frsrdg · H504JO1 · 2017-11-14 00:00:00 — Ett av JO:s övergripande mål för verksamheten är att främja den internationella spridningen av idén om rättslig kontroll genom oberoende ombudsmannain- stitutioner. l arbetet mot det målet har JO under verksamhetsåret genomfört bl.a. följande aktiviteter. JO har tagit emot 13 besök i samband med vilka JO informerat om sin verk- samhet. Ett av besöken var från Ombudsmannainstitutionen i , inom ramen för ett projekt finansierat av och Europeiska unionen. Delegationen var särskilt intresserad av JO:s tillsyn över domstolarna och till- synen över institutioner där ungdomar hålls frihetsberövade. Under besöket, som varade i , besöktes även SiS ungdomshem Bärby, som bedriver vård för ungdomar med särskilda vårdbehov. Ett annat längre besök var från i . Besöket var inriktat på JO:s tillsyn över Mi- grationsverkets förvar och situationen för ensamkommande barn. Utöver sam- tal och information av och med JO:s medarbetare besöktes 2017/18 JO1 TILL förvar i och häktet Storboda, som har en särskild avdelning för förvars- tagna. Vidare har justitieombudsmännen och tjänstemän hos JO aktivt deltagit i utländska konferenser och seminarier. Bland annat deltog chefsJO , JO och internationella samordnaren i the International Ombudsman (IOI) världskonferens i , anordnad av ombudsmannen i och IOI. Bland de ämnen som behandlades kan nämnas: ett människorättsbaserat perspektiv på ombuds- mannens arbete och ombudsmän som arbetar med flera olika uppgifter ”mul- tiple jurisdictions”. JO och internationella samordnaren deltog också i en konferens i på temat Challenges for Ombudsman with respect to mixed migratory flows, anordnad av bl.a. ombudsmannen i . Här gav JO ett anförande om situationen för , i samband med det stora antalet flyktingar som kom till då. JO , JO , kanslichefen och internationella samordnaren deltog i det nor- diska ombudsmannamötet i , anordnat av Ombudsmand i . På mötet behandlades frågor av gemensamt intresse, bl.a. frågor om vad ombudsmannen bör göra när myndigheterna inte följer ombudsman- nens beslut, samspelet mellan politiker och ämbetsmän och hur ombudsmannen ska kommunicera i offentligheten. Slutligen kan nämnas att chefsJO , kanslichefen och internationella samordnaren deltog i Baltic-Nordic Ombudsmen meeting i , anordnat av i . På mötet behandlades bl.a. frågan om metoder för att uppnå optimal effekt i hanteringen av klagomål. 2017/18 JO1 Bilaga 1 innehåller ärendestatistiken för verksamhetsåret. Bilaga 2 innehåller en förteckning över besvarade lagstiftningsremisser. Bilaga 3 innefattar en redovisning av dels framställningar och överlämnande av beslut till respektive regeringen, dels åtal, anmälningar för vidta- gande av disciplinär åtgärd samt överlämnande av ärenden till andra myndig- I bilaga 4 redovisas inspektioner och myndighetsbesök, samråd med riksda- gens konstitutionsutskott samt justitieombudsmännens och vissa tjänstemäns deltagande i konferenser, seminarier och utbildningsverksamhet m.m. inom . Bilaga 5 innehåller en redovisning av JO:s internationella samarbete. Instruktionen i aktuell lydelse finns som bilaga 6. Arbetsordningen i aktuell lydelse finns som bilaga 7. En redogörelse för personalorganisationen under verksamhetsåret finns i bi- laga 8. Bilaga 9 innehåller sakregister. 2017/18 JO1 Arbetsförmedlingen kritiseras för att vid upprepade tillfällen ha meddelat en arbetssökande att han riskerade sanktioner utan att det fanns grund för det (Dnr 5700-2015) Beslutet i korthet: Av utredningen framgår att Arbetsförmedlingen meddelade en arbetssökande att man övervägde att fatta beslut om sanktioner mot honom för att han inte lämnat in sina aktivitetsrapporter eller kommit till ett inbokat möte, trots att han fullgjort sina åtaganden. Det inträffade berodde på att den arbetssökandes aktivitetsrapporter och besök inte registrerats i Arbetsförmedlingens system och att någon kontroll av att han verkligen brustit i sina åtaganden inte skett. Arbetsförmedlingen