frsrdg · H404RB1 · 2017-02-13 00:00:00 — Den operativa beredskapen inkluderade löpande dialog med övriga berörda myndigheter och kontakter med de svenska bankerna och andra centralbanker. granskade i efterhand flera myndigheters förberedelser inför den brittiska folkomröstningen och gjorde bedömningen att förberedelser varit tillräckliga. De övergripande slutsatserna i rapporten var att och övriga granskade myndigheter vidtog förberedelser i rimlig omfattning och att krisberedskapen var god inför den brittiska folkomröstningen. Internationellt arbete för att stärka det finansiella systemet Liksom andra myndigheter med ansvar för finansiell stabilitet i engagerar sig även i frågor som rör de finansiella regelverken. är en liten öppen ekonomi som påverkas starkt av utvecklingen i världsekonomin. Dessutom bygger de lagar som reglerar svenska banker och finansiella institut i stor utsträckning på standarder som utformas på internationell nivå. En viktig del av arbete med finansiell stabilitet är därför att i olika internationella forum påverka utformningen av finansiella standarder och finansiell tillsyn. deltog i diskussioner och beslut om utformningen av såväl standarder och regler som tillsyn på både global nivå och EU-nivå. I dessa internationella diskussioner deltar normalt olika länders centralbanker och tillsynsmyndigheter för att få ett långsiktigt perspektiv och för att på ett lämpligt sätt kunna beakta den tekniska detaljnivån. I många av dessa frågor samarbetar även med främst , och . Det internationella arbetet sker framför allt inom ramen för , kommittén för betalningar och finansiell infrastruktur (CPMI), IMF och olika EU-organ som Europeiska centralbankssystemet (ECBS), Europeiska bankmyndigheten (), () och Ekonomiska och Finansiella Kommittén (EFK). är en global kommitté som dels diskuterar banktillsynsfrågor, dels utformar standarder, riktlinjer och rekommendationer för banker. arbetade med att färdigställa det så kallade III-paketet med bankregleringar. deltog aktivt i arbetet på flera plan. Riksbankschefen är ordförande i . Förste vice riksbankschef är representant i kommittén och hon ledde också kommitténs utvärdering av hur har implementerat Basels regelverk. tjänstemän deltar också i ett flertal av arbetsgrupper. Arbetet i innefattade bland annat framtagandet av två nya schablonmetoder, en för att beräkna kreditrisk och en för att beräkna operativ risk. Man arbetade också med att skärpa vissa begränsningar för de metoder bankerna själva får använda för att beräkna sin kreditrisk (så kallade interna modeller). arbetade också vidare bland annat med nivån på bruttosoliditetskravet och med ett golv för de riskviktade tillgångarna (det så kallade riskviktsgolvet). Inom samtliga dessa områden deltog aktivt i arbetet med att utforma reglerna, som också kommer att omfatta svenska banker. är inte medlem i FSB, som är en internationell organisation som övervakar och ger rekommendationer om det globala finansiella systemet. deltog dock i ett antal av FSB:s undergrupper och i FSB:s regionala grupp för . Riksbankschefen deltog i FSB:s möten i sin roll som ordförande i . var bland annat involverad i FSB:s arbete med att utveckla krishantering för finansiell infrastruktur, ett arbete som fokuserade på centrala motparter (CCP:er). deltog dessutom i FSB:s arbete med att färdigställa riktlinjer för hur banker som måste avvecklas eller rekonstrueras ändå ska kunna få finansiering och fortsätta att ha tillgång till tjänster som är av central betydelse för koncernen som helhet. Globalt samarbete om finansiell infrastruktur deltog också i arbetet i CPMI som tillsammans med den internationella organisationen för värdepapperstillsyn (Iosco) till stor del fokuserat på arbetet med att stärka CCP:ers motståndskraft. Kommittén utvärderade hur några utvalda CCP:er levde upp till ett urval av de internationella principer som dessa företag omfattas av. Utöver det publicerades ett konsultationsdokument som föreslår tydligare vägledning