frsrdg · H504JO1 · 2017-11-14 00:00:00 — förde där- efter enskilda samtal med parterna i syfte ett nå en överenskommelse. I protokollet från den muntliga förberedelsen antecknades följande: […] åtar sig att påbörja arbete i syfte att få till stånd umgänge mellan D. och G.A. Ärendet kommer att hanteras med förtur. […] begär ingen prövning av det interimistiska yrkandet innan nästa planerade muntliga förberedelse . Tingsrätten avkunnar härefter i parternas och ombudens närvaro föl- jande 1.Tingsrätten kallar parterna till en ny muntlig förberedelse , , för att utvärdera arbetet under överens- kommelsen ovan. I ett beslut ändrade Hovrätten över och tingsrättens beslut om god man på så sätt att hovrätten entledigade G.A. från uppdraget som god man och i stället förordnade G.M.L. till detta uppdrag. I skälen för beslutet angav hovrätten bl.a. att det rådde djupgående motsättningar mellan å ena sidan I.A.A. och å andra sidan G.A. och A.A:s närmaste anhöriga i frågan om överflyttande av vårdnaden om D. till I.A.A. och att A.A:s verkliga vilja i denna fråga inte var klarlagd. I en skrift som kom in till tingsrätten meddelade A.A:s ombud att I.A.A. hade fört fram att han inte var intresserad av att delta i samarbetssamtal. meddelade stadsområdesnämnden att det inte fanns någon person som hade juridisk möjlighet att ställa D. i kö till en förskola eftersom det saknades en beslutsför vårdnadshavare. höll tingsrätten (rådmannen ) ytterligare ett sammanträde för muntlig förberedelse i målet. Parterna fram- ställde samma yrkanden och inställning till yrkandena som . Vidare förde enskilda samtal med parterna i syfte att nå en överens- kommelse, vilken inte nåddes. förklarade avslutningsvis att tingsrätten skulle fatta ett interimistiskt beslut i frågan om vårdnaden om D. efter att viss kommunicering med parterna hade skett. I en skrivelse till tingsrätten gjorde A.A. gällande att hon inte var varaktigt förhindrad att utöva vårdnaden om D., och att det i varje fall var lämpligare att vårdnaden flyttades över till en eller två särskilt förord- nade vårdnadshavare i stället för till I.A.A. I en skrivelse till tingsrätten uppgav stadsområdes- nämnden att förutsättningarna för att flytta över vårdnaden om D. till I.A.A. 2017/18 JO1 Nämnden framhöll vikten av att ett interimistiskt be- slut fattades i avvaktan på ett slutligt beslut. I ett interimistiskt beslut förordnade att I.A.A. skulle ha vårdnaden om D. beslutades att någon ytterligare utredning i frågan om vårdnaden inte skulle hämtas in. I skälen för beslutet angav bl.a. följande: Det nu sagda innebär att A.A. – i vart fall – får anses vara varaktigt förhindrad att utöva vårdnaden om D. D. är alltså i behov av en annan vårdnadshavare än sin mor. Frågan är då vem vårdnaden ska flyttas över till. I en situation som denna finns det en presumtion för att vårdnaden ska flyttas över till den andre föräldern, i detta fall I.A.A. […] Den konflikt som finns innebär dock inte att I.A.A. inte är lämpad att ta hand om sin son. ska därför inte- rimistiskt ha vårdnaden om D. Ett dagboksblad och vissa handlingar i tingsrättens mål hämtades in och granskades. JO uppmanade därefter att lämna upplysningar om hand- läggningen av det interimistiska yrkandet om överflyttande av vårdnaden om samt handläggningstiden för detta yrkande. Lagmannen uppgav i ett yttrande följande: Bifogat finns en utförlig redogörelse över handläggningen av målet. Redo- görelsen har sammanställts av den ansvariga domaren, rådmannen . Redogörelsen visar att det är ett mål av mycket speciell karaktär. Min bedömning är att det, med den beskrivna bakgrunden, inte framstår som en oförsvarligt innan ett interimistiskt beslut angående överflyttning av vårdnaden meddelades. Till yttrandet fogades rådmannen redogörelse enligt följande: Jag har, i egenskap av ansvarig domare för målet, getts tillfälle att lämna synpunkter. Eftersom målet även i vissa avseenden har beretts av handläg- gare respektive av rådmannen har jag, i de delar