklat att en banks likviditetsreserv är tillräckligt stor för att banken ska kunna hantera ett oväntat likviditetsutflöde utan att fallera. Mått på ett företags eller en organisations betalningsförmåga på kort sikt. Kan även beskriva hur snabbt det är möjligt att omsätta en tillgång i pengar. Samarbetsprojekt mellan , , och TNS Gallup (tidigare NFO Infratest) som undersöker förtroendet för samhällsinstitutioner, enskilda företag och massmedier. Mått på hur känsligt värdet på ett räntebärande värdepapper är för förändringar i räntenivån. som procentuell förändring av priset på värdepapperet om räntan stiger . NSFR, Net Stable Funding Ratio eller strukturell likviditetskvot Mått på hur mycket stabil finansiering en bank har i förhållande till sina illikvida tillgångar under ett stressat scenario som pågår . Räntebärande löpande skuldförbindelse som kan ges ut av staten, kommuner, kreditmarknadsbolag, hypoteksinstitut eller större företag. En obligation har lång löptid, . Åtgärder som en centralbank vidtar för att upprätthålla ett fast penningvärde i ekonomin. Huvudsaklig transaktion där lånar ut pengar genom att köpa värdepapper av penningpolitiska motparter. åtar sig att sälja tillbaka dessa värdepapper vid ett bestämt datum för ett något högre pris, där prisskillnaden motsvarar reporäntan. får då tillbaka pengarna, och värdepapperet återgår till den ursprungliga ägaren. De huvudsakliga, finjusterande och strukturella transaktioner samt stående faciliteter som använder för att styra dagslåneräntan, den kortaste marknadsräntan på penningmarknaden. Tillstånd där priserna på varor och tjänster generellt ökar endast måttligt eller inte alls. viktigaste styrränta, se Huvudsakliga transaktioner. Huvudsaklig transaktion, se avsnittet Balansräkning och resultaträkning, not 15. Ränteintäkter från utlåning minus räntekostnader för upp- och inlåning. Risken för att värdet på ett räntebärande värdepapper sjunker till följd av att marknadsräntorna stiger. Central förvaltningsmyndighet för den officiella statistiken och för annan statlig statistik i . SNS, och Samhälle Politiskt oberoende ideell förening bestående av opinionsbildare och beslutsfattare i privat och offentlig sektor. Statistiskt mått som beskriver hur mycket de olika värdena för en variabel avviker från medelvärdet. Analys av olika scenarier för att bedöma vilken motståndskraft exempelvis banker har mot oväntade och negativa händelser. Räntor som en centralbank sätter i penningpolitiskt syfte. Banker och vissa andra aktörer kan låna pengar av respektive placera pengar hos till reporäntan +/– 75 räntepunkter. Den ränta som motparten erhåller vid placering hos är inlåningsränta. På motsvarande sätt får motparten betala utlåningsränta om banken lånar medel av . Avtal som två parter ingår för att byta ut en valuta eller en ränta mot en annan valuta respektive ränta under en i förväg bestämd tidsperiod och i enlighet med vissa villkor. Obligationer där obligationsinnehavaren har säkerhet i vissa tillgångar. Den process genom vilken penningpolitiken påverkar inflationen och ekonomin i övrigt. Processen omfattar ränte-, kredit- och växelkurskanalen. Utelöpande sedlar och mynt Det totala belopp sedlar och mynt som faktiskt är i omlopp i samhället utanför . Om beloppet minskar innebär det att bankerna har lämnat in sedlar och mynt till och fått betalt för detta genom insättningar på deras konton i betalningssystem . sedlar och mynt minskar därmed som skuldposten i svenska kronor till motparter (inlåning via finjusterande transaktioner eller riksbankscertifikat) ökar i motsvarande mån. Se Stående faciliteter. Risken för att tillgångarnas marknadsvärde, mätt i svenska kronor, sjunker när den svenska kronan stärks mot de valutor som tillgångarna är investerade i. Tryck: , 2017 Tryck: , 2017