för CCP:er kring vissa principer, såsom de som avser styrning och stresstester. CPMI och Iosco har också arbetat med att öka medvetenheten om cyberrisker och öka motståndskraften mot cyberhot inom den finansiella infrastrukturen. Slutligen ska CPMI presentera en rapport om realtidsbetalningar, vilket är ett område där ligger långt fram, främst genom betaltjänsten Swish. deltog även i de internationella övervakningsarrangemangen för flera finansiella infrastruktursystem där betalningar och transaktioner med finansiella instrument hanteras. Det omfattar de två . och EuroCCP samt avvecklingssystemet för valutatransaktioner CLS. Den belgiska Eurocleargruppen, som omfattar den svenska värdepapperscentralen Euroclear, ingår också i övervakningsarrangemangen. deltog även i övervakningen av SWIFT som är en global leverantör av säkra finansiella meddelandetjänster som bland annat banker och centralbanker världen över använder sig av. deltog också i EFK. EFK diskuterade bland annat kapitalmarknadsunionen och bankunionen i EU. Syftet med kapitalmarknadsunionen är att icke-finansiella företag i större utsträckning ska finansiera sig på kapitalmarknader och därmed minska sitt beroende av bankerna. välkomnade arbetet men betonade att kapitalmarknadsunionen inte kan ersätta det arbete som pågår med att hantera problemen i banksektorn eller arbetet med att förbättra tillsynskraven. svarade även på en konsultation från kommissionen som syftar till att utvärdera det regelverk för finanssektorn som kommit på plats efter finanskrisen. svar underströk vikten av att inte urvattna existerande överenskommelser. svarade på konsultationen tillsammans med och . Europeiskt samarbete för makrotillsyn ESRB identifierar, analyserar och motverkar finansiella systemrisker i EU. medverkar i ESRB:s arbete genom att delta i och i Rådgivande tekniska kommittén (ATC), vilken leds av riksbankchef , samt i ett flertal expertgrupper. bidrog till ESRB:s fördjupade analys av EU-ländernas bostadsmarknader. ESRB utfärdade varningar för risker på bostadsmarknaden till åtta länder, däribland . ESRB gav också ut en rekommendation om att åtgärda statistikbrister för såväl bostadsmarknaden som den kommersiella fastighetsmarknaden i EU-länderna. bidrog även till flera av de rapporter som ESRB publicerade . Bland annat publicerades en omfattande rapport om de risker för den finansiella stabiliteten som med låga räntor och strukturella förändringar i EU:s finansiella system kan medföra och tänkbara åtgärder för att minska dessa risker. Vidare publicerades en rapport om de systemrisker som kan uppstå till följd av interoperabilitet mellan CCP:er och en ny årlig rapport som beskriver utvecklingen i den del av den finansiella sektorn som inte utgörs av banker och vilka potentiella systemrisker som därmed kan uppstå. experter bidrog också till de makroekonomiska scenarier som ESRB tar fram och som ligger till grund för stresstesterna i bank- och försäkringssektorn och stresstestet av CCP:er. var via sitt deltagande i Europeiska centralbankssystemet (ESCB) aktiv i frågor som berör utformningen av den framtida betalningsinfrastrukturen i , främst realtidsbetalningar som Swish och säkra elektroniska betalningar. Särskilt fokus riktades mot Europeiska arbete med att främja ett europeiskt regelverk för realtidsbetalningar mellan privatpersoner samt lösningar för clearing och avveckling av realtidsbetalningar. diskuterade inom ramen för den samverkan som sker mellan och Europeiska bankmyndigheten () vilken säkerhetsnivå som ska gälla för elektroniska betalningar i det nya betaltjänstdirektivet. fortsatte det nordiska och baltiska samarbetet inom stabilitetsområdet. hölls två möten med NBMF, som är ett samarbetsforum för centralbanker och tillsynsmyndigheter som ska fokusera på finansiella stabilitetsrisker och gränsöverskridande bankverksamhet i regionen. Riksbankschef är ordförande i . Utöver allmänna risker som kan påverka regionen fortsatte gruppen bland annat att diskutera hur myndigheter ömsesidigt kan erkänna varandras åtgärder för makrotillsyn. fortsatte även arbetet i Nordic-Baltic stability group (NBSG), ett forum för finansministerier, centralbanker och tillsyns- och resolutionsmyndigheter i de nordiska och baltiska länderna. Stabilitetsgruppen har till uppgift att stärka beredskapen att hantera gränsöverskridande finansiella stabilitetsfrågor i den nordisk-baltiska regionen. 