de berörts, inhämtat deras synpunkter om målets handläggning. Målet inleddes vid tingsrätten . In- nerstaden i (nedan nämnden) yrkade – även interimistiskt – att tingsrätten skulle förordna att vårdnaden om D., född , skulle överflyt- tas från vårdnadshavaren till I.A.A. såsom vårdnadshavare enligt 6 kap. 8 a § . Målet gäller frågan om A.A. – som skadats svårt vid en trafikolycka – är varaktigt förhindrad att utöva vårdnaden om D. och att det inte är lämpligare att vårdnaden flyttas över till någon annan än I.A.A., D:s far. Målet lottades – efter omfördelning från annan avdelning – in på min enhet och har alltsedan dess – med något un- dantag som framgår nedan – handlagts av mig. Det noterades att det vid en annan avdelning vid domstolen fanns ett pågående tvistigt ärende (Ä 4851-15) angående förordnande av god man för A.A. och att A.A:s mor genom interimistiskt beslut hade förordnats som god man för henne. Tingsrättens beslut om detta lades in i akten. Det noterades även i ärendemeningen i vårt datahanteringssystem i godmans- ärendet att information skulle ske till ”min” avdelning när slutligt beslut i fråga om god man meddelades med anledning av det pågående målet om överflyttning av vårdnad. Stämning utfärdades mot A.A. med uppgift om att sva- romål skulle komma in efter mottagandet av stämningen. Den längre svarsfristen än sedvanliga berodde på dels att det var som- martid med där förknippade ledigheter, dels att tingsrätten ville invänta be- sked i fråga om slutligt beslut i godmansärendet. senare, , anmälde sig advokaten . som ombud för svaranden varpå re- levanta handlingar skickades över till henne. var handläggare i kontakt med nämndens ombud, stadsjuristen , som upp- gav att hon inte hade någon erinran mot att tingsrätten först avgjorde frågan om godmanskap innan förevarande mål sattes ut till muntlig förberedelse. Kort tid därefter, den 21 septem- ber 2015, förelades nämnden att yttra sig över svaromålet. Den 22 septem- ber 2015 fattade tingsrätten slutligt beslut i ovan nämnda ärende om god man varvid det beslutades att A.A:s mor skulle vara god man för A.A. Denna information kom undertecknad till del varpå det kallades till muntlig förberedelse i detta mål. Dag för sam- manträdet bestämdes – efter förfrågan med förslag på för ombuden lämp- liga dagar – till . Vad ansvarig handläggare kan min- nas lämnades förslag på tider för sammanträde även i tiden före men att något av ombuden inte kunde delta förrän det da- tum som kom att bestämmas. Nämnden kom in med yttrande över svaromålet. begärde A.A:s ombud att flytta den muntliga förhandlingen p.g.a. att hon blivit upptagen i ett stort brottmål. Det planerade sammanträdet ställdes därför in och sattes dagen därpå ut på nytt till . Vid muntlig förberedelse var rådmannen ordförande. Av protokollet framgår att ordföranden förde enskilda samtal med parterna i syfte att nå en överenskommelse. Det träf- fades en överenskommelse som innebar att nämnden åtog sig att påbörja arbete i syfte att få till stånd umgänge mellan D. och A.A:s mor, att ärendet skulle hanteras med förtur och att nämnden inte begärde någon prövning av det interimistiska yrkandet innan nästa inplanerade muntliga förberedelse . Ytterligare skriftväxling förekom sedan mellan parterna. I skrift från nämnden daterad angav ombudet att hon varit i kontakt med förskoleförvaltningen i och med sonens gode man rörande frågan om att ställa D. i kö till förskolan och då fått besked om att det inte var möjligt förrän det fanns en beslutsför vårdnadshavare, ett beslut som enligt henne därför inte kunde fattas av A.A:s och D:s förordnade gode män. beslutade Hovrätten över och att ändra tingsrättens beslut om att A.A. skulle ha sin mor som god man för henne och förordnade i stället en utom- stående person som god man. Vid muntlig förberedelse verkade tingsrätten för att hitta en överenskommelse mellan parterna och beslöt i samråd med dem att hålla en fortsatt muntlig förberedelse , , då I.A.A. hade möjlighet