frsrdg · H404RS1 · 2017-02-20 00:00:00 — beslutade riksdagsdirektören om en föreskrift och tre instruktioner som reglerar informationssäkerhetsområdet. Regleringen anger bland annat roller och ansvar. Merparten av styrdokumenten är därmed på plats. Informationssäkerhetsarbetet kan beskrivas utifrån förmågor. Det handlar om att kunna skydda information samt upptäcka och hantera säkerhetsincidenter. Antalet säkerhetsincidenter har ökat i omfattning men ligger inom ett förväntat intervall. Förvaltningen har vidtagit åtgärder som vid ingången av 2017 ska förbättra förmågan att upptäcka säkerhetsincidenter. I samband med förändringarna i förvaltningens it-miljö har förvaltningen genomfört analyser för att identifiera skyddsvärden och tekniska analyser för att identifiera sårbarheter. Förvaltningen har därigenom kunnat ta bort ytterligare sårbarheter i it-miljön. gjordes ett misstag i en rutin i samband med en uppdatering av en programvara som ledde till att inte alla användare fick den nya och säkrare versionen. Förvaltningens it-miljö bygger emellertid på flera säkerhetsbarriärer, där uppdateringen bara är en av dem. Sårbarheter i programvaror är helt enkelt en faktor som säkerhetssystemet är uppbyggt efter. Risken bedöms därför som liten. Det finns inget som tyder på att incidenten orsakat någon skada. Felet har rättats till och åtgärder genomförs för att det inte ska uppträda igen. Tabell 17 Informationssäkerhet – analyser och it-säkerhetsincidenter öppnade ett gemensamt servicecenter i Bankhallen. Hit kan alla –ledamöter, partikanslier och anställda i – vända sig med felanmälningar och frågor om till exempel utrustning och behörigheter, reseräkningar samt sammanträdeslokaler och rum. Centret har ett gemensamt telefonnummer för alla ärenden. Genom att samla all service på ett ställe och via ett telefonnummer ska servicen, som tidigare funnits på olika håll i förvaltningen, bli lätt tillgänglig, snabbare och av bättre kvalitet. I servicecentret i ingår även de arbetsuppgifter som tidigare fanns i informationsdisken, som till exempel information om aktuella frågor i kammaren samt försäljning av presentartiklar m.m. Det går också att boka tid med handläggare från enheten ledamotsadministration angående frågor om resor m.m. helpdesk för it-frågor är en del av servicecentret och nås på samma telefonnummer men är inte placerat i Bankhallen. Förslag har arbetats fram om en ny placering i Bankhallen. Förberedelserna för servicecentret har pågått med ett brett samarbete mellan olika funktioner i förvaltningen. Arbetet har utgått från förvaltningens vision, värdegrund och principer om bland annat processinriktat arbetssätt och ständiga förbättringar. Servicen till ledamöter har fortsatt att utvecklats Arbetet med att förbättra servicen till ledamöterna har fortsatt. Förvaltningen informerar och samråder löpande med bland annat ledamotsrådet där varje partigrupp är representerad av en ledamot. En viktig utgångspunkt för förbättringsarbetet är resultaten av den serviceundersökning som förvaltningen genomförde för att ta reda på hur ledamöterna ser på förvaltningens service och tjänster. Trots det överlag mycket goda resultatet finns möjligheter till förbättringar. Alla delar inom förvaltningen som berörs har analyserat utfallet och planerat för vilka åtgärder som kan vidtas. Bland annat har ett nytt ärendehanteringssystem för utredningsuppdrag tagits fram för att underlätta för ledamöterna att beställa och hitta sina utredningar. En arbetsgrupp har skapats för att inhämta synpunkter på utformningen av ledamotshuset från bland andra ledamöter och partikanslier (se vidare uppdragsområde D). öppnade ett gemensamt servicecenter i Bankhallen för ledamöter, partikanslier och anställda i . Genom att samla all service på ett ställe och via ett telefonnummer ska servicen, som tidigare funnits på olika håll i förvaltningen, bli lätt tillgänglig, snabbare och av bättre kvalitet (se vidare faktaruta ovan). Förvaltningen arbetar kontinuerligt