frsrdg · H404RS1 · 2017-02-20 00:00:00 — Riksdagsstyrelsen har vid sitt sammanträde fastställt årsredovisning för . (S) talman (ordförande) All offentlig makt i utgår från folket Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt och förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick. är folkets främsta företrädare uppgift är att stifta lagar, besluta om skatt till staten och bestämma hur statens medel ska användas. ska också granska rikets styrelse och förvaltning. utses genom fria, hemliga och direkta val. Ordinarie val till hålls . Rösträtt vid val till har varje svensk medborgare som har fyllt och som är eller har varit bosatt i riket. består av en kammare med 349 ledamöter. väljer inom sig för varje valperiod en talman och tre vice talmän som leder arbete. väljer även 15 fackutskott som bereder ärenden inför beslut i kammaren samt en med regeringen i vissa EU-frågor. Huvuduppgiften för är att biträda vid behandlingen av ärenden och tillhandahålla de resurser och den service som behövs för kammarens, utskottens och övriga riksdagsorgans verksamhet. ska skapa bästa möjliga förutsättningar för och ledamöternas arbete genom att svara för väl fungerande stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. svara för väl fungerande stöd och service till ledamöter och partikanslier främja kunskapen om och arbete vårda och bevara byggnader och samlingar vara en väl fungerande myndighet och arbetsgivare. 1.3 Styrning och uppföljning7 1.4 Personal och organisation9 2 Sammanfattning – resultat och utveckling 201611 3 Uppdrag och resultat per uppdragsområde 201614 3.1 Kammare och utskott – uppdragsområde A14 3.2 Ledamöter och partikanslier – uppdragsområde B25 3.3 Kunskap om – uppdragsområde C34 3.4 byggnader och samlingar – uppdragsområde D43 3.5 Myndighet och arbetsgivare – uppdragsområde E45 4.4 Tilläggsupplysningar och noter64 4.5 Sammanställning över väsentliga uppgifter77 var vi många som samlades i andrakammarsal för att högtidlighålla att tryckfrihetsförordningen fyllde . Reflektioner och tillbakablickar svepte över mer än två sekel. I denna årsredovisning är perspektivet kortare, men ändå viktigt. Det är i det dagliga stödet till den parlamentariska processen som vi lägger förutsättningarna för en långsiktig och hållbar verksamhet. har vi kompletterat förvaltningens vision Tillsammans för bästa med den gemensamma värdegrunden Professionellt stöd i demokratins tjänst – kvalitet, kompetens och engagemang. Den ska genomsyra förvaltningens insatser i stort och smått. Ett exempel på en större insats är det gemensamma servicecenter som öppnade i Bankhallen . Genom att samla all service på ett ställe och via ett telefonnummer ska servicen, som tidigare funnits på olika håll i förvaltningen, bli lätt tillgänglig, snabbare och av bättre kvalitet. Också våra lokaler ska stödja de verksamhetsbehov som ledamöter och partikanslier har. Därför ska ledamotshuset genomgå en totalrenovering, och förberedelserna är i full gång. Både ledamöter och partikanslianställda är involverade. ska vara både ett säkert parlament och ett öppet parlament. Säkerhetsfrågor är viktiga komponenter i förvaltningens dagliga arbete. har ett omfattande utvecklingsarbete pågått för att stärka säkerhetsarbetet. har vi haft ännu fler besökare än tidigare, vilket vi gläder oss åt. Därtill finns vår webbplats, , som är öppen dygnet runt. Också den hade rekord i antalet besök. Webbplatsen lanserades i en ny version . Med den blir det enklare att följa arbete och beslut. En annan typ av säkerhet är den som rör våra it-system och dokumentflöden. har flera delar av vårt ledningssystem för informationssäkerhet kommit på plats och arbetet fortsätter 2017. Förvaltningen har kommit överens med de fackliga organisationerna om ett samverkansavtal. Det ska ge medarbetarna möjlighet till ökad delaktighet i arbetet, vilket bidrar till ett ännu bättre stöd i den parlamentariska processen. Avslutningsvis vill jag återigen lyfta blicken. Vi har många spännande