att delta. hade dessförin- nan varit i kontakt med I.A.A. och frågat om han önskade delta, något han förklarade att han var villig till. hölls en fortsatt munt- lig förberedelse då det kunde konstateras att någon överenskommelse mel- lan parterna inte kunde nås. Sammanträdet avslutades med beskedet att tingsrätten skulle fatta interimistiskt beslut i fråga om vårdnad samt även ta ställning till en av A.A. framställd begäran om kompletterande utredning. Eftersom A.A:s ombud . ville komma in med kompletterande uppgifter bestämde tingsrätten – i samråd med parterna – att K.N. skulle komma in med yttrande och att nämndens ombud . fick tillfälle att yttra sig över motpartens yttrande den 2017/18 JO1 2017/18 JO1 lämnade in yttrande – efter tjänstetidens slut – den dag som överenskommits. Handlingen kom därför att sändas över till nämnden först varför nämnden medgavs anstånd med att komma in med sitt yttrande till , något som också skedde. Tingsrätten fattade beslut i målet varvid tingsrätten dels interimistiskt tillerkände I.A.A. vårdnaden om D., dels beslutade att inte inhämta någon ytterligare utredning i fråga om vårdnad. skickade tingsrätten ut föreläggande till parterna att komma in med bevis- uppgift . Bevisuppgifter har kommit in på ömse sidor och tingsrätten har bestämt tid för huvudförhandling till . Sammanfattningsvis kan det konstateras att målet inte är ett sedvanligt tvistigt vårdnadsmål. Det är här fråga om en ung kvinna, , som skadats mycket svårt vid en trafikolycka där nämnden har gjort gällande att hon är varaktigt förhindrad att ta hand om sitt barn och att vårdnaden därför bör överflyttas till barnets far. Det finns djupgående motsättningar mellan å ena sidan A.A:s familj och släkt och å andra sidan hennes sambo , tillika far till D. Detta har bl.a. framkommit i utredningen i målet och i besluten i det refererade godmansärendet. Jag har därför i inledningsskedet ansett att det varit angeläget att beslutet om vem som skulle vara god man för A.A. skulle avgöras innan interimistiskt beslut i fråga om vårdnad skulle fattas i detta mål, en uppfattning som nämnden inte haft något att erinra emot. Så snart det fattats slutligt beslut i ärendet om god man har tingsrätten satt ut målet till muntlig förberedelse. Att den inplanerade muntliga förberedelsen sedan kom att skjutas fram är något tingsrätten inte kunnat råda över. Tings- rätten har därefter hållit sammanlagt tre muntliga förberedelser – samt . Rådmannen var ordförande vid det första sammanträdet och jag vid de två sist- nämnda. A.A:s mor var närvarande vid samtliga muntliga förberedelser och I.A.A. vid den sista. Det har enligt min mening funnits goda skäl, inte minst mot bakgrund av de djupa motsättningar som förekommer, att undersöka möjligheten av att hitta lösningar utöver det sedvanliga, allt för D:s bästa. Då det kunnat konstateras att en överenskommelse inte kunnat nås har tingsrätten fattat interimistiskt beslut. Det nu sagda är skälet till varför det dröjt längre än vanligt innan tingsrätten fattat interimistiskt beslut. Ett nytt dagboksblad hämtades in från tingsrätten. Av detta framgick att den planerade huvudförhandlingen ställdes in och att en ny hu- vudförhandling planerades till , vilken genomfördes. Dom i målet meddelades . A.A. överklagade domen till Hovrätten över och . Den som har vårdnaden om ett barn har ett ansvar för barnets personliga för- hållanden och ska se till att barnets behov av omvårdnad, trygghet och god fostran blir tillgodosedda. Barnets vårdnadshavare ansvarar även för att barnet får den tillsyn som behövs med hänsyn till barnets ålder, utveckling och övriga omständigheter. Vårdnadshavaren ska också se till att barnet får tillfredsstäl- lande försörjning och utbildning. Det är vidare vårdnadshavarens ansvar att ha uppsikt över barnet eller vidta andra åtgärder i syfte att hindra att barnet orsakar skada för någon annan (6 kap. 2 § FB). Barnets förmyndare har att företräda barnet i ekonomiska frågor. Normalt är barnets vårdnadshavare också barnets förmyndare (10 kap. 2 § FB). 