kriti- seras för bristerna. Enligt JO ska en myndighet naturligtvis inte meddela en enskild att en sanktion kan bli aktuell utan att det finns grund för det. Ett sådant förfarande undergräver förtroendet för myndigheterna och står i strid med kravet på myndigheter att iaktta saklighet och endast lämna korrekt information. JO:s granskning av anmälningsärenden och rapporter från Inspektionen för ar- betslöshetsförsäkringen visar att det inte är ovanligt att arbetssökande får skrivelser om att en sanktion kan bli aktuell trots att det inte finns grund för det. Arbetsförmedlingen måste se över sina rutiner så att detta kan undvikas. I beslutet görs även vissa uttalanden om Arbetsförmedlingens rutiner när en arbetsförmedlare blir sjuk och därför inte kan delta i ett inbokat möte med den arbetssökande. I anmälningar till JO förde P.J. fram klagomål mot Arbetsförmedlingen. Han uppgav att det fanns allvarliga brister i myndighetens rutiner för aktivitetsrap- portering och hantering av inbokade möten och anförde bl.a. följande. var han inskriven som arbetssökande vid Arbetsför- medlingen, kontoret , och deltog i det arbetsmarknadspolitiska programmet jobb- och utvecklingsgarantin. Han var skyldig att lämna in en aktivitetsrapport till Arbetsförmedlingen och att besöka kontoret på bestämda tider. Han fyllde i sina aktivitetsrapporter på en särskild blankett och skickade dem per post till Arbetsförmedlingen. Två av de aktivitetsrappor- ter han lämnade in registrerades dock inte och det dokumenterades inte att han kommit till ett inbokat möte som dock inte blev av. Bristerna ledde till att han fick en skrivelse från Arbetsförmedlingen om att myndigheten övervägde sanktioner mot honom. Efter att han bestritt det som lades honom till last skrevs ärendena av. Det kan dock inte vara riktigt att 2017/18 JO1 Arbetsförmedlingen hotar med sanktioner när det i själva verket är myndig- heten som inte följt reglerna. De närmare omständigheterna var följande. ett meddelande från Arbetsförmedlingen, daterat , om att hans aktivitetsrapport för var godkänd. fick han ett brev från Arbetsförmedlingens enhet för ersättningspröv- ning, daterat , där det angavs att Arbetsförmedlingen över- vägde att fatta ett beslut om varning eftersom han inte hade lämnat in sin akti- vitetsrapport för i rätt tid. Han kontaktade Arbetsförmedlingens kundtjänst som bekräftade att hans aktivitetsrapport för kommit in till myndigheten med post . Rapporten hade dock inte regi- strerats förrän . sig på sitt arbetsförmedlingskontor för ett bokat möte med sin handläggare. Efter att ha väntat fick han reda på att handläggaren var sjuk. Han hade inte informerats om detta i förväg. Han bad tjänstemannen i receptionen att anteckna att han infunnit sig till mötet. meddelade enheten för ersättningsprövning att Arbetsför- medlingen övervägde att fatta ett beslut om varning för att han uteblivit från det inbokade mötet. sin aktivitetsrapport för till . När han hade kontakt med arbetsförmedlingskontoret den 3 au- gusti 2016 upplystes han om att registreringen släpade något eftersom det var semestertider, men att rapporten säkert skulle registreras . meddelade enheten för ersättningsprövning att Arbetsför- medlingen övervägde att fatta beslut om en sanktion mot honom eftersom han inte lämnat in sin aktivitetsrapport för . kontaktade då arbetsför- medlingskontoret på nytt och bad sin handläggare att efterlysa aktivitetsrappor- ten internt. Den registrerades som inkommen till myndigheten . Arbetsförmedlingen uppmanades att yttra sig över anmälningarna och redogöra för myndighetens rutiner i fråga om registrering av aktivitetsrapporter och dokumentation av t.ex. inställelse till inbokade möten. Arbetsförmedlingen yttrade sig och gav in myndighetens rutiner för doku- mentation och registrering av aktivitetsrapporter samt Arbetsförmedlingens handläggarstöd Aktivitetsrapport (AFSH 2/2016). Arbetsförmedlingen bekräftade i sitt yttrande att P.J:s aktivitetsrapporter för inte hade registrerats