frsrdg · H404RJ1 · 2017-02-24 00:00:00 — Styrelsen för Stiftelsen berättelse över fondens verksamhet och förvaltning Stiftelsen överlämnar i enlighet med sina stadgar härmed årsredovisning och förvaltningsberättelse . Därutöver ges en översikt över den forskningsstödjande verksamheten . Översikt över den forskningsstödjande verksamheten 20164 Arbetssätt, stödformer och kvalitetsbedömning4 Övriga bidrag till forskning och kulturliv25 Bidrag till lokalkostnader och indirekta kostnader28 Den finansiella verksamheten − i sammandrag47 Tabell 1 Finansiellt resultat (KSEK) 201650 Resultaträkning (KSEK) 201653 Balansräkning (KSEK) 2016-12-3154 Specificering förändring eget kapital (KSEK)56 Kassaflödesanalys (KSEK) 201657 Noter (KSEK) 2016-12-3161 Donationernas marknadsvärde (belopp i KSEK)79 Balansposters bokförda värde och jämförande marknadsvärde (KSEK) 201681 Denna årsberättelse från Stiftelsen () har två delar. Först översikten över årets forskningsanslag, sedan förvaltningsberättelsen som avslutas med den ekonomiska redovisningen. De nya anslagen till forskning uppgår till , totalavkastningen på tillgångarna till och marknadsvärdet på kapitalet till . RJ:s finansiella styrka ger goda förutsättningar både för egna initiativ och för samverkan med andra aktörer. Ordet ”samverkan” har nyttjats flitigt i samband med universitet och högskolor. Regeringen lär använda det 200 gånger i den forskningspolitiska propositionen för att dessutom, som kronan på verket, placera det i titeln, Kunskap i samverkan (prop. 2016/17:50). Samverkan ska också bli en indikator i resursfördelningen. Hur är oklart, en av lite för många frågor som lämnas öppna. Den akademiska karriären är en annan sådan indikator, med uppenbara behov av ett tydligt nationellt regelverk för meriteringsanställningarna. Väl genomarbetade förslag finns i den utredning som ledde, och förväntningarna på att regeringen ska komma till skott är stora. Ytterligare ett område som skjuts är det internationella samarbetet, dess betydelse och förutsättningar. Att det har hänt förut gör verkligen inte saken bättre. För RJ är det både naturligt och nödvändigt att samverka med lärosäten och andra finansiärer. Samverkan kan öka insatsernas och trovärdighet. som RJ och andra stiftelser ur forskarnas perspektiv är komplement till staten erbjuder de också alternativ som ökar den vetenskapliga mångfalden. En aktuell rapport från (rapport 2017:1) visar bland annat att svenska lärosäten i internationell jämförelse har en hög andel finansiering från privata stiftelser och icke vinstdrivande organisationer. Slutsatsen är att stiftelsernas betydelse i det svenska forskningssystemet inte har minskat trots stora tillskott av statliga forskningsmedel . Möjligheterna för RJ att hålla hög kvalitet och nå framgång är beroende av mångas medverkan och samverkan: styrelse, finanskommitté, beredningsgrupper, sakkunniga och anställda. Ert omdöme, engagemang och er insiktsfullhet är grundvalen för RJ:s arbete. Till er alla riktar jag ett uppriktigt tack för ännu av gott samarbete! Översikt över den forskningsstödjande verksamheten 2016 Stiftelsen () stödjer kvalificerad forskning genom anslag till enskilda forskare och forskargrupper. Enligt 2 § andra stycket ska företräde ges åt ”forskningsområden, vilkas medelsbehov inte är så väl tillgodosedda på annat sätt”. innebär denna formulering att RJ ger bidrag till forskning som har tyngdpunkten inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och religionsvetenskap. Många forskningsprojekt är gränsöverskridande i meningen att forskare från olika discipliner, fakulteter, lärosäten eller länder samarbetar. Att främja kontakter med internationell forskning har en framträdande plats i RJ:s verksamhet. Stadgarna uppmanar vidare RJ att utnyttja sin handlingsfrihet till att arbeta probleminriktat och flexibelt. Tack vare åtgärder som inledningsvis har varit unika för RJ har kvaliteten och mångfalden i svensk forskning kunnat stärkas. RJ utformar anslagen så att de attraherar de främsta forskarna och de bästa idéerna. RJ tar även ansvar för hela forskningsprocessen genom att även bevilja stöd till