frsrdg · H404RR1 · 2017-02-22 00:00:00 — Därför anställdes en ny metodämnessakkunnig i internationella standarder som fått i uppgift att inom ramen för internutbildningsprogrammet genomföra utbildningar i internationella standarder. Tabell 17 Kostnader för internationell verksamhet 2014–2016 (tkr) Tabell 18 Redovisade timmar internationell verksamhet Målet för internationell samverkan är att befästa och främja revisionens roll internationellt samt bidra till förtroende för verksamhet. Utfallet för internationell samverkan 2016 är lägre jämfört med föregående år. Antalet nedlagda timmar har minskat, vilket avspeglar en generellt sett lägre aktivitetsnivå. har deltagit i den internationella samverkan på såväl global som europeisk nivå samt inom ramen för det nordiska samarbetet och hanterat bilaterala kontakter i form av förfrågningar och besök m.m. har medverkat till att genomföra Europeiska Revisionsrättens granskningsbesök i . I egenskap av nationellt revisionsorgan representerar i internationella sammanhang. är därmed medlem bland annat i INTOSAI, andra multilaterala nätverk samt i kontaktkommittén för re- visionsorgan inom EU. har deltagit i kontaktkommitténs möte och medverkat i flera arbetsgrupper inom ramen för kontaktkommittén, t.ex. och . valdes vid kontaktkommitténs möte till medordförande i revisionsorgan i kandidatländer och potentiella kandidatländer (JWAA). är ordförande i nätverket för liaison officers inom EU med uppdraget att effektivisera kontaktkommitténs arbetsformer. Inom ramen för INTOSAI är största åtagande vice ordförandeskapet i för kapacitetsutveckling (CBC). Tillsammans med ordförandelandet, , driver ett sekretariat till stöd för kommitténs arbete. Vid det årliga kommittémötet, som hölls i , beslutades bland annat att ska leda utvecklingen av stöd till revisionsmyndigheter i sviktande stater. roll i CBC ger tillträde till olika strategiska forum, såsom och dess administrativa utskott samt den arbetsgrupp som har utvecklat organisationens strategiska plan för de nästkommande sex åren. bidrar också aktivt till utvecklingen av revisionsstandarder inom INTOSAI, framför allt inom finansiell revision och effektivitetsrevision. har INTOSAI skapat ett forum för standardsättning som ska verka för hög kvalitet och konsistens mellan standarder. Detta forum består av 15 revisionsexperter från hela världen som valts ut i konkurrens med många sökande. finns representerad i gruppen som har utvecklat ett ramverk för INTOSAI standarder. är organisationens högsta beslutande organ och möts . Årets möte beslutade bland annat om den nya strategiska planen samt om mer än 15 nya eller uppdaterade standarder och riktlinjer. Temadiskussioner fördes om revisionsmyndigheters roll i genomförande och granskning av FN:s hållbara utvecklingsmål samt om professionalisering inom INTOSAI och dess medlemsorganisationer. har tagit emot 7 internationella besök från främst revisionsmyndigheter, parlament, regeringar och andra myndigheter. Detta är en minskning jämfört med föregående år. har besvarat 50 frågor från andra länder om myndighetens verksamhet. Målet för det internationella utvecklingsarbetet är att stärka de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva revision enligt internatio-nella revisionsstandarder. Tabell 19 Kostnader Internationellt utvecklingssamarbete –2016 (tkr) Utfallet för de direkta kostnaderna 2016 ligger ca högre än föregående år. Detta avspeglar en högre aktivitetsnivå i bland annat , och . Det regionala samarbetet med tre revisionsmyndigheter i har också ökat och har ersatt en del av tidigare bilaterala insatser i dessa länder. Utvecklingssamarbetet sker i globala, regionala och bilaterala program i , , västra och . Ambitionen är att resultaten av insatserna ska vara uthålliga och att samarbetspartner ska bygga upp en förmåga att själva driva sin utveckling. På global nivå har arbetet fokuserat på kapacitetsutveckling inom ramen för INTOSAI samarbetet. På regional nivå dominerar samarbetet med