frsrdg · H404NR1 · 2017-03-16 00:00:00 — Den permanenta arktiska parlamentarikerkommittén, (, SCPAR) bildades och upprätthåller arbetet, verkställer besluten mellan konferenserna och förbereder nästa konferens. I egenskap av observatör följer kommittén Arktiska rådets arbete på nära håll. Kommittén har en nära dialog med forskningsmiljöer med inriktning på den arktiska regionen, särskilt verksamheten vid det arktiska nätverksuniversitetet (). I kommitténs möten deltar representanter för ursprungsbefolkningarna samt observatörer. Svensk medlem i den arktiska parlamentarikerkommittén är (S) och svensk suppleant är (L). Den permanenta kommittén har hållit fem möten : i den 2–, den 23–, två möten i anslutning till konferensen i , samt i den 14–. Vid mötet i hade ingen av de svenska ledamöterna möjlighet att delta. Vid kommitténs möten redovisas och förs en dialog om staternas syn på och insatser för utvecklingen av regionen. Vid mötet i den 2–låg fokus – utöver den svenska arktiska strategin och den miljöpolicy regeringen antagit för – på svensk arktisk forskning, möjligheterna att utvinna naturresurserna i med särskilt fokus på hållbar utvinning i norra , och , samt en uppdatering av resultaten i Arctic Resilience Assessment inför den slutrapport som skulle lämnas . Kommittén har nära följt arbetet inom under det amerikanska ordförandeskapet 2015–2017. Fokusfrågor för arbetet i kommittén har varit klimatet, hållbart utnyttjande av naturresurserna, utbildnings- och forskningsfrågor, hälsosituationen och den ekonomiska utvecklingen i regionen. Kommittén utsåg särskilda rapportörer för de temaområden som konferensen i skulle omfatta. utsågs till särskild rapportör för klimatfrågan. arrangerades ett möte mellan de nordiska arktiska delegationerna. Mötet ägde rum i den 3–och fokuserade i första hand på kunskapsinhämtning och informationsutbyte. I mötet deltog från svenskt håll (L) och (M). Mötet var mycket uppskattat. Deltagarna ansåg dock inte att det fanns anledning att regelbundet arrangera sådana möten. Den 12:e arktiska parlamentarikerkonferensen i , , den 13– Den 12:e arktiska parlamentarikerkonferensen (CPAR) ägde rum i i den 13–under värdskap av ryska duman. Konferensen samlade parlamentariker från såväl de arktiska staterna och som , och . Från deltog (S), (C) och (S). Konferensen hade tre huvudteman: Levnadsvillkoren i ett förändrat , det arktiska samarbetet i ljuset av resultaten från klimatmötet i 21 samt utveck-lingsmöjligheterna i ett förändrat . I anslutning till konferensen mötte SCPAR de deltagande observatörerna och deltog i ett rundabordssamtal med deltagande av ryska urfolk. Konferensen inleddes med hälsningsanföranden från federationsrådets talman och dumans talman . Samtliga ryska talare underströk vikten av ett fredligt och konstruktivt samarbete. Rapportör för det första temat var från . Han pekade på att den ökade tillgängligheten till innebär ekonomiska möjligheter och nya arbetstillfällen men också sociala och miljömässiga påfrestningar. Utbildning är viktig för att göra befolkningen anställningsbar i den nya ekonomin. Digitaliseringen har minskat isoleringen för många men inkluderar inte alla. Bättre transportmöjligheter och teknologi för att utvinna naturresurserna ökar tillgängligheten till marknaden men också uppmärksamheten på de sociala och miljömässiga effekterna. Klimatförändringen ställer krav på anpassningsförmåga men också åtgärder för att minska effekterna av den. Befolkningen påverkas på olika sätt beroende på var i man bor. , i egenskap av rapportör för klimatfrågan, underströk vikten av fortsatt samarbete för att uppfylla målen i Parisöverenskommelsen och bygga