tryckning, översättning, internationellt samarbete och publicering med open access, så att forskningsresultaten sprids och blir öppet tillgängliga. Med tanke på den forskningspolitiska debattens ensidiga inriktning på tekniska, naturvetenskapliga och medicinska ämnen är det viktigt att hålla i minnet att de humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnena och forskningsresultaten också kan ha strategisk betydelse. Denna insikt vägleder RJ:s arbete med forskningskommunikation och samverkan. Inom dessa och andra områden gör flexibla samarbeten med lärosäten och finansiärer det möjligt att medverka i insatser som i sin tur innebär att RJ:s bidrag får långt större effekt än om stiftelsen skulle arbeta på egen hand. I årsberättelsen ges en översikt över de nya forskningsstöd som har beviljats . Även pågående fleråriga aktiviteter redovisas. För ytterligare information, se RJ:s webbplats (). Arbetssätt, stödformer och kvalitetsbedömning Målet för RJ:s insatser är att ge svensk forskning inom stiftelsens verksamhetsområde möjlighet att nå en framträdande ställning internationellt. RJ arbetar efter två linjer. För det första finansieras högkvalitativa ansökningar från forskarna själva, det vill säga fritt idéstöd enligt den så kallade bottom-up-principen. I den gällande stödordningen, som introducerades , finns stödformer avpassade för såväl individuella forskare som för mindre och större grupper: program, projekt, infrastruktur för forskning samt forskningsinitiering. RJ utlyser anslag till program, projekt och infrastruktur för forskning en gång , medan forskarna kan söka medel till forskningsinitiering – vanligtvis konferenser och vetenskapliga nätverk – . RJ gör för det andra riktade insatser som kan utveckla och stärka svensk forskning inom humaniora och samhällsvetenskap. Dessa vetenskapligt överlagda initiativ är komplement till de forskarinitierade projekten, men också ett sätt att föregripa hugskott från beslutsfattare, medier och liknande. Inspiration till sådana riktade insatser kan komma från flera håll, exempelvis från utvärderingar av pågående verksamheter, konferenser, beredningsgrupper eller från styrelsen. Till de områden som har identifierats för fortsatt uppmärksamhet hör: mobilitet, internationellt och mellan samhällssektorer resultatspridning och kunskapsöverföring till det omgivande samhället samspelet mellan forskning och utbildning samarbeten med lärosäten och andra finansiärer uppföljning och utvärdering av RJ:s insatser. Grundläggande för RJ:s arbete är den ingående kvalitetsbedömning som beredningsgrupper och externa sakkunniga gör. Alla ansökningar bedöms i förhållande till vetenskapliga kvalitetskriterier och internationell standard. I alla sammanhang prioriteras ansökningar med internationell anknytning. Om ansökningarna aktualiserar forskningsetiska frågor prövas de på samma sätt som ansökningar till (). Frågor om jäv hanteras i enlighet med de riktlinjer som har fastställt. RJ följer upp och utvärderar anslagen (se s. 28) och omprövar fortlöpande sina stöd- och arbetsformer. Styrelsen fattar beslut om forskningsmedel såvida inte attest- och delegationsordningen anger något annat. Tillgång till kvalificerad sakkunskap är en förutsättning för beslutens kvalitet och trovärdighet. I allt större omfattning anlitar RJ utländska forskare. Därigenom minskas riskerna för jäv, och förutsättningarna stärks för att internationellt gångbara kvalitetsnormer används. Ansökningarna till program, projekt och infrastruktur för forskning bereds i två steg. Programansökningar bedöms i första omgången av en särskild beredningsgrupp med ledamöter enbart från utlandet. De ansökningar som väljs ut granskas därpå av sakkunniga inom det specifika området som rekryteras världen över, varefter beredningsgruppen genomför en utfrågning med de berörda forskargrupperna. Ansökningar om projekt och infrastruktur behandlas i den första omgången av en eller flera av RJ:s beredningsgrupper, som avgör vilka ansökningar som bör gå vidare. De sökande som går vidare lämnar in en längre, mer utvecklad ansökan, som sedan bedöms av minst två externa sakkunniga, oftast från andra länder. Deras utlåtanden