6 – Internationella åtaganden Utöver det internationella och europeiska samarbetet i olika regleringsfrågor har även andra internationella åtaganden. arbete med IMF innebär bland annat att i samarbete med ta fram position inför diskussioner och beslut i . Med start och framåt är ordförande i den nordisk-baltiska valkretsen och är exekutivdirektör i för valkretsen. bidrar till IMF:s finansiering via insatskapital och lånearrangemang. beslutade IMF:s medlemsländer om ett antal reformer som påverkar styrningen och utlåningskapaciteten i IMF. riksdag godkände dessa reformer 2011, men för att beslutet skulle träda i kraft krävdes godkännande av medlemsländer som tillsammans håller av röststyrkan i IMF. Detta villkor uppfylldes först då godkände reformerna. Beslutet trädde formellt i kraft . En av reformerna innebär en dubblering av medlemsländernas så kallade kvoter, som kan liknas vid ett insatskapital i IMF. Länders kvotandel bestämmer deras röststyrka och finansieringsåtaganden i IMF. I praktiken fungerar det som en garanterad kreditlina där IMF kan be att tillhandahålla medel från valutareserven, upp till det belopp som utlovats, när det behövs för vidareutlåning till andra länder. Beslutet innebär att insatskapital i IMF ökar med 2 035 miljoner SDR (särskilda dragningsrätter) till 4 430 miljoner SDR (motsvarande till gällande växelkurs ). Reformen innebär också att ett antal tillväxtländer får relativt större kvoter och därmed ökad röststyrka som ett resultat av deras ökade betydelse i världsekonomin. Efter kvotökningen minskade röststyrka i IMF från till . minskade åtagande under IMF:s nya lånearrangemang (NAB) i ungefär motsvarande omfattning på grund av att NAB 2011 tillfälligt ökades i avvaktan på att kvotökningen skulle träda i kraft. skrev även en framställan till och bad om dess medgivande för att ingå ett avtal om lån till IMF om 500 miljoner SDR (motsvarande ) för finansiering av lån till låginkomstländer inom ramen för IMF:s fond Poverty Reduction and Growth Trust (PRGT). Detta godkändes av , och var avtalet undertecknat av båda parter. bidrog med experthjälp i centralbanksfrågor, så kallad teknisk assistans. Flest aktiviteter utfördes i men experthjälpen omfattade också insatser i , , och . Verksamheten finansierades med medel från Sida. Inom vissa utvalda områden arbetade särskilt med att fördjupa sin analys av det finansiella systemet. Marknadslikviditeten på den svenska obligationsmarknaden studerade hur marknadslikviditeten på den svenska obligationsmarknaden har utvecklats sedan finanskrisen och om utvecklingen har påverkat riskerna för den finansiella stabiliteten. Marknadslikviditeten avspeglar hur snabbt, och till vilken kostnad, det går att omvandla en finansiell tillgång till likvida medel på andrahandsmarknaden. Det har betydelse för hur väl obligationsmarknaden fungerar, och lägre marknadslikviditet kan i förlängningen leda till risker för den finansiella stabiliteten. fann att olika kvantitativa mått på marknadslikviditeten gav olika bild av utvecklingen och det var därför svårt att dra några entydiga slutsatser om hur marknadslikviditeten har förändrats efter finanskrisen. Utvecklingen såg dock inte ut att ha lett till någon försämring av den svenska obligationsmarknadens funktionssätt eller till ökade risker för den finansiella stabiliteten. Utvärdering av de svenska storbankernas strukturella likviditetsrisker utvärderade de svenska storbankernas strukturella likviditetsrisker. I studien visades att de svenska storbankerna tar större strukturella likviditetsrisker än många andra europeiska