uppgifter framför oss. Det är demokratin fick sitt genombrott i i och med den allmänna och lika rösträtten. Riksdagsstyrelsen har beslutat att högtidlighållandet ska ske –. Förberedelserna har börjat. är folkets främsta företrädare. Den stiftar lagar, beslutar om skatt till staten och bestämmer hur statens medel ska användas. är förvaltningsmyndighet och har till uppgift att stödja arbete. Förvaltningen ska se till att kammaren, utskotten, , övriga riksdagsorgan och ledamöterna får det stöd och den service de behöver. ska också informera allmänheten om arbete och om EU-frågor samt handlägga ärenden som rör internationella kontakter. Dessutom ansvarar förvaltningen för att vårda byggnader och samlingar samt för myndighets- och förvaltningsuppgifter. Förvaltningens uppdrag är formulerat på följande sätt: ska skapa bästa möjliga förutsättningar för och ledamöternas arbete genom att svara för väl fungerande stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. svara för väl fungerande stöd och service till ledamöter och partikanslier främja kunskapen om och arbete vårda och bevara byggnader och samlingar vara en väl fungerande myndighet och arbetsgivare. verksamhet regleras i lagar och föreskrifter. De grundläggande bestämmelserna finns i regeringsformen, riksdagsordningen och instruktion. Mer detaljerade bestämmelser finns i föreskriften om förvaltningens arbetsordning. I den så kallade REA-lagen finns ekonomiadministrativa bestämmelser. leds av riksdagsstyrelsen. Styrelsen består av talman, som är ordförande, och tio riksdagsledamöter. Riksdagsstyrelsen överlägger om planering av riksdagsarbetet och beslutar i ärenden av större vikt som rör förvaltningen. Vid styrelsens sammanträden deltar även de vice talmännen och gruppledarna för de partier som inte är representerade i styrelsen. De har yttranderätt men deltar inte i riksdagsstyrelsens beslut. Riksdagsdirektören är chef för myndigheten och är föredragande i styrelsen. Under styrelsen leder riksdagsdirektören ledamotsrådet. I det samråder förvaltningen och ledamöter om frågor som är av större vikt eller principiell betydelse för ledamöterna, som till exempel deras administrativa stöd, tekniska utrustning och lokaler. Förvaltningens ledningsgrupp samordnar och planerar övergripande frågor som rör förvaltningen. Gruppen består av riksdagsdirektören och avdelningscheferna. 1.3 Styrning och uppföljning verksamhet ska bedrivas effektivt och enligt gällande rätt. Den ska också vara kostnadseffektiv. Förvaltningen arbetar systematiskt med planering och uppföljning för att säkerställa verksamhetens kvalitet och effektivitet. Riksdagsstyrelsen fattar beslut om en strategisk plan som anger de övergripande prioriteringarna och om en årlig verksamhetsplan för förvaltningen. I styrelsens uppgifter ingår också att lägga förslag till anslag och besluta om anslagsdirektiv. Planeringsprocessen utgår från de lagar och föreskrifter som gäller för och samt de uppgifter och uppdrag som riksdagsstyrelsen beslutar om. Riksdagsdirektören beslutar om en internbudget som tillsammans med bland annat verksamhetsplanen och anslagsdirektivet är styrande för verksamheten . Verksamheten är indelad i följande fem uppdragsområden som utgår från förvaltningens övergripande uppdrag: Stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. Stöd och service till ledamöter och partikanslier Kunskap om och arbete Vård och bevarande av byggnader och samlingar Myndighet och arbetsgivare. Riksdagsstyrelsen fattade beslut om förvaltningens verksamhetsplan. Planen beskriver vad förvaltningen ska göra för att nå de långsiktiga målen i den strategiska planen. Förvaltningen ska bland annat säkerställa att de it-system som stöder den parlamentariska berednings- och beslutsprocessen är stabila och användarvänliga. Moderna tekniska lösningar ska också användas för att förbättra stödet till ledamöterna och effektivisera förvaltningen ytterligare. Några exempel är digitala samarbetsytor och utveckling av Intranätet. Informationssäkerhetsarbetet