ingår i underlaget för beredningsgruppernas slutliga ställningstagande. Inför beslutet om de infrastrukturella projekten genomförs vid behov även en utfrågning av de sökande. I beredningsgrupperna för projektansökningar ingår några av styrelsens ledamöter och suppleanter (forskare och riksdagsledamöter) samt ett antal svenska och icke-svenska forskare. Grupperna förnyas successivt genom att hälften av ledamöterna byts ut . För de riktade utlysningarna utses särskilda bedömargrupper med ledamöter som har kompetens inom det aktuella området. De regelbundna uppföljningarna och utvärderingarna av beviljade anslag säkerställer att projekten kan genomföras som planerat. Alla beviljade projekt ska redovisas i enlighet med sina kontraktsvillkor, vilket normalt betyder att projektledaren ska lämna in både en vetenskaplig och en ekonomisk slutredovisning senast efter projekttidens slut. Tabell 1 Beviljade forskningsmedel 2016 per donation (belopp tkr) donation för forskning om åldrande och åldersrelaterade sjukdomar donation för forskning om sjukdomar under de tidiga barnaåren Som framgår av tabell 1 beviljade RJ i anslag till forskningsändamål . Anslagen fördelas på Jubileumsdonationen respektive Kulturvetenskapliga donationen enligt tabell 2 och 3. Alla nya anslag till projekt och program beviljas i form av engångsanslag. Beslutet innebär att medel sätts av ur årets budget och att den sökande får rekvirera medel i takt med att arbetet framskrider. Produktionsstöd till böcker, bidrag till open access-publicering och översättningsbidrag kan beviljas för forskning som finansieras av RJ. Dessa kostnader finansieras inom de årliga budgetramarna. Genom att erbjuda forskarna bidrag till översättning vill styrelsen förbättra den svenska forskningens möjligheter att bidra till den internationella vetenskapliga diskussionen. Tabell 2 Beviljade forskningsmedel 2016 ur Jubileumsdonationen (belopp tkr) Projektanslag (ytterligare specifikation ges i tabellerna 4–5) Områdesgruppen Vardagslivets och kulturens medialisering* Områdesgruppen Teknik, institution, förändring* * Upphört med utgången av 2015. Tabell 3 Beviljade forskningsmedel 2016 ur Kulturvetenskapliga donationen (belopp tkr) Infrastruktur för forskning (ytterligare specifikation ges i tabell 6) Program (ytterligare specifikation ges i tabell 4) Riktade insatser (ytterligare specifikation ges i tabell 8) Övriga bidrag till forskning och kulturliv Hos RJ är ett projekt en avgränsad forskningsuppgift som vanligen utförs under högst av en enskild forskare eller en mindre forskargrupp. Till den senare kategorin räknas 2016 de anslag som är större än , vilket är av de nya projektanslagen. Projekten ger viktiga möjligheter för forskare i olika stadier av karriären att pröva nya idéer. Denna stödform gynnar den fria grundforskningen, den öppnar för nyorientering av forskningen och gör det möjligt för forskare att anta riskfyllda forskningsutmaningar. Med varje anslag följer dels ett bidrag till kostnader för publicering med open access, dels ett bidrag till internationalisering. Avsikten är att den som får ett projektanslag ska kunna koncentrera sig på sin forskning och slippa söka kompletterande finansiering. Söktrycket fortsätter att vara mycket högt. Till följd av att beviljar något högre bidrag till så kallade indirekta kostnader (se s. 28) har fyra forskare tackat nej till anslag från RJ. Följande 38 projekt (2015: 43) har fått finansiering av RJ: Projektanslag 2016 (belopp kr) ansikte – ett könsneutralt pronomens påverkan på könskategorisering och ansiktsperception , lingvistik och vetenskapsteori, Estetikens århundrade i nytt ljus: estetisk heteronomi från Shaftesbury till Schelling Birgittinordens musikaliska värld – en jämförande studie av liturgiska källor från fyra Hur fördelas värdet av medicinsk innova-tion? Under en blodröd himmel. Socialismens stil och mytologi 1914–1945 Valrelaterat våld och det institutionella arvet Lån, makt och moral. En etnologisk studie av lånandets sociala och kulturella betydelser i delningsekonomin och kreditsamhället , avd. etnologi, Materiella bilder: visuell grammatik i bronsålderns bildbruk och