banker. Det beror på att de svenska bankerna har en större andel illikvida tillgångar och en mindre andel stabil finansiering jämfört med andra europeiska banker. Det konstaterades också att den kommande regleringen för den strukturella likviditetskvoten (NSFR) inte kommer att vara tillräcklig för att minska bankernas strukturella likviditetsrisker. I studien framfördes därför ett antal förslag på åtgärder. Centralbankernas roll som tillhandahållare av likviditet I och valutapolitik publicerades en genomgång av centralbankernas roll som tillhandahållare av likviditet. Artikeln redogjorde bland annat för de verktyg som centralbankerna förfogar över för att ge likviditetsstöd och diskuterade de utmaningar och avvägningar de står inför vid olika typer av likviditetsbrist som kan drabba aktörer i det finansiella systemet. Artikeln diskuterade även hur rollen som likviditetsförsörjare påverkats av den finansiella krisen samt av nya regelverk, strukturförändringar i den finansiella sektorn och landvinningar inom finansiell teknik. Tillgång till betalkonto med grundläggande funktioner yttrade sig över remiss om rapporten till betalkonto med grundläggande funktioner. I sitt yttrande välkomnade i stora drag förslag till genomförande av EU-direktivet om tillgång till betalkonto med grundläggande funktioner. I motsats till utredningen ansåg dock att kreditinstitutens ansvar för att tillgodose sina kunders behov av betaltjänster, inklusive uttag och insättningar av kontanter, behöver förtydligas i lag. I yttrandet rekommenderade därför regeringen och att införa en lagstadgad skyldighet för kreditinstitut att erbjuda sina kunder tillgång till betalkonton med grundläggande funktioner. framförde att den pågående strukturomvandlingen är positiv men behöver gå i en takt som inte skapar problem för vissa grupper eller utestänger någon från betalningsmarknaden. föreslog också att företag och föreningar ska omfattas av rätten att öppna betalkonton med grundläggande funktioner. analyserade konsekvenserna av Nordeas planer på att /17 ombilda sin verksamhet (ombildningen genomfördes ). Ombildningen innebär att stora delar av Nordeas bankverksamhet i , och , som innan årsskiftet bedrevs via ett separat dotterbolag i varje land, i stället drivs genom filialer till det svenska moderbolaget. kom i sin analys fram till att en ombildning skulle kunna innebära vissa fördelar men skulle medföra att omfattningen av den svenska statens åtaganden ökar, både när det gäller eventuellt likviditetsstöd från och eventuella statliga krishanteringsåtgärder. framförde därför i ett yttrande över remiss om Nordeas ansökningar om tillstånd att verkställa fusionsplaner att det fanns skäl att öka bankens motståndskraft genom att bland annat skärpa likviditets- och kapitalkraven. påpekade också att bör få tillräckligt med resurser för att kunna utöka tillsynen över banken i den utsträckning som ombildningen kräver. Betalningssystemet är ett system för stora betalningar i svenska kronor som tillhandahåller. hanterar stora betalningar mellan banker och andra aktörer på ett säkert och effektivt sätt. Betalningarna genomförs i form av överföringar mellan konton som de olika deltagarna – banker, clearingorganisationer och andra marknadsaktörer – håller i . För att ska fungera på ett säkert och effektivt sätt krävs bland annat att deltagarna har tillräckligt med kreditutrymme, en väl fungerande hantering av säkerheter och väl fungerande tekniska system. övar dessutom kontinuerligt, själv och tillsammans med deltagarna, på att genomföra betalningar i en situation när det tekniska systemet inte fungerar. Deltagare, transaktioner och omsättning tillkom 3 nya deltagare och ingen deltagare valde att lämna , vilket innebär att det vid utgången av året fanns totalt 29 deltagare i systemet. hanterade i genomsnitt 17 951 transaktioner per dag . Detta är en ökning jämfört med året innan. Den dagliga omsättningen, justerat för penningpolitiska instrument, var i genomsnitt . Detta innebär