med att förbättra informationen till ledamöter i interna informationskanaler (kammarappen och Intranätet). En ny version av kammarappen släpptes . I den nya versionen är det bland annat möjligt att följa kammardebatten i en liten tv-bild som man arbetar i andra appar. I samband med införandet av Office infördes även programvaran Skype för företag. Den möjliggör möten på distans. har förvaltningen färdigställt 3 mötesrum med modern teknik för att stödja effektiva möten på distans. Förvaltningen håller också på att ta fram en digital EU-handledning som ska underlätta ledamöternas löpande arbete med EU-frågor. Projektet initierades och den första etappen ska vara avslutad . genomfördes ett projekt för att införa digitala samarbetsytor. Samarbetsytorna erbjuder bland annat stöd för dokumenthantering och samarbete kring dokument i realtid, med versionshantering. har införandet fortsatt och används ett flertal digitala samarbetsytor i förvaltningen. Det har även genomförts 63 utbildningstillfällen för att säkerställa att användarna får kunskap om hur ytorna använda på bästa sätt. 3.3 Kunskap om – uppdragsområde C uppdrag inom område C syftar till att främja insynen i och kunskapen om arbete och beslut samt göra information och tjänster användbara och lättillgängliga. I området ingår också att informera om EU. Viktiga målgrupper för den externa kommunikationen är allmänheten, regeringen, myndigheter, landsting, regioner, kommuner, medier, organisa-tioner, näringsliv, skolor, högskolor, universitet och internationella organ. Resultat och utveckling – sammanfattning har säkerställt att allmänheten, massmedier, vidare-informatörer, skolor och speciella målgrupper har getts möjligheter att få information och kunskap om arbete. Bedömningen baseras i huvudsak på följande fakta: Det har blivit enklare att söka, följa och bevaka arbete och beslut i bland annat digitala kanaler har webbplats och öppna data fortsatt att utvecklas. Det har blivit enklare att söka bland beslutsprocessens dokument och på webbplatsen. Antalet besök på webbplats och öppna data likväl som besökare på har ökat i jämförelse med föregående år. Även antalet följare på Twitterkonto har ökat. Tv-produktionen kring arbete har fungerat väl Det totala antalet sändningstimmar från har ökat jämfört med . Sändningarna har genomförts utan att det inträffat några incidenter eller driftsstopp. Intresset för visningar av samt studiebesök för gymnasieskolan och besök i fortsätter att vara högt och verksamheten håller hög kvalitet Det finns ett fortsatt stort intresse för att besöka och 2016 slogs återigen rekord i antalet besökare i . Framför allt ökade antalet besök i . Samtliga lärare som svarade på en enkät om sitt besök i hade ett mycket bra eller ganska bra övergripande intryck av besöket. Kurser och fortbildningsdagar för externa målgrupper har hållit hög kvalitet av de lärare som deltagit i kurser och fortbildningsdagar ansåg att kurserna som helhet var bra eller mycket bra. När det gäller kurserna för bibliotekarier ansåg i genomsnitt av deltagarna att kursens olika delar var relevanta eller mycket relevanta. har arbetat med att utveckla EU-informationen till allmänheten. Arbete med att ta fram en ny EU-webbplats pågår och ska den nya webbplatsen lanseras. Förvaltningen har även utvecklat undervisningsmaterialet och kommunikationen med skolor. Det har gjorts utifrån resultatet av en enkätundersökning till landets grund- och gymnasieskolor. Tabell 18 Intäkter, kostnader och transfereringar inom uppdragsområde C (tkr) Fördelningen för uppdragsområdet bedöms i huvudsak som jämförbar med föregående år. De något högre kostnaderna jämfört med beror framför allt på högre kostnader för . hade webbplatsen över 12,2 miljoner besök, vilket är en ökning jämfört med de två föregående åren. Ökningen var störst under slutet av året, efter att /17 hade öppnat. Det är främst användningen via mobiler och pekplattor som står för ökningen. Tabell 19 Antal besök på webbplats, lanserades