organisationen för engelsktalande (AFROSAI-E). Bilateralt stödjer utveckling av metoder och processer inom finansiell revision och effektivitetsrevision samt coachar enskilda revisionsteam. Insatser görs också inom utvecklingen av HR, it, ledarskap och kommunikation. En strävan är att nå fler chefer på olika nivåer samt att stötta samarbetspartnerna till att själva kunna utbilda revisorer. har sammanlagt 864 medarbetare och chefer (varav kvinnor) hos samarbetspartner vidareutbildats eller coachats av medarbetare. Projekten har i huvudsak löpt enligt plan. De utvärderingar som regelmäs-sigt görs efter varje utbildning eller coachning visar generellt sett höga omdömen. ökades anslaget till , vilket möjliggjorde ökade insatser tillsammans med revisionsmyndigheterna i bland annat och . Vissa insatser har också genomförts med revisionsmyndigheten i , och beslut om ett eventuellt långsiktigt samarbete där kommer att fattas . publicerar en uppföljningsrapport över det internationella utvecklingssamarbetet. Nästa rapport kommer att publiceras . I det följande redovisas resultat och prestationer . Finansiell revision och regelefterlevnadsrevision Inom finansiell revision stöttar implementering av internatio-nella revisionsstandarder. Det sker främst genom coachning av team, men även genom stöd i att skriva manualer och hålla kurser. Coachning och kurser är oftast mycket praktiskt inriktade, där revisorerna prövar metodiken på sina aktuella uppdrag. har arbetat med finansiell revision och regelefterlevnadsrevision i Bosnien, , , , och samt AFROSAI-E, ASEANSAI, och västra . Det har bland annat inneburit att har bistått AFROSAI-E i att ta fram nya manualer för finansiell revision och regelefterlevnadsrevision. Manualerna finns nu som utkast och ska prövas i olika länder . ASEANSAI har med stöd från genomfört en första fas i implementeringen av internationella standarder för regionens medlemmar. I Bosnien har en manual för finansiell revision och regelefterlevnadsrevision beslutats och implementerats av alla tre revisionsmyndigheterna. I har team från samtliga granskningsenheter genomfört finansiell revision, under coachning från med utgångspunkt i internationella standarder. Även inom effektivitetsrevision ligger fokus på implementeringen av interna-tionella standarder med en blandning av utbildningar och coachning av team. har arbetat med effektivitetsrevision i Bosnien, Kosovo, , , , , och samt AFROSAI-E och västra . Inom AFROSAI-E har 89 revisorer avslutat en ettårig utbildning i effektivitetsrevision och lärt sig hantera hela revisionsprocessen som ett tjugotal revisionsrapporter har framställts. Ytterligare 56 revisorer har deltagit i de två första delarna av utbildningen och slutför utbildningen . I har 15 seniora revisorer från tre revisionsmyndigheter slutfört den tredje delen av en avancerad kurs i effektivitetsrevision. gjordes en extern utvärdering av stöd till revisionsmyndigheten i - 2016. Enligt utvärderingen är de nyare granskningarna av högre kvalitet jämfört med dem . En kvarstående utmaning är att etablera en systematisk process för kvalitetssäkring av granskningsrapporterna. Samarbetet med revisionsmyndigheten i har handlat om att stötta ett tiotal granskningar och projektidéer. arbetar även med kvalitetsarbete i form av stöd till kvalitetsfunktioner och linjechefer. Även här handlar det om praktiskt stöd i hur man genomför kvalitetskontroller och kvalitetssäkring respektive hur man som linjechef tar sitt kvalitetsansvar. Experter inom båda revisionsgrenarna har tillsammans genomfört en workshop i två delar för kvalitetsfunktioner i revisionsmyndigheterna i . Work-shopen var ett led i att effektivisera funktionernas arbete samt stärka deras kompetens. Ett syfte har också varit att främja erfarenhetsutbyte mellan länderna. fokuserar sitt stöd inom området på intern och extern kommunikation samt på utveckling av effektiva processer inom HR. Revisionsmyndigheterna i har med stöd utvecklat nya arbetssätt för att ta fram moderna och interaktiva intranät. i har utvecklat sitt arbete gentemot media och allmänheten genom en serie videor som beskriver SAIens arbete. Inom ledarskap utgår från ett antal handböcker som tagits fram för revisionsmyndigheter i utvecklingsländer. Stöd ges också i mer övergripande strategiska frågor med fokus på förändringsprocessen. Det första ledarskapsprogrammet inom AFROSAI-E avslutades . 