en ökning jämfört med föregående år. Den genomsnittliga transaktionen uppgick till . var motsvarande siffra 31 miljoner kronor.Vartannat år genomför en enkätundersökning för att mäta hur nöjda kunderna är. Syftet med undersökningen är att utvärdera hur användarna av uppfattar service och tjänster. gjordes ingen kundundersökning. Kundundersökningen som genomfördes visade att kundnöjdheten då var mycket hög. var nöjda eller mycket nöjda. Målvärdet ligger på . Samtliga kostnader för att tillhandahålla tjänsterna i ska finansieras genom avgifter från deltagarna. Kostnaderna uppgick till och täcktes till av avgifter. (2014–2016) har kostnadstäckningen varit . Kravet på full kostnadstäckning mäts , där intäkterna ska vara av kostnaderna +/– . höjdes tilläggsavgiften, som betalas av deltagare med inhemska intäkter på från 1 100 000 till . Höjningen av tilläggsavgiften beror främst på ökade kostnader för de nya funktionerna, EMS (samverkansplattform) och BI (ny rapportgenerator) som tillkom 2015. Övriga avgifter lämnades oförändrade. Hantering av säkerheter och kreditutrymme För att minska risken för att överföringar i ska misslyckas till följd av att en deltagare saknar likviditet tillför likviditet genom att lämna kredit till RIX-deltagarna mot säkerheter. Detta innebär att överföringar kan utföras snabbare och betalningssystemet blir mer effektivt. De säkerheter som accepterar är huvudsakligen obligationer eller andra skuldförbindelser med hög kreditvärdighet. system för att hantera säkerheterna kallas för . Svenska värdepappersaffärer avvecklas på särskilda konton som tillhandahåller. Euroclear , den svenska centrala värdepappersförvararen, hanterar dessa konton och krediter på uppdrag av . Deltagarna i hade i genomsnitt ett kreditutrymme på per dag, vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Detta kreditutrymme motsvarade värdet av de säkerheter som deltagarna hade ställt till . Summan av de krediter som samtliga deltagare maximalt utnyttjade per dag motsvarade i genomsnitt av detta kreditutrymme. har villkoren för säkerheter för lån stegvis ändrats. Syftet har varit att minska kreditrisk genom att skärpa villkoren för säkerställda obligationer som säkerheter för lån i . Vid utgången av 2016 utgjorde säkerställda obligationer av värdet av samtliga säkerheter som ställts till (se diagram 13). Motsvarande siffra var . Diagram 13 Säkerheter pantsatta för kredit i per , fördelning på värdepappersslag Anm.: Det totala värdet av säkerheter pantsatta för kredit i uppgick till . De tekniska systemen fungerar väl För att säkerställa att fortsätter att fungera på ett säkert och effektivt sätt behöver löpande utveckla systemen. har operativsystem uppgraderats samt mindre korrigeringar av systemen EMS (samverkansplattform) och BI (datalager) genomförts. I har rättningar av mindre fel samt uppgradering av operativsystemet och databasen genomförts . Arbetet med att införa ett nytt system för säkerheter pågår, men det är något försenat och beräknas vara klart . Ett av målen för berör teknisk tillgänglighet, det vill säga tiden då systemet fungerar och betalningar avvecklas. Målvärdet ligger på . Ett avbrott i och angränsande system kan påverka verksamheten på olika sätt beroende på hur omfattande avbrottet är och när det inträffar. inträffade inga incidenter som innebar att inte kunde bearbeta betalningar. Krishantering, beredskap och samarbete i betalningssystemet För att säkerställa att kan fortsätta att fylla sin funktion även om det tekniska systemet skulle fallera, krävs att det finns väl fungerande reservrutiner och att man kontinuerligt övar på att hantera kriser. genomförde , , övningar av olika omfattning, både självständigt och tillsammans med deltagarna. Exempelvis genomfördes tre gemensamma övningar med samtliga RIX-deltagare där scenariot var ett totalstopp i RIX-systemet med påföljande övergång till rutiner. Målet med övningarna är att få en god förmåga att begränsa konsekvenserna, öva på att samverka med andra