den nya versionen av enligt den reviderade tidsplanen . Projektet avslutades formellt . Den nya webbplatsen anpassar sig efter skärmstorlek för att det ska vara lättare att använda webbplatsen i mobil, pekplatta och dator. Det har blivit enklare att söka bland beslutsprocessens dokument och bland annan information på webbplatsen enligt en användarundersökning som genomfördes efter lanseringen. Webbplatsen är också anpassad efter de ökade kraven på informations- och it-säkerhet som finns. Efter lanseringen har arbetet med vidareutveckling av tjänster och innehåll fortsatt. Projektet del 2 omfattar bland annat förbättrad presentation av ledamöternas uppdrag, möjligheten att läsa protokollet som man tittar på en debatt och införande av prenumeration på kalenderhändelser. Projektet pågår –. Arbetet med att digitalisera riksdagstrycket har fortsatt . Förslag och redogörelser /90 har publicerats och tidigare publicerade motioner från har kompletterats med 54 000 pdf-filer. Motionerna finns därmed även i pdf-format. ska också delar av förvaltningens diarium göras tillgängligt på webbplatsen. I förstudien utreds förutsättningar för att ge alla en möjlighet att uppleva digitalt. Genom upplevelse kan användarna bättre förstå , roll i samhället och den demokratiska processen. Förstudien påbörjades och ska vara klar . Utvecklingsbloggen uppgraderades till den senaste versionen av publiceringsverktyget. Bloggens syfte är att berätta om utvecklingen av externa kommunikationskanaler och tjänster med möjlighet för användarna att kommentera och ställa frågor. öppna data, data.riksdagen.se, har fortsatt att utvecklas . Det är öppna data som förser och delvis också Intranätet med dokument och information om beslutsprocessen. Publiceringsverktyget för öppna data uppgraderades . Sökfunktionen som används för öppna data har utvecklats i en ny version. Planerad lansering är . hade öppna data nästan 2,2 miljoner besök. Det är första året webbplatsen har mer än 2 miljoner besök. Tabell 20 Antal besök öppna data, data.riksdagen.se Antal besök på data.riksdagen.se Syftet med att använder Twitter är att öka kunskapen om och arbete. Via kontot @kan alla följa och ställa frågor om och arbete. har skrivit 1 079 tweetar. Antalet följare har ökat med till 16 395 jämfört med , då det var 12 835 följare. var antalet följare drygt 9 100. Trycksaker och digitala produktioner tillhandahåller både interna och externa trycksaker samt digitaliserade produktioner av informationsmaterial som uppdateras . gjordes 2016, liksom , enbart i en digital version för mobil och pekplatta med länkar till fördjupande information om arbete och beslut på . uppgraderades Pops, ett system för information om ledamöter, i syfte att göra ledamotsförteckningen helt digital. Förteckningen kan nu tryckas vid behov direkt och med aktuella uppgifter. formgavs och bildsattes jubileumsboken – Tryckfrihet och offentlighet i och – ett levande arv i samarbete med och riksdag. Den svenska utgåvan har tryckts och distribuerats till bibliotek, universitet och museer samt till myndigheter och organisationer inom tryckfrihets- och yttrandefrihetsgrundlagens område. deltog tillsammans med 44 riksdagsledamöter vid årets bokmässa i . Syftet med deltagandet var att främja insynen och öka kunskapen och intresset för arbete och beslut. Temat för hela bokmässan var yttrandefrihet, eftersom tryckfrihetsförordningen fyllde . Temat lyftes fram genom förvaltningens utställning i montern och i ett seminarium med ledamöter. Ett av målen med monterverksamheten var att av besökarna skulle tala med en riksdagsledamot. Enligt besöksenkäten samtalade av besökarna med någon ledamot. Enkäten besvarades av 989 personer. Grafisk profil och varumärke Den grafiska profilen syftar till att och förvaltningens kommunikation med omvärlden ska vara tydlig, konsekvent, användbar och förtroendeingivande. Den grafiska manualen – ett styrdokument som anger principer för hur profilen ska användas – har utvecklats