25 chefer från sex revisionsmyndigheter utvecklade sina strategiska och interpersonella ledaregenskaper samt lärde sig utveckla funktionella ledningsgrupper. Samtliga deltagande landteam höjde sina resultat jämfört med ingångsvärdena. I slutfördes en utbildning av en grupp chefer som i sin tur ska utbilda teamledare i praktiska ledarverktyg. för kapacitetsutveckling (CBC) främjar revisionsmyndigheters kapacitetsutveckling, bland annat genom att stödja samarbete mellan INTOSAI regionala organisationer och medlemmar inom områden som parallellgranskningar, peer review och professionalisering av revisorer. Årligt samråd hölls med Sida . Sammanställning över väsentliga uppgifter Beräknat belopp enligt anslagsdirektiv* Avgiftsintäkter som inte disponeras Beräknat belopp enligt anslagsdirektiv Utgiftsområde 2 anslag 1:15 Riks- revisionen, ramanslag Utgiftsområde 7 anslag 1:5 Riks- revisionen: Internationellt utveck- lingssamarbete, ramanslag Utgiftsområde 2 anslag 1:15 Riks- revisionen, ramanslag Utgiftsområde 7 anslag 1:5 Riks- revisionen: Internationellt utveck-lingssamarbete, ramanslag Utgiftsområde 2 anslag 1:15 Riks- revisionen, ramanslag Utgiftsområde 7 anslag 1:5 Riks- revisionen: Internationellt utveck-lingssamarbete, ramanslag Antalet årsarbetskrafter (st.) Medelantalet anställda (st.) * Avser beräknade avgiftsintäkter för uppdragsverksamhet. ** Avgiftsintäkterna för uppdragsverksamheten uppgick till 197 tkr. Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras Medel som tillförts statens budget från uppbördsverksamhet Medel som erhållits från statens budget för finansiering av bidrag Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Kortfristiga fordringar hos andra myndigheter Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Kortfristiga skulder till andra myndigheter SUMMA KAPITAL OCH SKULDER Redovisning mot anslag (tkr) Ingående över- förings- belopp Årets tilldelning enligt anslagsdirektiv Utgiftsområde 2 anslag 1:15 , ramanslag Utgiftsområde 7 anslag 1:5 : Internationellt utveck-lingssamarbete, ramanslag Anslagskrediten för anslaget 1:15 uppgår till 9 590 tkr och för anslaget 1:5 till 1 500 tkr. Redovisning mot inkomsttitel (tkr) 2558 Avgifter för årlig revision Redovisning mot bemyndiganden (tkr) De utestående åtagandenas fördelning redovisning följer god redovisningssed och lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och , förkortad REA-lagen. Årsredovisningen är upprättad i enlighet med förordningen (2000:605) om myndigheters årsredovisning och budgetunderlag samt föreskrifter och allmänna råd till förordningen. Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska ta ut en avgift för den årliga revisionen. Avgiften ska bestämmas som behövs för att fullgöra uppdraget och utifrån taxa som följer av lönenivån för dem som deltar i granskningen. Ersättning för direkta kostnader för konsulter, resor och liknande bestäms separat. Kostnader för inrikes resor hanteras som en indirekt kostnad för revisionsobjektet trots att det är en direkt kostnad för . Anledningen är att ett enskilt revisionsobjekt inte ska påverkas av personalsammansättningen inom den årliga revisionens team, dvs. revisionsobjektet ska inte belastas med resekostnader på grund av att teamet består av personal från olika kontor i landet. har valt att redovisa nettokostnader i tabellerna om inget annat anges. Nettokostnad är verksamhetens kostnader minus andra intäkter än anslagen. För avgifter redovisas både intäkter och kostnader. gemensamma kostnader fördelas utifrån redovisade timmar i de olika verksamhetsgrenarna. Myndighetens gemensamma kostnader