frsrdg · H404RAR1 · 2017-02-20 00:00:00 — lämnar härmed följande redogörelse till . Godkänd av nämnden . är en självständig myndighet under . Nämnden har tre huvuduppgifter. En av dem är att fastställa månadsarvodet för ledamöter. Den andra huvuduppgiften är att fatta beslut om ekonomiska avgångsförmåner (främst inkomstgaranti respektive ekonomiskt omställningsstöd) för riksdagsledamöter som lämnar sitt uppdrag. Slutligen är det en uppgift för nämnden att pröva frågor om jämkning av inkomstgaranti respektive ekonomiskt omställningsstöd. I avsnitt 4–6 nedan redovisas nämndens verksamhet i dessa avseenden. Nämndens verksamhet styrs av bestämmelserna i lagen (2012:883) med instruktion för . Materiella regler av betydelse för verksamheten finns i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter som trädde i kraft (nedan benämnd ersättningslagen). Bestämmelserna i den lagen motsvarar i huvudsak innehållet i den tidigare – och under verksamhetsåret gällande – lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter. För ärendehandläggningen gäller i övrigt bestämmelserna i förvaltningslagen (1986:223). Nämnden har också antagit en arbetsordning. Ledamöterna i nämnden har förordnats av riksdagsstyrelsen. har dock valt ledamöterna och ordförandens ersättare. Nämnden har följande sammansättning: f.d. hovrättspresident , ordförande hovrättspresident , ersättare för ordföranden Som sekreterare tjänstgör hovrättsråd . Sekreteraren är nämndens personuppgiftsombud. utför kansligöromål för nämndens räkning. Arvoden till nämndens ledamöter fastställs av riksdagsstyrelsen. Sekreterarens arvode fastställs av nämnden. Nämnden har också fattat beslut om ersättning till dem som utför kansligöromål för nämndens räkning. Under verksamhetsåret har nämnden sammanträtt sex gånger. Sammanträdena har ägt rum i . Enligt 3 kap. 1 § ersättningslagen är det nämndens uppgift att fastställa ett månadsarvode för ledamöter av . Denna ordning har gällt när nämnden inrättades. I samband med detta upphörde också den tidigare ordningen med en koppling mellan ledamotsarvodet och lönerna för vissa grupper av statliga tjänstemän. Nämndens bedömning av arvodesfrågan utgår från de överväganden som gjordes när arvodessystemet sågs över av 1998 (förs. 1998/99:RFK3, bet. 1998/99:KU1, rskr. 1998/99:95). Då föreslogs en engångsvis höjning av arvodesnivån. I anslutning till detta gjordes vissa uttalanden om nivån. ställde sig då bakom de skäl som förslaget byggde på. Dessa skäl tog sikte på ledamöternas ställning i det demokratiska systemet, den arbetsinsats uppdraget förutsatte och de särskilda förhållanden som gäller för uppdraget. Härtill kom att det är angeläget att kunna rekrytera personer från tillräckligt breda samhällsskikt samt att arvodet var lågt såväl vid en internationell jämförelse som vid en jämförelse med vissa förtroendevalda i större kommuner och landsting. När det gällde arvodesförändringar ansågs det i förslaget till att nämnden borde beakta den allmänna löneutvecklingen på arbetsmarknaden och värdera riksdagsarvodet ur ett brett perspektiv. Det finns inget krav på att det ska ske en årlig förändring av arvodet. har dock arvodet ändrats genom beslut . Beslut om arvodet får inte överklagas. Beslut i arvodesfrågan bereds genom att sekreteraren tar fram uppgifter om de avtal som slutits på arbetsmarknaden . Dessutom inhämtas statistik över löneutvecklingen. Årets beslut om ledamotsarvodet innebar att arvodet höjdes med till , vilket motsvarar . I de överväganden som låg till grund för beslutet beaktade nämnden de löneförändringar som ägt rum på arbetsmarknaden . Ledamotsarvodet betalas från anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. inom utgiftsområde 1. I bilaga 1 finns en redovisning av hur ledamotsarvodet utvecklats . Beslut om ekonomiska avgångsförmåner är det en uppgift för nämnden att fatta beslut om ekonomiska avgångsförmåner. Avgångsförmåner i form av stödåtgärder för återgång till arbetsmarknaden fattar beslut om. Beslut om rätt till inkomstgaranti respektive ekonomiskt omställningsstöd fattas av nämnden när en