2017/18 JO1 Ett barn står från födseln under vårdnad av båda föräldrarna om de är gifta med varandra. Om föräldrarna inte är gifta med varandra blir mamman ensam vårdnadshavare från barnets födelse (6 kap. 3 § FB). Enligt 6 kap. 8 a § andra stycket FB ska rätten flytta över vårdnaden från den förälder som är ensam vårdnadshavare och varaktigt förhindrad att utöva vårdnaden till den andre föräldern eller – om det är lämpligare – till en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare. Frågor om ändring i vårdnaden enligt denna bestämmelse prövas, enligt tredje stycket, endast på talan av en social- nämnd och handläggs i domstolen som ett s.k. indispositivt tvistemål, se 6 kap. 17 § FB. I ett mål om vårdnad får rätten om det behövs besluta om vårdnaden för tiden intill dess att frågan har avgjorts genom en dom eller ett beslut som har vunnit laga kraft eller föräldrarna har träffat ett avtal om frågan och avtalet har godkänts av socialnämnden (ett s.k. interimistiskt beslut), se 6 kap. 20 § FB. I 2 kap. 11 § andra stycket regeringsformen, , finns ett uttryckligt krav på att en rättegång ska genomföras inom skälig tid. Vidare anges i 42 kap. 6 § tredje stycket , RB, att rätten ska driva förberedelsen i ett tvis- temål med inriktning på ett snabbt avgörande. Denna förpliktelse ska rätten fullgöra genom formell och materiell processledning. Rätten ska alltså dels styra upp processens yttre ramar, dels verka för att tvistefrågorna blir klarlagda. Förberedelsen sker vid ett sammanträde eller genom skriftväxling eller an- nan handläggning. Om det är lämpligt får olika former av förberedelse förenas, se 42 kap. 9 § första stycket RB. Rätten ska successivt besluta om de olika åtgärder som behövs under förberedelsen och efter hand avgöra vilken form förberedelsen bör ha i olika skeden. När ett skriftligt svaromål har kommit in till rätten ska ett sammanträde hållas om det inte med hän- syn till målets beskaffenhet är lämpligare med fortsatt skriftväxling, se 42 kap. 9 § tredje stycket RB. Det är viktigt att rätten agerar med fasthet vid den for- mella och materiella processledningen och är aktiv under förberedel- sen. Utöver kravet på ett snabbt avgörande ska rätten, om det inte är olämpligt med hänsyn till målets beskaffenhet och övriga omständigheter, verka för att parterna förlikas eller på annat sätt uppnår en samförståndslösning, se 42 kap. 17 § första stycket RB. I ett beslut anförde JO följande. Som framgår av redogörelsen för den rättsliga regleringen bygger regelverket på att alla barn har vårdnadshavare som tar ansvar för barnets personliga för- hållanden och som dessutom i regel är förmyndare för barnet. Det betyder att det aktuella målet – där det var fråga om att utse en vårdnadshavare för ett barn som i praktiken hade stått utan en vårdnadshavare i omkring – var brådskande och att det därför skulle ha handlagts med förtur när det kom in till domstolen . Och naturligtvis skulle tingsrätten ha vinnlagt 2017/18 JO1 DOMSTOLAR sig om att så snart som det var möjligt ta ställning till yrkandet om ett interim- istiskt beslut i frågan. Jag anser inte att hanteringen av ärendet om utseende av en god man för A.A. borde ha föranlett tingsrätten att avvakta med handlägg- ningen av vårdnadsmålet. Mot den angivna bakgrunden fanns det alltså anledning för tingsrätten att hålla ett högt tempo i handläggningen redan från början. Men i stället präglades den inledande handläggningen av en påtaglig senfärdighet. Stämningsansökan kom in till tingsrätten men tingsrätten utfärdade inte stämning för- rän , . I stämningen fick svaranden en med tanke på målets karaktär på sig att svara, . Och trots den generöst tilltagna svarsfristen kom svaret inte in till tingsrätten förrän . Såvitt utredningen ger vid handen ledde svarandens dröjsmål med att ge in sitt svaromål inte till några åtgärder från tingsrättens sida. Det är svårt att förstå varför tingsrätten inte höll ett