består av kostnader för myndighetens ledning (inklusive det och vetenskapliga rådet) och kostnader för verksamhetsstödet såsom administration, lokaler, utrustning, inventarier och kostnader för myndighetsgemensam utveckling m.m. En förändring jämfört med föregående år är att metodutveckling och utbildning har kopplats till respektive verksamhet och därför inte är med i fördelningen av de gemensamma kostnaderna. Av de gemensamma kostnaderna har fördelats till anslaget 1:5 Internationellt utvecklingssamarbete. Omorganisationen och förändringar i verksamhetsstrukturen har medfört att det inte är möjligt att räkna om tidigare års utfall till jämförbara siffror; därför är utfallet i resultatredovisningens tabeller hämtade från årsredovisningen . I förändringen av verksamhetsstrukturen har verksamhetsgrenen Omvärldsriktad verksamhet tagits bort, vilket har inneburit att kostnader för verksamhetsgrenen har fördelats till underrubriken under effektivitetsrevisionen och Internationell samverkan under den internationella verksamheten. Utbetalningar av bidrag som finansieras med anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd redovisas som transferering i resultaträkningen. tillämpas utgiftsmässig anslagsavräkning för avsättning för tidigare riksrevisorers chefspension i enlighet med finansutskottets betänkande 2013/14:FiU35. Vid avräkning mot anslaget på utgiftsmässig grund uppstår en periodiseringseffekt som påverkar årets kapitalförändring. Tillgångar med en bedömd ekonomisk livslängd om och ett anskaffningsvärde på minst 20 tkr redovisas som anläggningstillgångar. Förbättringsutgifter på annans fastighet aktiveras om anskaffningsvärdet för ny-, till- och ombyggnader uppgår till minst 100 tkr. Balanserade utgifter för utveckling aktiveras om anskaffningsvärdet uppgår till minst 300 tkr. I anläggningstillgångar ingår ett konstverk som överfördes från 2008. Anläggningstillgångarna skrivs av linjärt över tillgångarnas bedömda ekonomiska livslängd. balanserade utgifter för utveckling 3–5 år rättigheter och andra immateriella tillgångar 3–5 år förbättringsutgifter på annans fastighet 3–6 år maskiner, inventarier, installationer m.m. 3–7 år Fordringarna har tagits upp till de belopp med vilka de beräknas inflyta. Skulder har tagits upp till nominellt belopp. Fordringar och skulder i utländsk valuta har tagits upp till balansdagens kurs. Av 10 § förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring framgår att alla myndigheter ska tillämpa en s.k. brytdag när den löpande bokföringen för perioden ska avslutas. Efter brytdagen tillförs räkenskaperna främst bokslutstransaktioner som bland annat innefattar periodavgränsningsposter. Som periodavgränsningspost bokförs förutbetalda kostnader, upplupna intäkter, upplupna kostnader och förutbetalda intäkter vars belopp överstiger 50 tkr. har gjort avsättningar för avtalade pensioner till personal som har beviljats delpension och chefspension. Avsättningar har även gjorts för lokala omställningsmedel, trygghetsmedel enligt lokalt tecknat avtal mellan och personalorganisationerna samt för personalkostnader som har uppkommit i samband med avvecklingen av ett lokalkontor. Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter enligt 18 § REA-lagen Övriga intäkter av avgifter och andra ersättningar Kostnaderna som är hänförliga till uppdragsverksamheten redovisas i resultatredovisningens tabell 9 Resultat för avgiftsfinansierad verksamhet 2014–2016. Ränteintäkter avseende räntekontot i Lönekostnader exklusive arbetsgivaravgifter, pen- sionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal Arvode till råd och ej anställd personal exklusive arbetsgivaravgifter, pensionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal Arbetsgivaravgifter, pensionspremier, andra avgifter enligt lag och avtal samt övriga personalkostnader Övriga driftskostnader har ökat, vilket främst beror på ökade kostnader för mobiltelefoner och datorer med tillbehör. Räntekostnader avseende lån i Intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras Intäkter av avgifter för årlig revi-sion enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Summa intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras Kostnader för avgifter som redovisas mot inkomst-titel Lämnade bidrag till projekt inom det internatio-nella utvecklingssamarbetet Kapitalförändringen visar dels ett överskott i den internationella uppdragsverksamheten, dels en periodiseringsdifferens mellan de kostnader som redovisar och de utgifter som avräknats statsbudgeten. Periodiseringsdifferensen avser årets förändring avseende avsättning till tidigare riksrevisorers chefspensioner som redovisas utgiftsmässigt enligt betänkande FiU. Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Kundfordringar för revision av andra organisationer Upplupna intäkter årlig revision Uppbördsmedel som betalats till Anslag i räntebärande flöde Anslagsmedel som tillförts räntekonto Fordringar/skulder avseende anslag i räntebärande flöde Övriga fordringar/skulder på statens centralkonto Inbetalningar i icke räntebärande flöde Utbetalningar i icke räntebärande flöde Betalningar hänförbara till anslag och inkomst- Övriga fordringar/skulder på statens centralkonto Summa avräkning med statsverket Not 16 Förändring av myndighetskapital Balanserad kapitalförändring avgiftsfinansierad verksamhet Balanserad kapitalförändring anslagsfinansierad verksamhet Statskapital avser konst som överfördes från . Avsättning för pensioner och liknande förpliktelser utgående avsättning för pensioner ingår pensionskostnader för tidigare riksrevisorers chefspension med 2 077 tkr (3 116 tkr). Avsättningen redovisas utgiftsmässigt dvs. avräknas mot anslag vid utbetalning. Avsättning har gjorts enligt god redovisningssed utifrån kända framtida utbetalningar per för hela perioden tills de uppnår ålderspensionsåldern . avsättning för tidigare riksrevisorers chefspension kan högst uppgå till 7 128 tkr (9 120 tkr) om den nuvarande anställningen hos annan arbetsgivare upphör. Avsättningen omprövas vid ändrade förhållanden och i samband med årsbokslut. 1 533 tkr av årets pensioner bedöms regleras , varav 923 tkr som avser tidigare riksrevisorers chefspension kommer att belasta anslaget. Summa utgående avsättning till trygghetsmedel Summa utgående övriga avsättningar Föregående års avsättning av övriga avsättningar, 1 743 tkr, avser kostnader som har uppkommit i samband med avvecklingen av lokalkontor i . Av årets utgående övriga avsättningar regleras 153 tkr . Semester- och löneskuld inklusive avgifter har inte ingått sådana avtal som innebär ett behov av en bemyndiganderam. kommer inte att för ramanslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete ingå sådana avtal som medför behov av framtida anslag. har därmed inte beslutat om en bemyndiganderam . har endast att ikläda staten sådana ekonomiska förpliktelser som är nödvändiga för att den löpande verksamheten ska fungera tillfredsställande (enligt 10 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och ). Uppgifter om ledande befattningshavare ska enligt lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och redovisa uppgifter relaterade till styrelseledamöter, rådsledamöter och ledande befattningshavare enligt 7 kap. 2 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. ska uppge vilka uppdrag dessa personer haft som styrelse- eller rådsledamot i andra statliga myndigheter och uppdrag som styrelseledamot i aktiebolag (utredningsuppdrag i myndighetsform ingår inte i sammanställningen). Myndigheten ska även redovisa de skattepliktiga ersättningar och andra förmåner som har betalats ut till dessa personer under räkenskapsåret samt de framtida åtaganden som har avtalats för var och en. Uppgifter om andra uppdrag för ledande befattningshavare Uppgifter om andra uppdrag för ledamöter i parlamentariska råd UPPGIFTER FÖR ORDINARIE LEDAMÖTER FÖR 2016 Ersättningar och förmåner som har betalats ut LEDAMÖTER I DET PARLAMENTARISKA RÅDET Tryck: , 2017 Tryck: , 2017