i anslutning till att de kom in 2017/18 JO1 till myndigheten utan först efter . Myndigheten bekla- gade det inträffade. Arbetsförmedlingen uppgav vidare att det finns tydliga ru- tiner för hur inlämnade aktivitetsrapporter ska hanteras och att man kommer att undersöka och följa upp varför rutinerna inte följts. När det gällde P.J:s inställelse till det inbokade mötet på arbetsförmedlings- kontoret bekräftade Arbetsförmedlingen att det inte doku- menterats att P.J. kom till mötet. Myndigheten anförde bl.a. följande. [anför] att han före besöket på arbetsförmedlingskontoret inte fick nå- got besked via mail eller telefon om att hans arbetsförmedlare insjuknat och därmed inte var tillgänglig för det avtalade mötet. Vid Arbetsförmedlingens granskning […] har det framkommit att P.J:s klagomål tyvärr inte är obefogat och att det, om än i begränsad omfattning, kan förekomma att besökare kommer till förmedlingskontoret i onödan. Bakgrunden är följande. När en arbetsförmedlare insjuknar och därför inte kan ta ett inbokat möte är rutinen att någon av förmedlarens kollegor inom arbetslaget rycker in och genomför mötet. Inbokade möten avbokas således inte på grund av sjukdom. Detta beror dels på att avbokningar skulle kunna störa den akti- vitetsrapportering som ska ske enligt bestämmelserna i 6–6 b §§ i förord- ningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Dess- utom är det inte säkert att kollegorna till den sjukfrånvarande förmedlaren har möjlighet att kontakta de arbetssökande som har inplanerade möten un- der sjukdagen. I arbetsförmedlarnas Outlook-kalender framgår visserligen att ett möte ska ske, men inga personuppgifter om vilka arbetssökande som ska komma till mötet. Konsekvensen av strävandena att undvika alla risker för en olovlig personuppgiftsbehandling i Outlook-kalendern blir då att kol- legorna inte vet vilken arbetssökande som kommer att komma till ett möte. Sammanfattningsvis gäller alltså att vid sjukfall hos en arbetsförmedlare kontaktas inte de arbetssökande som har inplanerade möten den dagen utan i stället får arbetsförmedlarens kollegor ta dessa möten. Kollegorna vet inte vem den arbetssökande är förrän denne presenterar sig i receptionen. Om ingen kollega har möjlighet att ta mötet kan det tyvärr inte uteslutas att den arbetssökande rest till kontoret i onödan. Arbetsförmedlingen kan inte an- nat än beklaga att detta skedde vid P.J:s besök. Arbetsförmedlingen beklagar […] att P.J:s avtalade möte inte kom att genomföras, men utredningen i ärendet har inte visat på några systematiska brister avseende arbetslagens agerande när en arbetsför- medlare blir sjuk. I ett beslut uttalade JO Renfors följande. Förvaltningsmyndigheter ska iaktta saklighet och opartiskhet i sin verksamhet (1 kap. 9 § regeringsformen). Med utgångspunkt i sin individuella handlingsplan eller etableringsplan ska den som är arbetslös regelbundet, i en aktivitetsrapport, redovisa vilka åtgärder han eller hon har vidtagit för att ta sig ur sin arbetslöshet. 2017/18 JO1 ska lämnas till Arbetsförmedlingen senast efter utgången av den pe- riod som rapporten avser. Arbetsförmedlingen ska skyndsamt granska inkomna aktivitetsrapporter. (Se 6 a § förordningen [2000:628] om den arbetsmarknads- politiska verksamheten.) Arbetsförmedlingen får meddela föreskrifter om hur aktivitetsrapporten ska vara utformad samt om när och hur den ska lämnas (6 b § nämnda förordning). Av Arbetsförmedlingens föreskrifter om aktivitetsrapportering framgår att aktivitetsrapporten som huvudregel ska lämnas till Arbetsförmedlingen efter varje kalendermånads utgång. Det framgår vidare att en aktivitetsrapport bl.a. får lämnas i formuläret Aktivitetsrapport. (Se 2 och 5 §§ AFFS 2013:2 och 3 och 4 §§ AFFS 2015:4.) När en aktivitetsrapport lämnas på en skriftlig blankett ska den registreras som inkommen i systemstödet för aktivitetsrapporter. Blanketten ska dessutom ankomststämplas och sorteras in i den pärm för aktivitetsrapporter som ska fin- nas på varje