antikens kultur, Filosofin i det nordiska välfärdssamhället. (med Socialantropologi och Pedagogik), Låsningar och lösningar i globala styrformer: demokrati, politisering och legitimitet Finansiell stabilitet och organisation av kapitalförvaltning I omlopp: auktoritet och aktörskap när museiföremål digitaliseras av samhällsutveckling och kultur (), Vetenskap för miljöförvaltning: rådgivningens dilemman , lingvistik och vetenskapsteori, Från tal till tecken – att lära sig svenskt teckenspråk som andraspråk Smakens teknovetenskaper: Livsmedelsutveckling i under den högindustriella epoken Om aktörskap och ojämlikhet i modernisering Dygder för frigivna – en fråga om maskulinitet? Fördomars sociala grund. Betydelsen av föräldrar, vänner och kontakt för utveck-lingen av fördomar hos ungdomar Finns det en svensk förvaltningsmodell? Förvaltningsmyndigheternas självständighet studerad ur ett multi-dimensionellt perspektiv , lingvistik och vetenskapsteori, Biologiskt och socialt släktskap speglat i genom från medeltida svenska flerpersonsgravar Förändringens reflektioner: Naturen i litterära och historiska källor från cirka 800 till 1800 Avdelningen för humaniora, , Campus Metoder för longitudinella hjärnavbildningsstudier med icke-slumpmässigt bortfall avd. för statistik, Arvet efter kärnkraften: Samhällen, framtidsbilder och radioaktivt avfall Expressivism och mening: tankar, tal och dispositioner , lingvistik och vetenskapsteori, Den digitala nyhetsproduktionens epistemologier , medier och kommunikation, En grundläggande motsättning? Invandrade arbetare och främlingsfientlighet i svenska arbetarfackföreningar Lokal politik och förvaltning: Vem vill styra svenska kommuner, och spelar det någon roll? Dialogiskt resonerande hos personer med schizofreni , lingvistik och vetenskapsteori, Kunskapssamhällets mörka sida? Nedgången i ungdomars och utlandsföddas sysselsättning Pupillspegling i en utvecklingskontext Uppmärksamhet och ekonomiskt beslutsfattande Smartphone- och chatbaserad psykologisk behandling för tonåringar med depression. och lärande (IBL), Kulturen i den internationella världsordningen: Hur europeiska staters kulturella fördrag skapade ett globalt kulturbegrepp 1919–1968 Med tanke på att projektanslagen i anses ha stor betydelse för de individuella karriärerna är det viktigt att analysera hur anslagen fördelas på sökande av olika kön och karriärålder. De årliga talen över beviljade anslag är relativt små och måste tolkas med försiktighet, men RJ:s databas gör det möjligt att även följa utvecklingen , vilket också sker i den årliga uppföljningen av jämställdhetspolicyn. kom 596 ansökningar in (2015: 529). Av dessa har 287 () kvinnliga projektledare och 309 () manliga. har fördelningen i stort sett varit stabil, men 2016 var den jämnare än tidigare (2015: kvinnor och män). De ansökningar om anslag som beviljas avviker dock från det totala antalets könsfördelning: av de beviljade anslagen (16 anslag) tillföll kvinnor och män (22 anslag), vilket är samma procentuella fördelning som 2015. Samma mönster syns för samtliga projektdeltagare och fördelningen av den finansierade arbetstiden. Detta innebär att kvinnornas andel minskar från ansökan till beviljat anslag. Den genomsnittliga storleken på de beviljade anslagen fortsätter dock att vara högre för kvinnliga projektledare. har skillnaden ökat till . Den viktigaste förklaringen är att kvinnligt ledda projekt i genomsnitt har fler deltagare än de manliga (3,38 projektdeltagare respektive 2,14). Av de 15 anslag som är större än har tio kvinnliga projektledare och fem manliga. RJ har även studerat anslagsbesluten utifrån så kallad karriärålder, vilken anger antalet år som har gått sedan forskaren avlade doktorsexamen. För kvinnliga projektledare som fick anslag 2016 var den (2015: ), för män (2015: ). Medianvärdena är lägre för båda könen, men lägst för kvinnorna (för kvinnor respektive för män). På det hela taget har sökande med lägre karriärålder även 2016 klarat konkurrensen bra. RJ:s policy är att i första hand bedöma ansökningarnas kvalitet och originalitet och inte forskarnas tidigare prestationer (så kallad track record). Denna