ska stärkas och säkerhetsnivåerna för den fysiska säkerheten ska upprätthållas. Den digitala kommunikationen om ska utvecklas både tekniskt och innehållsmässigt för att göra arbete mer begripligt och intressant. Ledningen och styrningen av fastighetsverksamheten ska också vidareutvecklas, bland annat genom strategisk lokalplanering och styrdokument. Förvaltningen ska fortsätta arbetet med värdegrunden och de gemensamma principerna för arbetssätt, så att de blir ett naturligt stöd för medarbetarna i det dagliga arbetet. ska i alla sammanhang särskilt prioritera verksamheten inom uppdragsområdet Stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. Därefter ska verksamheten inom uppdragsområdet Stöd och service till ledamöter och partikanslier prioriteras. Resultatet av förvaltningens arbete redovisas i korthet i avsnitt 2 Sammanfattning – resultat och utveckling . Parallellt med planeringsarbetet pågår en kontinuerlig uppföljning och kontroll av verksamheten och budgeten. Den förvaltningsinterna uppföljningen resulterar bland annat i tertialrapporter, en helårsrapport och en årsredovisning. arbetar också med intern styrning och kontroll utifrån bestämmelserna i . Intern styrning och kontroll är den årliga process som syftar till att med rimlig säkerhet säkerställa att en myndighet fullgör sitt verksamhetsansvar. har förvaltningen identifierat ett antal risker som bedömts vara prioriterade med utgångspunkt från att de kan påverka myndighetens möjligheter att genomföra sina uppdrag. De prioriterade riskerna och åtgärderna för att minska dem har regelbundet redovisats för riksdagsstyrelsen. Som ett komplement till riskanalyserna har samtliga budgetansvariga chefer genomfört en självutvärdering av den interna styrningen och kontrollen i den egna verksamheten. I samband med att årsredovisningen skrivs under intygar myndighetens ledning om den interna styrningen och kontrollen är betryggande och redovisar i förekommande fall eventuella brister. Internrevisionen ska stödja ledning genom att självständigt granska, verifiera och bedöma kvaliteten i den interna styrningen och kontrollen. Internrevisionen är fristående från förvaltningens operativa verksamhet och bedrivs av ett företag med expertis inom internrevision. beslutar riksdagsstyrelsen om en internrevisionsplan som pekar ut de verksamheter i förvaltningen som internrevisionen ska granska. Internrevisionen rapporterar till riksdagsstyrelsen . Den externa revisionen bedrivs av enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granskar om årsredovisning är upprättad enligt gällande regelverk, ger en rättvisande bild i de finansiella delarna och i resultatredovisningen samt att anslagsmedel och inkomster använts enligt anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. behandlar årsredovisning i samband med sin behandling av utgiftsområde 1 i budgetpropositionen. I utgiftsområdet ingår bland annat förvaltningsanslag. Riksdagsdirektören informerar och svarar på ledamöternas frågor vid ett utskottssammanträde inom ramen för utskottets beredning. 1.4 Personal och organisation är en kunskapsintensiv organisation vars främsta tillgång är en kunnig och skicklig personal. Yrkesgrupperna förenas i det gemensamma uppdraget att stödja den parlamentariska processen. Att kontinuerligt utveckla och höja kompetensen på olika områden är en grundläggande förutsättning för att verksamheten ska kunna ge det stöd och den service som ledamöterna och riksdagsarbetet kräver. Aktuella personaluppgifter och statistik redovisas i avsnitt 3.5. Vissa delar av förvaltningens organisation har setts över . Syftet är att göra verksamheten mer ändamålsenlig och effektiv. Stödet till riksdagsledamöterna har förstärkts ytterligare genom ett utvecklat samarbete mellan utredningstjänsten, utvärderings- och forskningssekretariatet samt . Arbetet vid säkerhetsenheten har omorganiserats från två till tre sektioner och enheten har fått fler anställningar. beslutade riksdagsdirektören om ett par förändringar som ska gälla från . Av den tidigare informationsenheten bildas två enheter: enheten kommunikationsplanering och enheten press, redaktion och utveckling. 