motståndskraftiga samhällen. Trots att de arktiska staterna inte förhandlat gemensamt har man lyckats rikta fokus på regionen. underströk vikten av samarbete med urfolken. Vidare lyfte hon fram arbetet för att minska kortlivade klimatföroreningar, som till exempel sot. De arktiska staterna har ett särskilt ansvar för att minska dessa. En stor del av världens outnyttjade fossila resurser finns i . För att skydda den känsliga miljön och uppnå 2-gradersmålet bör huvuddelen av dessa förbli oexploaterade. De områden som varit täckta av is bör skyddas, och enbart den bästa tillgängliga tekniken användas vid utvinning. Ny teknik bör utvecklas för att kunna hantera eventuella oljeutsläpp. Hon riktade särskild uppmärksamhet mot att arbetet med att skapa motståndskraftiga och robusta samhällen bör implementeras i de lokala beslutsprocesserna. Under temat utvecklingsmöjligheter lyfte från särskilt fram turismen och möjligheterna att locka verksamheter som kan dra nytta av det kalla klimatet som möjliga utvecklingsområden. från underströk vikten av samarbete inom forsknings- och utvecklingsfrågor. I debatterna lyftes särskilt fiskefrågor, urfolkens deltagande i processerna, infrastruktur och forskning fram. Resolutionen från konferensen och övrig information finns på www. Den 13:e arktiska parlamentarikerkonferensen Den 13:e arktiska parlamentarikerkonferensen äger rum i . Plats och tidpunkt för konferensen är ännu inte fastställd. bedrivs ett multilateralt samarbete i baserat på den deklaration som antogs vid en utrikesministerkonferens i . Den så kallade Kirkenesdeklarationen undertecknades av , , , , , och . Undertecknandet ledde till bildandet av (, BEAC) som utgör regeringssidans samarbetsorgan. undertecknade landshövdingar, guvernörer och representanter för urfolk i regionen ett protokoll som etablerade Barents regionråd. Sammanlagt ingår 13 fylken, län och provinser i regionrådet. För del ingår och . Ordförandeskapet i roterar mellan , , och . Det parlamentariska har karaktären av ett nätverk, och har därför inga stadgar, ingen styrelse eller andra permanenta organ. består av aktiva politiker i regionen som möts informellt och ad hoc för att diskutera aktuella samarbetsfrågor i . arrangerade det norska i samarbete med en första parlamentarikerkonferens i anslutning till . har en praxis vuxit fram som innebär att parlamentet i det land som innehar ordförandeskapet för arrangerar en parlamentarisk mot slutet av landets ordförandeskapsperiod. Detta innebär att en parlamentarisk hålls . Eftersom det inte finns någon formell struktur för det parlamentariska mellan själva konferenserna faller förberedelsearbetet för dessa konferenser på värdlandets parlament, för de nordiska ländernas del i praktiken på dess delegation till . Innevarande ordförandeskap 2015–2017 Innevarande ordförandeskap innehas av (2015–2017). Den 8:e parlamentariska kommer därför att hållas i i den 6–. Den svenska delegationen till konferensen kommer att väljas . Fokus för det innevarande ryska ordförandeskapet är att främja hållbar social och ekonomisk utveckling i , bygga modern infrastruktur, förbättra regionens konkurrenskraft och locka investerare. Dessutom ligger fokus på att parallellt nyttja egna vetenskapliga, innovativa och resursmässiga förmågor i regionen i enlighet med rådande miljöstandarder och med hänsyn till ursprungsbefolkningens behov. Den senaste och 7:e parlamentariska hölls den 28–i under finskt ordförandeskap (2013–2015). Den svenska delegationen till konferensen bestod då av (S), (M), (V) samt (C). Dessutom deltog även (S) som representant samt (S), (M) och (C) som inbjudna talare vid konferensen. Tryck: , 2017 Tryck: , 2017