och beslutats . Profilen är nu anpassad för både tryckta och digitala plattformar. har i uppdrag att ge opartisk och allsidig information om EU, det svenska EU-medlemskapet och EU-arbetet i . Riksdagsdirektören beslutade om inriktningen för EU-information till allmänheten. Utifrån beslutet genomfördes en förstudie om vilken information som ska finnas på en framtida EU-webbplats. startade ett projekt för att ta fram en ny webbplats för EU-information. Den nya webbplatsen ska ersätta och lanseras . ökade antalet besök på med . Det var mer än 950 000 besök , jämfört med knappt 900 000 . Den långsiktiga trenden har varit att besöken till webbplatsen ökar, men ökningen verkar nu plana ut något. Andelen besök från mobiler till fortsatte att öka medan andelen besök via pekplattor i stort sett var oförändrad. hade en kraftig ökning av antalet besök dagarna runt folkomröstning om EU-medlemskapet . Tabell 21 Antal besök på Svarsservice för riksdagsinformation och EU-information har ett 020-nummer dit allmänheten kan ringa för att få svar på frågor om och arbete och beslut. Förvaltningen svarar även på frågor via e-post. Antalet förfrågningar per telefon och e-post till riksdagsinformation har minskat något jämfört med . Andelen telefonsamtal har minskat med som antalet frågor via e-post har ökat något. Tabell 22 Antal förfrågningar till riksdagsinformation E-postfrågor (inkl. brev) EU-information och svar på EU-frågor lämnas också av svarsservice via telefon och e-post. Antalet förfrågningar till svarsservice för EU-frågor per telefon och e-post ligger på samma nivå som 2015. Tabell 23 Antal förfrågningar till svarsservice om EU E-postfrågor (inkl. brev) fick den gemensamma svarsservicefunktionen för riksdagsinformation och EU-information ett nytt telefonköhanteringssystem. Genom det nya systemet kopplas frågeställaren snabbare till rätt kompetens för bättre service. Svarsservicefunktionen följer upp inkomna förfrågningar , . Allmänheten står för den största andelen inkomna förfrågningar. Media och press står för av hanterade förfrågningar, och där ingår pressackreditering till . Frågorna handlar till största delen om arbete och beslut. av hanterade förfrågningar handlar om EU-information. Det totala antalet sändningstimmar från (tv, webb, bandning) har ökat jämfört med föregående år. Den största ökningen har skett i kammaren. Inga incidenter eller driftsstopp har hindrat sändningarna . En stor del av sändningarna produceras från sammanträden i plenisalen. Härifrån sändes även Ungdomens riksdag . I övriga produktionslokaler har ett stort antal offentliga utskottsutfrågningar, seminarier och presskonferenser producerats. Bland dessa kan nämnas två konferenser för , i EU samt Nobels fredsprisseminarium . Tabell 24 Sändningstimmar från (tv, webb, bandning), antal I finns riksdagsdokument, lagar, litteratur och söktjänster i samhällsvetenskap och juridik samt EU-dokument och FN-dokument m.m. är öppet för allmänheten. var antalet besökare 51 952. Det saknas besökssiffror , då besöksräknarna var ur funktion, var antalet besökare 37 408. Svarsservicen besvarade 2 356 förfrågningar, jämfört med 2 738 och 3 098 . Tabell 25 Antal förfrågningar till svarsservice ger en kurs i riksdagskunskap för bibliotekarier. Kursens olika delar ansågs vara relevanta eller mycket relevanta av i genomsnitt av deltagarna (2015 låg motsvarande siffra också på , 2014 på ). deltog för femte året i evenemanget Kulturnatt , som arrangeras av . låg fokus på tryckfrihetsförordningen . Besökarna kunde bland annat lyssna på ett samtal om tryckfrihet med ledamöter från . Skolverksamhet och besök i skolverksamhet ska främja kunskapen om och dess arbete. Verksamheten omfattar dels studiebesök för studerande på gymnasienivå, dels besök i demokrativerkstad för elever i årskurs 7–9. Skolor kan ansöka om resebidrag till studiebesök på för studerande på gymnasienivå när de har bokat ett besök. kom det in 183 ansökningar om resebidrag, vilket är 8 fler än 2015 och 30 