arbetsförmedlingsenhet. Om den arbetslöse deltar i ett program och kan få aktivitetsstöd skickas automatiskt ett meddelande till enheten för ersättningsprövning om rapporten inte har registrerats den 14:e . Om den arbetssökande har lämnat in aktivitetsrapporten , men Arbetsför- medlingen av misstag inte har registrerat den, ska meddelandet till enheten för ersättningsprövning kompletteras med nödvändig information. (Se Arbetsför- medlingens handläggarstöd Aktivitetsrapport, AFHS 2/2016.) Varning och avstängning från rätt till ersättning Den som deltar i jobb- och utvecklingsgarantin och uppbär aktivitetsstöd ska varnas om han eller hon inte lämnat en aktivitetsrapport till den offentliga ar- betsförmedlingen inom utsatt tid eller inte har besökt eller tagit kontakt med Arbetsförmedlingen utan att ha något godtag- bart skäl för detta. Om den arbetssökande missköter arbetssökandet vid uppre- pade tillfällen, utan att däremellan uppfylla ett arbetsvillkor enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, ska han eller hon stängas av från rätt till ersättning . (Se 14 a § förordningen [1996:1100] om aktivi- tetsstöd.) Arbetsförmedlingen beslutar i frågor om varning och avstängning (se 14 j § förordningen om aktivitetsstöd). Ansvaret för den prövningen ligger hos . En myndighet som får uppgifter som kan ha betydelse för utgången i ett ärende på annat sätt än genom en handling ska anteckna dessa om ärendet avser myn- dighetsutövning mot någon enskild (se 15 § förvaltningslagen). När en arbetssökande inte har lämnat in en aktivitetsrapport eller kommit till ett inbokat möte underrättas enheten för ersättningsprövning, som tar ställning 2017/18 JO1 ARBETSMARKNAD till om man ska inleda ett ärende om en sanktion mot den enskilde. Ett sådant ärende innefattar myndighetsutövning och ställer stora krav på en rättssäker handläggning. Av utredningen framgår att Arbetsförmedlingen, kontoret , re- gistrerat de aktivitetsrapporter som P.J. lämnat in först efter . Dröjsmålet med registreringen fick till följd att ett automatiskt med- delande skickades till Arbetsförmedlingens enhet för ersättningsprövning. Så- vitt framgår har enheten sedan, utan att kontrollera saken närmare, skickat en skrivelse till P.J. om att Arbetsförmedlingen övervägde att besluta om en var- ning med anledning av att han inte aktivitetsrapporterat. En myndighet ska naturligtvis inte meddela en enskild att en sanktion kan bli aktuell utan att det finns grund för det. Ett sådant förfarande undergräver förtroendet för myndigheterna och står i strid med kravet på myndigheter att iaktta saklighet och endast lämna korrekt information. Arbetsförmedlingen ska kritiseras för bristerna. Det har i min granskning av anmälningsärenden och vid ett möte med en- heten för ersättningsprövning kommit fram att det inte är ovanligt med förse- nade registreringar av aktivitetsrapporter. Att rutinerna för registrering av akti- vitetsrapporter inte följs framgår även av rapporter från Inspektionen för ar- betslöshetsförsäkringen, IAF (se bl.a. rapport 2016:2 Implementering av de nya sanktionsreglerna för personer med aktivitetsstöd, avsnitt 4.5.1). För att undvika att arbetssökande får meddelanden om att varning eller in- dragen ersättning kan bli aktuell trots att de fullgjort sina åtaganden måste se till att handläggarna följer myndighetens rutiner och regi- strerar inlämnade aktivitetsrapporter i anslutning till att de ges in. bör dessutom regelmässigt kontrollera att ett automatiskt genererat meddelande är korrekt innan en skrivelse om sanktioner skickas ut. Ett alternativ är att de automatiska meddelandena till enheten för ersättnings- prövning tas bort och att arbetsförmedlarna aktivt får godkänna ett meddelande innan det skickas. Jag utgår från att Arbetsförmedlingen kommer att se över sina rutiner i dessa avseenden. Av utredningen framgår att Arbetsförmedlingen, kontoret , inte dokumenterade att P.J. var på kontoret för ett inbokat möte . Detta fick till följd att ett meddelande