högre tempo under målets inledningsskede. Tingsrätten har brustit i skyldigheten att skyndsamt sätta ut målet till muntlig förberedelse kom alltså till slut det skriftliga svaromålet in till tings- rätten. Uppenbarligen bedömde tingsrätten att målet då ännu inte var så berett att det gick att meddela ett interimistiskt beslut. Som framgått är huvudregeln att tingsrätten ska hålla ett sammanträde när det skriftliga svaromålet har kommit in. För att ett sammanträde ska kunna hållas måste naturligtvis kallelserna till sammanträdet skickas ut . Det är därför svårt att förstå att det tog hela innan tings- rätten skickade kallelser till parterna. Och det är ännu svårare att förstå att dagen för sammanträdet bestämdes till – mer än efter det att stämningsansökan hade kommit in till tingsrätten. Olyckligtvis blev tingsrätten senare tvungen att skjuta på sammanträdet till . Jag har inga synpunkter på att tingsrätten i det läget valde att tillmötesgå A.A:s ombud. Sammanträdet och frågan om ett umgänge mellan barnet och barnets mormor I protokollet från sammanträdet för muntlig förberedelse anges att stadsområdesnämnden framställde sina yrkanden och grunder i enlighet med sin ansökan om stämning och att advokaten . framställde A.A:s inställning och grunder i enlighet med sitt svaromål. Efter detta anges i protokollet att ordföranden, rådmannen , förde enskilda samtal med parterna i syfte att nå en överenskommelse. Det antecknades därefter att parterna träffade en överenskommelse om att nämnden åtog sig att på- börja ett arbete i syfte att få till stånd ett umgänge mellan D. och G.A. (D:s mormor), att det ärendet skulle handläggas med förtur och att nämnden inte 2017/18 JO1 begärde en prövning av det interimistiska yrkandet före nästa planerade munt- liga förberedelse . I protokollet saknas det en uppgift om vem som tog upp frågan om ett um- gänge mellan D. och hans mormor . eller om detta fördes in i målet av tingsrätten själv. Jag har naturligtvis inga synpunkter på att D. skulle ha ett umgänge med sin mormor. Det kan självklart vara betydelsefullt att ett barn får tillgång till samt- liga medlemmar i sin familj i en så tragisk och allvarlig situation som det var fråga om för D. Även om tingsrätten fann det angeläget att ett umgänge skulle ske med G.A. är regleringen emellertid sådan att frågan om ett umgänge mellan ett barn och en mor- eller farförälder endast kan prövas på talan av en social- nämnd (6 kap. 15 a § andra stycket FB). Någon sådan talan framställde stads- områdesnämnden varken i sin ansökan om stämning eller i senare inlagor. När sammanträdet hölls hade det gått stadsområdesnämnden ansökte om stämning. Enligt min me- ning borde tingsrätten ha meddelat ett interimistiskt beslut om vårdnaden i an- slutning till sammanträdet. I stället sköt tingsrätten handläggningen framför sig ytterligare för hantering av en fråga där det såvitt framgår av utredningen inte ens fanns ett yrkande framställt. När tingsrätten höll förberedelsesammanträden hade målet pågått utan att tingsrätten hade tagit ställning till stadsområdesnämndens yrkande om ett interimistiskt beslut. Det borde ha framstått som uppenbart att ett sådant beslut måste fattas i anslutning till det sista sammanträdet. Trots det tillät tingsrätten ytterligare skriftväxling i frågan och meddelade inte sitt interimistiska beslut förrän , alltså efter det avslutande sammanträdet och efter det att yr- kandet hade framställts. En rättegång om vårdnad kan ibland dra ut . Därför finns möjligheten för rätten att meddela ett interimistiskt beslut om det är nödvändigt för att till- fälligt lösa en akut situation. Det ligger i sakens natur att det interimistiska be- slutet i regel ska meddelas så snabbt som möjligt under den inledande hand- läggningen av vårdnadsmålet. Det krävs att motparten får möjlighet att yttra sig över begäran om ett interimistiskt beslut men i övrigt finns inga särskilda hand- läggningsregler. I det nu aktuella fallet tog det tingsrätten över att ta ställning till stadsområdesnämndens yrkande om ett interimistiskt beslut. Det är en orim- ligt . Barnet hade varit utan en fungerande vårdnadshavare innan talan väcktes och uppenbarligen krävde hänsynen till hans bästa att han fick en vårdnadshavare som kunde ta ansvar för honom och exempelvis ställa honom i kön till förskolan. Den långsamma hanteringen av det interim- istiska yrkandet kan inte anses ha varit förenlig med D:s bästa. 