2 Sammanfattning – resultat och utveckling I detta kapitel redovisas en sammanfattning av resultatet för samtliga uppdragsområden och viktigare utvecklingsinsatser. I kapitel 3 redovisas uppdrag, resultat, kostnader och intäkter för respektive uppdragsområde närmare. Kammare och utskott – uppdragsområde A har säkerställt att har kunnat fullgöra sina uppgifter enligt bestämmelserna i regeringsformen och riksdagsordningen. Bedömningen baseras i huvudsak på följande fakta: Arbetet i kammaren har genomförts enligt plan. protokoll har kommit ut i rätt tid. Utskotten och har fått ett väl fungerande stöd. Vid inkommande internationella besök har förutsättningarna varit goda för möten av hög kvalitet. har formerat systemförvaltningsorganisa-tionen för och fortsatt utveckla it-systemen som stöder den parlamentariska processen. Samtliga utskott har fått fördjupad utbildning i den digitala mötestjänsten. Förberedelserna för en modernisering av det tekniska kammarstödet har påbörjats och arbetet med att möjliggöra en tillfällig flytt av kammarens sammanträden har fortsatt. Ledamöter och partikanslier – uppdragsområde B har säkerställt att ledamöter och partikanslier har fått ett väl fungerande stöd och en god service. Bedömningen baseras i huvudsak på följande fakta: Ledamöterna är nöjda med förvaltningens stöd och service. Efterfrågan på faktaunderlag och utredningstjänster fortsätter att vara hög. It-stöd och arbetsverktyg, som till exempel Intranätet och kammarappen, har fungerat stabilt och effektivt. Servicen till ledamöterna har fortsatt att utvecklas. Rätt säkerhetsnivåer har upprätthållits. Arbetet med att införa ett ledningssystem för informationssäkerhet har fortsatt och fattade riksdagsdirektören beslut om ett antal styrdokument som reglerar informationssäkerhetsområdet. Förvaltningen har även vidtagit åtgärder för att förbättra förmågan att upptäcka säkerhetsincidenter. För att underlätta ledamöternas löpande arbete med EU-frågor har förvaltningen börjat ta fram en digital EU-handledning. Förvaltningen har även fortsatt att införa digitala samarbetsytor till stöd för bland annat dokumenthantering. Kunskap om – uppdragsområde C har säkerställt att allmänheten, massmedier, vidareinformatörer, skolor och speciella målgrupper har getts möjligheter till infor-mation och kunskap om arbete. Bedömningen baseras i huvudsak på följande fakta: Det har blivit enklare att söka, följa och bevaka arbete och beslut i bland annat digitala kanaler. Tv-produktionen kring arbete har fungerat väl. Intresset för visningar av samt studiebesök för gymnasieskolan och besök i fortsätter att vara högt och verksamheten håller hög kvalitet. Kurser och fortbildningsdagar för externa målgrupper har hållit hög kvalitet. har arbetat med att utveckla EU-informationen till allmänheten. Arbete med att ta fram en ny EU-webbplats pågår och ska den nya webbplatsen lanseras. Förvaltningen har även utvecklat undervisningsmaterialet och kommunikationen med skolor. Det har gjorts utifrån resultatet av en enkätundersökning till landets grund- och gymnasieskolor. byggnader och samlingar – uppdragsområde D har utvecklat sitt arbete med att vårda och bevara byggnader och samlingar på ett systematiskt sätt. Bedömningen baseras i huvudsak på följande fakta: Styrningen och ledningen av fastighetsverksamheten har fortsatt att utvecklas. Fastighetsprojekten har bedrivits enligt plan. Arbetet med att tillgängliggöra äldre riksdagsdokument har bedrivits enligt plan. Myndighet och arbetsgivare – uppdragsområde E Förvaltningen bedömer att den har varit en väl fungerande myndighet och arbetsgivare, även om sjukfrånvaron har ökat något. Bedömningen baseras i huvudsak på följande fakta: Sjukfrånvaron har ökat något. Kompetensanalyser genomförs för att säkerställa framtida kompetensförsörjning. Tillgången