automatiskt skickades till enheten för ersättningsprövning. Såvitt framgår har enheten sedan, utan att kon- trollera saken närmare, skickat en skrivelse till P.J. om att Arbetsförmedlingen övervägde att fatta ett beslut om varning. Som jag angett tidigare ska en myndighet naturligtvis inte meddela enskilda att sanktioner kan bli aktuella utan att det finns grund för det. Arbetsför- medlingen ska kritiseras för den bristande dokumentationen av att P.J. inställt sig och för att myndigheten meddelat honom att en sanktion kunde bli aktuell trots att det inte fanns grund för det. 2017/18 JO1 Av den tidigare nämnda (2016:2) framgår att det inte är ovan- ligt att arbetsförmedlare glömmer att notera att en arbetssökande infunnit sig till ett inbokat möte, vilket kan leda till att skrivelser liknande den P.J. fick skickas ut. Ett nytt handläggarstöd från Arbetsförmedlingen om meddelanden till bl.a. enheten för ersättningsprövning anger emellertid att arbetsförmedlaren numera aktivt måste godkänna att ett meddelande skickas när en arbetssökande inte har kommit till ett möte (AFHS 5/2015, version 3.0). Detta bör kunna bidra till att det inte skickas felaktiga meddelanden till enheten för ersättningspröv- ning. Jag ser positivt på att de nya rutinerna införts. När det gäller det förhållandet att P.J. inte underrättades om att hans arbets- förmedlare var sjuk dagen för mötet har Arbetsförmedlingen uppgett att man i sådana fall inte kontaktar de berörda arbetssökandena utan i stället, om det är möjligt, låter arbetsförmedlarens kollegor hålla dessa möten. Myndigheten har uppgett att orsaken till detta är att man inte vill störa aktivitetsrapporteringen, men också att man inte har kännedom om vilka arbetssökande som har möten inplanerade. För att undvika en olovlig personuppgiftshantering registrerar man nämligen inte några personuppgifter i arbetsförmedlarnas Outlook- kalendrar. Självklart ska Arbetsförmedlingens rutiner vara förenliga med reglerna om personuppgiftsbehandling. Det framstår emellertid som orimligt att ett möte inte ska kunna bokas av eller om när en arbetsförmedlare blir sjuk och det inte finns någon kollega som kan ta mötet i hans eller hennes ställe. Arbetsför- medlingen har i sitt remissvar inte närmare reflekterat över de konsekvenser myndighetens rutiner får för de arbetssökande eller om det finns anledning att ändra på dem, vilket jag finner anmärkningsvärt. Det kan inte vara omöjligt att skapa rutiner som gör det möjligt för Arbetsförmedlingen att boka om ett möte utan att det strider mot personuppgiftslagstiftningen. Någon eller några perso- ner på varje kontor borde t.ex. kunna ges tillgång till nödvändiga uppgifter. Jag utgår från att Arbetsförmedlingen kommer att se över sina rutiner även i den här delen. Av utredningen framgår att Arbetsförmedlingen har meddelat P.J. att man övervägde att fatta beslut om sanktioner mot honom för att han inte lämnat in sina aktivitetsrapporter eller kommit till ett inbokat möte, trots att han fullgjort sina åtaganden. Det inträffade har berott på att P.J:s aktivitets- rapporter och besök inte registrerats i Arbetsförmedlingens system och att nå- gon kontroll av att han verkligen brustit i sina åtaganden inte skett. Arbetsför- medlingen kritiseras för bristerna. Min granskning av anmälningsärenden, liksom IAF:s inspektionsrapporter, visar att det inte är ovanligt att arbetssökande får skrivelser om att en sanktion kan bli aktuell utan att det finns grund för det. Arbetsförmedlingen måste se över sina rutiner så att detta undviks . Av utredningen framgår också att Arbetsförmedlingen inte kan boka av eller om möten vid en arbetsförmedlares sjukfrånvaro när det behöver göras, ef- tersom uppgifter om de aktuella arbetssökandena inte anges i de anteckningar 2017/18 JO1 om inbokade möten som finns i förmedlarnas elektroniska kalendrar. min mening är ordningen – som inte tar någon hänsyn till de arbetssökandes intressen – ohållbar. Arbetsförmedlingen bör se över sina rutiner