ledamot lämnat . Besluten bygger på underlag från . Ledamoten begär således inte att rätten till garanti eller stöd ska fastställas. Däremot är det upp till den som vill ha garantin eller stödet utbetalt att begära det hos (). Eftersom andra inkomster påverkar storleken på det belopp som ska betalas ut ska stödets mottagare ange vilka inkomster han eller hon beräknar att få. Dessa uppgifter ligger sedan till grund för preliminära utbetalningar. Året efter det att stödet betalats ut ska mottagaren lämna en s.k. årsuppgift till SPV och ange hur stora inkomsterna faktiskt blev . Därefter gör verket en avstämning mot det belopp som betalats ut. Även ledamöter i har rätt till inkomstgaranti. Det följer av de övergångsbestämmelser som meddelades i anslutning till att lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av upphävdes. I praktiken är bestämmelserna om inkomstgaranti bara tillämpliga på garantitagare som lämnat . Nämnden fattar alltså inte några nya beslut om dessa. Närmare information om reglerna för ekonomiska avgångsförmåner finns i ett särskilt pm som finns tillgängligt på nämndens webbplats. har nämnden fattat beslut om rätt till ekonomiska avgångsförmåner i åtta ärenden. I följande tabell anges hur många beslut som fattats i respektive kategori. Ekonomiskt omställningsstöd 3 månader Med förskjuten inkomstgaranti avses beslut om inkomstgaranti som gäller en ledamot som återinträtt i och därefter på nytt lämnat uppdraget. I dessa fall fattas ett nytt beslut med utgångspunkt i de förhållanden som gäller vid den nya avgången. Kostnaden för ekonomiskt omställningsstöd och inkomstgaranti betalas från anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. inom utgiftsområde 1. Tillsynsverksamheten i fråga om inkomstgarantier och ekonomiskt omställningsstöd I 12 och 13 kap. ersättningslagen finns bestämmelser om jämkning av inkomstgaranti respektive ekonomiskt omställningsstöd. Den första jämkningsgrunden tar sikte på fall där förmånstagaren utfört förvärvsarbete i väsentlig omfattning åt någon annan utan att ta ut en skälig ersättning för det. Jämkning kan också ske i de fall förmånstagaren redovisar inkomst av aktiv näringsverksamhet och denna har reducerats på grund av avdrag för avsättning till periodiseringsfond, upphovsmannakonto, expansionsfond, eget pensionssparande eller underskott av annan verksamhetsgren. Den tredje jämkningsgrunden avser fall där förmånstagaren redovisar inkomst av passiv näringsverksamhet där det ingår arbetsinkomster. Vidare gäller som en fjärde jämkningsgrund att jämkning kan komma i fråga om förmånstagaren gjort sig skyldig till viss brottslighet. Slutligen kan jämkning aktualiseras om förmånstagaren inte har vidtagit tillräckliga åtgärder för att återgå till förvärvsarbete. Denna jämkningsgrund gäller bara i de fall där förmånstagaren har rätt till inkomstgaranti eller ekonomiskt omställningsstöd än . Vid bedömningen av jämkningsfrågan ska särskilt beaktas om och hur den som tar emot den ekonomiska förmånen har tagit del av de stödåtgärder för omställning som erbjuder. Med utgångspunkt i de årsuppgifter som förmånstagarna lämnar till SPV gör nämnden ett urval av förmånstagare som granskas närmare. Resultatet av denna granskning läggs sedan i förekommande fall till grund för beslut om att inleda ett tillsynsärende gentemot en förmånstagare. Nämnden har delegerat till ordföranden att fatta beslut om att inleda sådana ärenden. Besluten dokumenteras i protokoll och expedieras till den berörda förmånstagaren. I samband med detta lämnas också en skriftlig information om ärendet. Under den fortsatta beredningen av tillsynsärendet begärs uppgifter in från förmånstagaren och från . I vissa fall hörs förmånstagaren muntligen inför nämnden. Uppgifter som lämnas kan kontrolleras hos . Beslut om jämkning får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Under verksamhetsåret har utbetalningar av inkomstgaranti som gjordes granskats. Tillsynsärendena består i huvudsak av två typer av ärenden. Den ena avser de äldre reglerna som syftar till att säkerställa att rätt inkomst läggs