och fatta rätt beslut vid en kris. har tillsammans med Riksgälden, clearingorganisationer och stora banker etablerat en samverkansrutin som kan användas om det uppstår en allvarlig operativ störning i centrala funktioner för clearing och avveckling i det svenska betalningssystemet. deltar även i finansiella sektorns privat-offentliga samverkansgrupp (FSPOS) och en företrädare för för betalningssystem och kontanter är ordförande. Detta är ett frivilligt forum med medlemmar från både den offentliga och privata delen av den svenska finansiella sektorn. Syftet med FSPOS är att stärka den finansiella sektorns förmåga att möta hot och hantera operativa kriser. fortsatte att tillhandahålla sedlar och mynt till bankerna och att följa utvecklingen av värdet av kontanterna i cirkulation. inledde den andra etappen i utbytet av sedlar och mynt och blev tre av de äldre sedlarna ogiltiga. Värdet av kontanter i cirkulation har minskat följer kontinuerligt utvecklingen av kontantmängden. Värdet av kontanter i cirkulation har minskat kraftigt (se tabell 3 samt diagram 14 och 15). Minskningen av kontantmängden påverkas sannolikt i hög grad av att byter sedlar och mynt. Vissa sedlar och mynt, som troligen tidigare funnits sparade hos allmänheten, ersätts inte med nya. Det totala värdet av kontanterna i cirkulation uppgick till vid utgången av 2016. Värdet styrs av efterfrågan på sedlar och mynt, som varierar . Ett annat sätt att beskriva kontantmängden är att beräkna ett genomsnitt av värdet den under årets . Detta genomsnittliga värde uppgick till , varav värdet på sedlar uppgick till (se diagram 14) och värdet på mynt till (se diagram 15). Vid utgången av uppgick värdet på sedlar till och värdet på mynt till (se tabell 3). En fråga som har börjat utreda är om , med tanke på den kraftiga minskningen av användningen av kontanter, bör ge ut elektroniska kontanter som ett komplement till sedlar och mynt. Tabell 3 Värdet av sedlar och mynt i cirkulation, miljarder kronor Totalt värde, genomsnitt Mynt (exklusive minnesmynt) Anm.: Uppgifterna i tabellen är avrundade. Diagram 14 Genomsnittligt värde av sedlar i cirkulation, miljarder kronor Diagram 15 Genomsnittligt värde av mynt i cirkulation, miljarder kronor Anm.: Uppgifterna i diagrammet inkluderar inte värdet av minnesmynt. Sedel- och myntutbytet fortsätter började att ge ut nya 20-, 50-, 200- och 1 000-kronorssedlar. blev de äldre 20-, 50- och 1 000-kronorssedlarna ogiltiga. Sedlarna kunde därefter sättas in på bankkonto till och med . Sedan utbytet startade har äldre 20-, 50- och 1 000-kronorssedlar till ett värde av lämnats in till . har arbetat mycket med informationsspridning till allmänheten, banker och handel. genomförde uppmärksamma allmänheten på att tre sedlar skulle bli ogiltiga. började att ge ut nya 100- och 500-kronorssedlar och 1-, 2- och 5-kronor. erbjöds allmänheten att växla till sig den nya 100-kronorssedeln och de nya mynten hos samt att se en utställning om de nya sedlarna och mynten. kommer det att vara möjligt att betala med både de äldre och nya sedlarna och de äldre och nya mynten. 10-kronan byts inte ut. Vid utgången av 2016 fanns det nya sedlar till ett värde av och äldre sedlar till ett värde av (se tabell 4). Värdet av nya mynt uppgick till och resterande del består av äldre mynt (se tabell 5). arbetade vidare med att informera om den andra etappen av utbytet. fortsätter utbytet av sedlar och mynt delades ut till alla svenska hushåll. Broschyren är översatt till 30 olika språk. Broschyren finns även i punktskrift och som cd-skiva och är teckentolkad på webbplats. Tabell 4 Värdet av sedlar i cirkulation per , fördelat på nya respektive äldre sedlar, Sedlar ogiltiga 2016* Övriga ogiltiga sedlar** * Posten sedlar ogiltiga 2016 innehåller sedlar som upphörde att vara lagliga betalningsmedel vid utgången av . ** Posten övriga ogiltiga sedlar innehåller sedlar som upphörde att vara lagliga betalningsmedel vid utgången av 2013. Anm.: Uppgifterna i tabellen är avrundade.