till it-stöd är stabil. Förvaltningen når sina miljömål. har fortsatt att skapa förutsättningar för ett långsiktigt och hållbart förbättringsarbete. har förvaltningen bland annat arbetat med sin nya värdegrund, och tagit fram en handlingsplan för att etablera ett systematiskt förbättringsarbete. Intäkter, kostnader och transfereringar Tabell 1 Intäkter, kostnader och transfereringar, samtliga uppdragsområden (tkr) –1 997 239 –1 567 856 –1 476 628 –1 951 835 –1 534 526 –1 444 331 –2 452 505 –2 030 246 –1 934 487 Ökningen av intäkterna jämfört med beror främst på ränteberäkningen i avsättningen för ledamöters pensioner. De högre kostnaderna jämfört med beror främst på att årets förändring av avsättning för framtida pensioner och inkomstgarantier inklusive sociala avgifter har ökat jämfört med föregående år. 3 Uppdrag och resultat per uppdragsområde 2016 I detta avsnitt redovisas verksamheten inom respektive uppdragsområde och de resultat som har uppnåtts. 3.1 Kammare och utskott – uppdragsområde A uppdrag inom område A är att svara för ett väl fungerande stöd till arbetet i kammaren och utskotten m.m. utskott bereder och kammaren beslutar om nya lagar. Utskotten följer även upp och utvärderar riksdagsbeslut. Tillsammans utgör de kärnan i verksamhet, och förvaltningen ska i alla sammanhang särskilt prioritera detta uppdragsområde. I uppdraget ingår att stödja kammarens, utskottens, samt talmannens och de vice talmännens arbete samt internationella arbete. Förvaltningens produktion och försäljning av riksdagstryck hör också hit. Resultat och utveckling – sammanfattning har säkerställt att har kunnat fullgöra sina uppgifter enligt bestämmelserna i regeringsformen och riksdagsordningen. Bedömningen baseras i huvudsak på följande fakta: Arbetet i kammaren har genomförts enligt plan har arbetet i kammaren genomförts enligt plan utan avvikelser. protokoll har kommit ut i rätt tid Samtliga snabbprotokoll har kommit ut senast dagen efter kammarens sammanträde. Utskotten och har fått ett väl fungerande stöd Förvaltningen har bistått vid utskottens och planering och sammanträden. Tekniska avvikelser förekom i tre betänkanden . Felen påverkade inte beslut. Vid inkommande internationella besök har förutsättningarna varit goda för möten av hög kvalitet Riksdagsledamöterna ska ges möjlighet att i första hand få möta sina motsvarigheter från ett gästande parlament. Vid samtliga inkommande internationella besök har riksdagsledamöterna träffat sina utländska motsvarigheter. har formerat systemförvaltningsorganisationen för och fortsatt utveckla it-systemen som stöder den parlamentariska processen. Samtliga utskott har fått fördjupad utbildning i den digitala mötestjänsten. Förberedelserna för en modernisering av det tekniska kammarstödet har påbörjats och arbetet med att möjliggöra en tillfällig flytt av kammarens sammanträden har fortsatt. Tabell 2 Intäkter, kostnader och transfereringar inom uppdragsområde A (tkr) Fördelningen för uppdragsområdet bedöms i huvudsak som jämförbar med föregående år. De något ökade kostnaderna jämfört med beror framför allt på fördelade lönekostnader till uppdragsområdet. Talmannen och de vice talmännen Talmannen leder riksdagsarbetet och har därmed det yttersta ansvaret för hur riksdagsarbetet planeras och bedrivs. Talmannen leder även kammarens sammanträden och är främste representant. Talmannen och de tre vice talmännen utgör tillsammans talmanspresidium. Presidiet träffas regelbundet för att avhandla frågor som rör ledningen av arbete. De vice talmännen kan i talmannens ställe leda arbete och kammarens sammanträden. När de inte gör det deltar de vice talmännen i riksdagsarbetet på samma sätt som de andra riksdagsledamöterna. Talmannen har däremot en ersättare i kammaren. Arbetet i och kring kammaren kommer det in ett stort antal ärenden till som ska beredas i utskotten och därefter debatteras och beslutas i kammaren. registrerar och kontrollerar alla ärenden, inklusive EU-ärenden, och föreslår till vilket