till grund för den avräkning som görs för andra inkomster. Den andra gruppen av tillsynsärenden anknyter till den jämkningsgrund som kan tillämpas om en tidigare ledamot inte vidtar tillräckliga åtgärder för att återgå till förvärvsarbete. Den sistnämnda jämkningsgrunden infördes genom lagstiftning som trädde i kraft , vilket i praktiken inneburit att den kunde tillämpas när det gäller de utbetalningar av inkomstgaranti som gjordes . Nämnden valde därför att inleda ett förhållandevis stort antal tillsynsärenden som alltså avser utbetalningar . Totalt inleddes 49 tillsynsärenden. I den första gruppen av tillsynsärenden kan det noteras att garantitagaren i ett fall startat ett aktiebolag och tagit ut utdelning men inte lön. Förfarandet accepterades , men nämnden uttalade i sitt beslut att den har för avsikt att återuppta ärendet . I de fall där garantitagaren bedrivit enskild näringsverksamhet hade den pensionsgrundande inkomsten inte minskats på ett sådant sätt som krävs för att jämkning ska kunna komma i fråga. Övriga fall har skrivits av eftersom det inte framkommit att garantitagaren utfört förvärvsarbete i väsentlig omfattning utan att ta ut skälig ersättning för det. När det sedan gäller den andra gruppen tillsynsärenden har det till en början kontrollerats om omställningsstödet nyttjats. De redovisningar som förmånstagaren ska lämna till när det gäller hur stödet nyttjats har granskats. De som valt att inte nyttja stödet har fått svara på frågor om varför stödet inte nyttjats. Årets tillsyn har sammanfattningsvis gett följande resultat. Av årets 49 tillsynsärenden har 45 avgjorts genom avskrivningsbeslut. När det gäller de ärenden där kravet på aktivitet för att hitta en försörjning stått i fokus kan det konstateras att flera tidigare ledamöter valt att starta egna företag i olika former. I några fall har den tidigare ledamoten fått en ny anställning. Några ärenden har skrivits av mot bakgrund av den tidigare ledamotens hälsotillstånd och ålder vid avgången. I ett fall hade ledamoten återinträtt i . Sammantaget har alltså aktivitetskravet ansetts uppfyllt i de angivna fallen. I två fall har nämnden i sitt avskrivningsbeslut dock erinrat om att aktivitetskravet gäller som garanti betalas ut och att nämnden kommer att följa hur garantitagaren lever upp till kravet även . Av årets tillsynsärenden är fyra ännu inte avgjorda. I tre av fallen har garantitagaren inte utnyttjat det omställningsstöd som erbjuds men lämnats tid att avropa stödet. I det fjärde och sista fallet rör det sig om tillämpning av de äldre jämkningsreglerna, och det ärendet bereds fortfarande. avgjordes också fem ärenden som inletts . Samtliga ärenden skrevs av. Kostnaderna för nämndens verksamhet betalas från anslaget 2:2 förvaltningsanslag inom utgiftsområde 1. Utvecklingen av nämndens kostnader framgår av följande tabell: Kostnad (kronor) Det finns flera anledningar till att kostnaderna för ledamöter och personal ökade . En av dem är att kostnaden för sekreterarens arbete ökat. Detta beror dels på att arbetsmängden ökat som en följd av att antalet tillsynsärenden ökat, dels på en arvodesjustering. En annan orsak till de ökade kostnaderna är att arvodet till nämndens ledamöter höjts av riksdagsstyrelsen som en följd av nämndens ökade arbetsmängd. har nämnden besvarat en remiss från . Nämnden har tagit emot åtta brev från allmänheten. Utvecklingen av riksdagsledamöternas arvode inrättades beslutade själv om nivån på de ersättningar som skulle betalas ut till ledamöter. Beslutet om höjningen per fattades av i samband med en översyn av riksdagsledamöternas arvodering. Av höjningen utgjorde en växling från kostnadsersättning till arvode. Beslutet om en höjning per fattades med retroaktiv verkan. Det motiverades av att den skattepliktiga ersättningen om och som utgått till ledamöter avskaffades fr.o.m. samma datum. Tryck: , 2017 Tryck: , 2017 De höjningar som skett innebär att arvodet ökat . I den siffran har de höjningar som beror på förändringar i kostnadsersättningen räknats bort. Om den förändringen inte räknas bort blir höjningen i stället .