2017/18 JO1 I yttrandet från tingsrätten hänvisas till djupa motsättningar och behov av att hitta lösningar utöver det sedvanliga som förklaring till att handläggningen Jag har förståelse för att tingsrätten i sin handläggning av må- let velat medverka till en lösning som haft förutsättningar att bilägga motsätt- Men det får anses framgå av utredningen att fokus för handlägg- ningen i någon mån har förskjutits från att pröva stadsområdesnämndens vård- nadsyrkande till att få till stånd ett umgänge mellan D. och hans mormor, något som låg vid sidan av målet. Detta förefaller ha varit den främsta orsaken till att handläggningen tog så . Därtill kommer att tingsrätten arbetat påfal- lande långsamt med målet framför allt fram till det första förbere- Tingsrätten ska kritiseras för den långsamma handläggningen av det inte- Uttalanden om hur en domstol bör hantera information om en advokat som är uppsatt på tingsrättens förordnandelistor över bl.a. offentliga försvarare när den ska pröva advokatens lämplighet enligt 21 kap. 5 § (Dnr 7527-2015) Beslutet i korthet: I tillämpas ett system med listor över advokater som kan ta emot uppdrag som offentlig försvarare. Till följd av kritiska synpunkter på en av dessa advokater meddelade lagmannen att ad- vokaten skulle tas bort från tingsrättens samtliga s.k. förordnandelistor. I JO:s beslut får lagmannen kritik för sin hantering av informationen om advokaten. Om lagmannen ansåg att det fanns substans i synpunkterna på advokaten borde han enligt JO ha sett till att kvalitetssäkrad information om synpunkterna hade vidarebefordrats till de anställda vid tingsrätten som har till uppgift att förordna offentliga försvarare. De hade sedan fått beakta in- formationen vid den lämplighetsprövning som de ska göra vid förordnanden av offentliga försvarare enligt 21 kap. 5 § . I en anmälan till JO framförde advokaten klagomål mot den dåvarande lagmannen vid . . uppgav att han hade fått ett beslut från lagmannen som innebar att han formlöst inte längre skulle förordnas som offentlig försvarare, med undan- tag för de tillfällen när den misstänkte begärde honom. Någon beslutsmo- tivering eller överklagandehänvisning hade han inte fått. Tillsammans med anmälan lämnade en skrivelse från . till , daterad , med följande lydelse: Tingsrätten har mottagit din skrivelse daterad . Tings- rättens uppfattning är alltjämt att du inte bör finnas upptagen på tingsrättens förordnandelistor. Du kommer därför att tas bort från samtliga förordnan- delistor. Vi ber dig dock notera att detta inte innebär något hinder mot att du för- ordnas i mål och ärenden där du blivit begärd. I dessa fall kommer din lämplighet att prövas i varje särskilt fall. Att du inte längre finns upptagen på tingsrättens förordnandelistor innebär endast att tingsrätten inte kommer att förordna dig i de fall då det inte finns ett begärt ombud. Tillsammans med anmälan lämnade även en skrivelse från till . , daterad , med följande lydelse: Med hänvisning till dagens telefonsamtal anföres följande. Undertecknad har mottagit din skrivelse av , med enligt mitt sätt att se det hela, ett grundlöst beslut att jag ska tas bort från tingsrättens listor för förordnande som offentlig försvarare. Sådant beslut om yrkesförbud får för mig omfattande konsekvenser i personligt och ekonomiskt avseende. Jag vill i första hand vänligen be dig att ompröva beslutet. Jag vill i andra hand vänligen be dig att skyndsamt redovisa beslutsmo- tivering och besvärshänvisning, enligt beslut med diarienummer 5062-2005. Med vänlig hälsning .