fler än 2014. Av dessa beviljades 176, vilket är 23 fler än 2015 och 47 fler än 2014. Principen för prioritering är att yrkesförberedande och studieförberedande grupper ska få lika stor andel av pengarna som andelen elever utgör i riket. Inom respektive grupp prioriteras sedan de skolor som har längst resväg. ökade budgeten för resebidrag med till . slogs återigen rekord i antalet besökare till . Det beror främst på att antalet bokningsbara tillfällen i Demokrativerkstaden har ökat i och med att den nya Demokrativerkstaden öppnade 2015. Det finns ett fortsatt stort intresse bland elever och lärare för att besöka . Bokningsgraden för Demokrativerkstaden var och för studiebesök för studerande på gymnasienivå . Totalt har nästan 19 750 elever och lärare besökt på detta sätt. Demokrativerkstaden – ungdomar får prova på rollen som politiker Demokrativerkstaden är ett spel som bygger på pedagogiken upplevelsebaserat lärande. Under ledning av en skolinformatör från får elever i årskurs 7–9 på besök i prova på rollen som ledamot. I partigruppsmöten, utskott och kammare ska de förhandla med varandra i några viktiga samhällsfrågor och komma fram till beslut för att lösa sitt uppdrag som folkvalda. har cirka 8 700 elever och lärare besökt Demokrativerkstaden. Det är ungefär 3 200 fler än i den gamla Demokrativerkstaden (2014). Samtliga lärare som svarade på en enkät om sitt besök hade ett mycket bra eller ganska bra övergripande intryck av besöket. En utvärdering av elevernas erfarenheter av Demokrativerkstadens innehåll och arbetssätt pågår och blir klar . Tabell 26 Besök i , antal personer Ledamotsgrupper och grupper som partikanslierna tar emot har genomfört fyra tvådagarskurser i riksdagskunskap och för lärare. Totalt antogs 396 lärare till kurserna. Det är något färre än 2015 och 2014. Av de lärare som deltog tyckte att kurserna som helhet var bra eller mycket bra (2015, 2014). Vidare anger att det är troligt eller mycket troligt att de kommer att ha användning av kursen i sin undervisning (2015, 2014). genomfördes Ungdomens riksdag för nionde gången. Då kom 349 elever från i söder till i norr till för att vara ledamöter för . Till årets Ungdomens riksdag hade 140 gymnasieklasser anmält sig. Som förberedande uppgift för att få skicka representanter till finalen i hade alla fått till uppgift att skriva en fristående motion och ett debattinlägg till en aktuell debatt. 124 klasser fullföljde uppgiften och fick skicka i genomsnitt tre representanter var. Eleverna diskuterade sina fristående motioner i utskott under ledning av en ledamot. Motionen tog avstamp i rapporten om regeringens övergripande prioriteringar för EU-arbetet. Därefter följde en aktuell debatt som handlade om framtidens energi. Representanter från och energiministern var på plats och lyssnade på elevernas inlägg. Slutligen fick eleverna möjlighet att ställa frågor till fem ministrar. Delar av programmet i kammaren direktsändes i . Utvärderingen visar att av eleverna och av lärarna tyckte att Ungdomens riksdag var bra eller mycket bra. Resultatet är bättre än det uppsatta målet om . Målsättningen att av eleverna skulle uppleva att de fått ökad kunskap om den demokratiska processen, med fokus på arbete och uppgifter, uppfylldes också mycket väl. av eleverna uppgav att de fått ökade kunskaper. Utveckla undervisningsmaterial och kommunikation med skolor skickades en omfattande enkät till landets alla grund- och gymnasieskolor med frågor om undervisningsmaterial och kommunikation med skolor. Totalt svarade 1 064 personer. Efter analys av svaren har ett elektroniskt nyhetsbrev till lärare skapats, studiematerialet en kort vägledning översatts till arabiska och en del av studiematerialet har publicerats på webbplatsen SO-rummet. Dessutom finns nu fördjupningsbroschyrerna i samhället och Demokratin i samhället nedladdningsbara i mp3-format att lyssna på. Det finns också en efterfrågan på film som undervisningsmaterial. Denna fråga kommer att tas upp i projektet . Arenor för dialog om Förvaltningen har analyserat vilka arenor och mötesplatser som riksdag skulle kunna medverka i för att främja dialog och kunskap om . Tre arenor – , bokmässan i och Skolforum – har analyserats grundligare genom att en tjänsteman från varit på plats. beslutade att bör uppmärksamma att det snart har förflutit demokratin fick sitt genombrott i i och med den allmänna och lika rösträtten. Riksdagsstyrelsen har beslutat att högtidlighållandet ska ske –. En parlamentarisk kommitté, med talmannen som ordförande och en representant per parti, arbetar med att förbereda högtidlighållandet. har kommittén diskuterat olika möjliga aktiviteter. Kommittén vill dels använda befintliga plattformar för att uppmärksamma demokratins genombrott såsom öppnande, Ungdomens riksdag, Öppet hus och Demokrativerkstaden, dels finna nya vägar. Förvaltningen bistår kommittén med sekretariatstöd, utredningar och beslutsunderlag. 3.4 byggnader och samlingar – uppdragsområde D uppdrag inom område D är att vårda och bevara byggnader och samlingar så att de kan användas och . Arbetet omfattar bland annat underhåll, fastighetsförvaltning, renovering av byggnader samt lokalvård och digitalisering av äldre riksdagsdokument. Resultat och utveckling – sammanfattning har utvecklat sitt arbete med att vårda och bevara byggnader och samlingar på ett systematiskt sätt. Bedömningen baseras i huvudsak på följande fakta: Styrningen och ledningen av fastighetsverksamheten har fortsatt att utvecklas Förvaltningen fortsätter att se över och utveckla de processer som ingår i uppdragsområdet, och projektmodellen för fastighetsprojekt utvecklas kontinuerligt. har förvaltningen fastställt en vägledning för konst i byggnader och ett vårdprogram för fastigheten . Fastighetsprojekten har bedrivits enligt plan Projekten har i huvudsak bedrivits enligt plan med avseende på kvalitet, tid och kostnad. Bland annat pågår ett programarbete med syfte att förbereda för den kommande renoveringen av ledamotshuset. Arbetet med att tillgängliggöra äldre riksdagsdokument har bedrivits enligt plan Arbetet med att transkribera handskrivna protokoll från ståndsriksdagen har fortsatt och digitaliseringen av cirka 2 500 000 sidor från tvåkammarriksdagen har slutförts. Tabell 27 Intäkter, kostnader och transfereringar inom uppdragsområde D (tkr) I samband med övergången till komponentredovisning gjordes en översyn av avskrivningstiden för fastigheterna, vilket innebar en ändring av avskrivningstiden och lägre avskrivningskostnader med . Uppdragsområdet uppvisar även ett lägre utfall bland annat för planerat och felavhjälpande underhåll. förvaltar riksbyggnaderna på och ett antal kontorsfastigheter i . Lokalerna omfattar cirka 92 500 m². Dessutom förvaltas fastigheter med övernattningsbostäder och ett antal bostadsrättslägenheter som ledamöter disponerar. I förvaltningens fastighetsbestånd ingår även som bland annat används för talmannens representation. ansvarar även för inhyrda kontorslokaler. ska bedriva en attraktiv lokalförsörjning för genom att erbjuda trivsamma och funktionella lokaler som stöder verksamheten. ska vårdas med hög medvetenhet om estetik, kvalitet och funktion kombinerat med hänsyn till kulturhistoriska värden. Fastigheterna ska utnyttjas effektivt utifrån ett hållbarhetsperspektiv, till exempel när det gäller miljö, energi och materialval. Tillgänglighet och säkerhet ska också beaktas. Flera av byggnaderna utgör en central del av det svenska kulturarvet. Dessa ska vårdas och bevaras så att de kan visas upp för allmänheten. har förvaltningen vidtagit ett stort antal åtgärder för att vårda och bevara fastighetsbeståndet. Fastighetsprojekten har bedrivits enligt plan och den har i huvudsak följts när det gäller kvalitet, tid och kostnad. Programarbete pågår med syfte att förbereda den kommande renoveringen av ledamotshuset. I projektet ingår att säkerställa att fastigheten anpassas till de verksamhetsbehov som finns hos ledamöterna, partikanslierna och .