även i denna Uttalanden om kravet att aktivitetsrapportera för personer med vissa typer av funktionsnedsättningar (Dnr 6299-2015) Beslutet i korthet: U.H. var inskriven i det arbetsmarknadspolitiska pro- grammet jobb- och utvecklingsgarantin och fick aktivitetsstöd. På grund av en funktionsnedsättning hade hon svårt att aktivitetsrapportera. U.H:s hand- läggare på Arbetsförmedlingen var medveten om detta, och U.H. och hennes anhöriga hade uppfattningen att handläggaren åtagit sig att sköta aktivitets- rapporteringen åt henne. Arbetsförmedlingen fattade be- slut om att stänga av U.H. från rätt till ersättning. I sin anmälan till JO upp- gav U.H. att hon inte förstod vad hon gjort för fel. I beslutet konstaterar JO att alla arbetslösa som är anmälda hos som arbetssökande är skyldiga att aktivitetsrapportera och att det inte finns någon möjlighet att göra undantag från kravet. Av rapporter från Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) framgår att det före- kommer att arbetsförmedlare gör överenskommelser med arbetssökande om att de inte behöver aktivitetsrapportera på det sätt som regelverket föreskri- ver. Med anledning av detta och hur U.H. uppfattat situationen i hennes fall framhåller JO att en handläggare inte får gå så långt i sin serviceskyldighet att han eller hon befriar en arbetssökande från författningsreglerade skyldig- heter. JO konstaterar vidare att utredningen i ärendet och rapporter från IAF visar att regelverket för aktivitetsrapporter är mindre väl anpassat för perso- ner med vissa typer av funktionsnedsättningar. Mot bakgrund av att skrivit till och föresla- git att myndigheten ges möjlighet att meddela föreskrifter om undantag från kravet på att redovisa aktiviteter i en aktivitetsrapport gör JO inte några yt- terligare uttalanden i frågan. I beslutet slår JO fast att Arbetsförmedlingen brustit i sin kommunice- rings- och underrättelseskyldighet enligt förvaltningslagen när man fattade beslut om att stänga av U.H. från rätt till ersättning och att informationen till U.H. I en anmälan till JO förde U.H. fram klagomål mot , kontoret i . Hon uppgav i huvudsak följande. hade åtagit sig att hjälpa henne att aktivitetsrapportera på grund av att hon har en funktionsnedsättning. 2017/18 JO1 besked från om att hennes ersättning skulle dras in för att Arbetsförmedlingen ansåg att hon hade misskött sin aktivitetsrapportering. Hon förstod inte varför hennes ersättning skulle dras in eller vad hon hade gjort för fel. JO hämtade in handlingar och muntliga upplysningar från Arbetsförmedlingen. Av dessa framgick bl.a. följande. skrevs in i det arbetsmarknadspolitiska programmet jobb- och utveck- lingsgarantin . har en funktionsnedsättning som innebär att hon har svårt att ta till sig information. Hon har även svårt att aktivitetsrappor- tera bl.a. eftersom hon inte klarar av att fylla i blanketter på egen hand. U.H:s arbetsförmedlare var medveten om dessa svårigheter. inte aktivitetsrapporterade för månaderna mars–och sep- tember 2015 beslutade Arbetsförmedlingen att hon skulle stängas av från rätt till ersättning. Besluten fick bl.a. till följd att hon tvingades säga upp hyreskon- traktet på sin lägenhet. Av Arbetsförmedlingens daganteckningar framgick att U.H:s anhöriga har haft uppfattningen att U.H:s arbetsförmedlare åtagit sig att aktivitetsrapportera åt U.H. Arbetsförmedlingen (chefsjuristen ) yttrade sig över an- mälan, och anförde inledningsvis följande. infördes ett förordningskrav på arbetssökande att regelbundet lämna in en aktivitetsrapport. Aktivitetsrapporten ska lämnas in mellan den 1–14:e efter den månad som rapporten avser. Se- dan har sanktioner kopplats till utebliven eller försenad rapportering. Dessa bestämmelser gäller även för deltagare i arbetsmark- nadspolitiska program. Det innebär att den som inte aktivitetsrapporterar utan att ha godtagbara skäl vid första tillfället ska varnas. Om det sker vid upprepade tillfällen ska den arbetssökande stängas av från rätten till ersättning.