utskott ärendena ska hänvisas. Förvaltningen ansvarar även för det löpande arbetet i kammaren, för planeringen av riksdagsarbetet under och valperioden samt för granskning av interpellationer, skriftliga frågor, motioner m.m. En viktig uppgift för är att stödja planeringen av arbetet i kammaren. Utgångspunkten är att beslut ska kunna fattas i rätt tid och i rätt ordning, att det ska finnas utrymme för oförutsedda debatter och att arbetsbelastningen ska vara rimlig. Centralt är att kammarplaneringen ska göra det möjligt för att i rätt tid fatta beslut om propositioner och skrivelser som lämnats in, och som behandlats i utskotten. Kammarplanerna ska också underlätta för ledamöternas planering av eget arbete och ge utrymme för ledamöternas aktiviteter utanför , till exempel för arbete i valkretsen. Kammarens sammanträdestillfällen fastställs i sammanträdesplaner som antas av talmannen efter samråd med riksdagsstyrelsen. För att anpassa kammararbetet efter förändrade förutsättningar har kompletterande ändringar i sammanträdesplanen gjorts . Detta har till exempel gjorts för att kunna bereda plats för aktuella debatter och för att justera antalet tillfällen för interpellationssvar efter hur många interpellationer som har lämnats in. Arbetet i kammaren har genomförts enligt plan. Under /16 inledde tillsammans med en försöksverksamhet för att minska antalet försenade interpellationssvar. Försöksverksamheten har fortsatt och kommer att utvärderas . Tabell 3 Antal inlämnade dokument till kammarkansliet Motioner från allmänna motionstiden * Ärenden som efter beredning har inkommit och behandlats av kammaren. Antalet propositioner har ökat jämfört med . Som en följd har även antalet följdmotioner ökat. Antalet skrivelser har ökat något. Antalet inlämnade skriftliga frågor har också ökat medan interpellationerna har minskat i antal jämfört med . Antalet inkomna EU-dokument har ökat kraftigt jämfört med , se vidare tabell 6. Tabell 4 Plenitimmar i kammaren fördelade på typ av aktivitet Partiledardebatter, aktuella debatter m.m. Det totala antalet timmar som kammaren sammanträder har minskat jämfört med och 2014. har interpellationsdebatter utgjort av kammarens tid. Tiden för ärendebehandling har ökat i förhållande till föregående år men inte i förhållande till 2014. Tiden för information från regeringen, som huvudsakligen utgörs av återrapportering från Europeiska rådets möten, har ökat marginellt . Återrapportering från Europeiska rådets möten har ägt rum vid sex tillfällen, samma antal som , jämfört med ett tillfälle . Man kan också notera en liten minskning av tiden i plenum för partiledardebatter, aktuella debatter m.m. jämfört med . Denna kategori omfattar även allmänpolitiska debatter men någon sådan ägde inte rum vare sig 2015 eller 2016, däremot 2014. Teckentolkning av kammarens sammanträden har skett vid sju tillfällen . skedde teckentolkning vid åtta tillfällen och vid tio tillfällen. svarar för att det förs fullständiga protokoll vid kammarens sammanträden. snabbprotokoll har kommit ut senast dagen efter kammarens sammanträde i enlighet med reglerna i riksdagsordningen. ansvarar för att grundläggande skriftlig information om EU-frågor når ut till utskotten och . Förvaltningen bidrar även i utvecklingen av EU-kompetens genom seminarier för tjänstemän och i viss mån ledamöter. arrangerades tre sådana seminarier. Genom representant vid EU:s institutioner följer förvaltningen den aktuella EU-politiken på plats i . EU-representanten är också länk till och till andra nationella parlament med representation vid EU:s institutioner. EU-representanten bistår vid behov även ledamöterna i deras deltagande i interparlamentariska möten inom ramen för EU-samarbetet. deltog ledamöter i 23 sådana möten. Tabell 5 Riksdagsledamöters deltagande i interparlamentariska EU-konferenser Antal möten med deltagare från Kostnad (tkr) Kammarplaneringen ska göra det möjligt för att ta ställning till om ett EU-förslag strider mot subsidiaritetsprincipen.