princip har visat sig vara gynnsam för de yngre forskarnas möjligheter att konkurrera om anslag. tillhör (13 individer) av dem som erhöll anslag kategorin yngre forskare, vilket enligt VR:s defini-tion är de som avlagt doktorsexamen eller . Andelen yngre forskare av samtliga sökande är i stort sett densamma (). har beslutat att anlita externa experter för att analysera beredningsprocesserna ur ett jämställdhetsperspektiv som även inkluderar intersektionella inslag, det vill säga maktordningar såsom ålder, etnicitet och vetenskaplig status. Analysen av beredningsarbetet och andra processer, instruktioner, utlysnings- och informationstexter med mera förväntas tillföra insikter som de kvantitativa analyserna inte kan ge och säkerställa att inga ovidkommande hänsyn påverkar besluten. De begränsningar i rätten att söka projektanslag som införde nådde full effekt 2015 och 2016. försöksverksamhet har begränsningarna nu blivit en permanent regel. En forskare får därmed enbart vara med i en enda ansökan som projektledare eller som projektdeltagare. Vidare får forskare som medverkat i ansökningar som projektledare eller projektdeltagare och har fått avslag i följd inte söka följande år. Avsikten med båda åtgärderna är att uppmana de sökande att noga överväga vilken forskningsidé som är deras bästa och att satsa på den. På så sätt kan förhoppningsvis ansökningarnas genomsnittliga kvalitet öka och arbetsbördan för beredningsgrupperna minska. Som resultat av åtgärderna har antalet ansökningar minskat med drygt 300: från 925 till 596. Antalet beviljade ansökningar dessa år var 42 (2013) respektive 38 (2016), vilket innebär att beviljandekvoten har ökat från till . Talen är fortfarande låga: Jämförbara internationella forskningsfinansiärer har på basis av lång erfarenhet angivit lägst 10- till 12-procentiga beviljandekvoter som önskvärda. RJ har inte noterat några oförutsedda, negativa effekter av begränsningsreglerna. Som framgår av tabell 5 och 6 är anslagens spridning på lärosäten (eller motsvarande) och på olika ämnen stor. Tabell 4 Beviljade projektansökningar och det totala antalet ansökningar 2016 (belopp tkr) fördelade efter ämnesområde och kön folkhälsovetenskap, global hälsa, socialmedicin och epidemiologi hälso- och sjukvårdsorganisa-tion, hälsopolitik och hälsoekonomi internationell migration och etniska relationer () juridik (exklusive juridik och samhälle) jämförande språkvetenskap och lingvistik psykologi (exklusive tillämpad psykologi) sociologi (exklusive socialt arbete, socialpsykologi och socialantropologi) statsvetenskap (exklusive studier av offentlig förvaltning och globaliseringsstudier) studier av offentlig förvaltning systemvetenskap, informa-tionssystem och informatik med samhällsvetenskaplig inriktning Tabell 5 Beviljade projektansökningar fördelade efter anslagsförvaltare 2016 (belopp tkr) Program är RJ:s stödform för forskningsuppgifter som kräver en större forskargrupp . Sedan starten har totalt 31 forskargrupper beviljats programstöd. skickades 38 programansökningar in, vilket är fler än det genomsnittliga antalet ansökningar . Beredningsgruppen beslutade att föra åtta av dessa vidare till beredning i en andra omgång. Med ledning av utlåtanden från internationella experter och intervjuer med forskargrupperna beviljades följande: professor , till programmet Varianter av fred, med som anslagsförvaltare professor , till programmet Klimat och hållbarhet i utvecklingsländer, med som anslagsförvaltare professor , till programmet En ny europeisk förhistoria. Att integrera aDNA, isotoper, språkhistoria och arkeologi för en nytolkning av grundläggande förändringar i förhistoria, med som anslagsförvaltare. RJ öronmärker inte medel till olika forskningsområden i stödformen program. Därför kan det vara intressant att studera fördelningen mellan samhällsvetenskap och humaniora. En genomgång av alla program sedan starten visar på en mycket jämn fördelning mellan humanistiskt och samhällsvetenskapligt baserade program. Av totalt 307 inskickade ansökningar kan 158 betraktas som samhällsvetenskapliga och 136 som humanistiska, medan 13 är en blandning av de båda. Av de 31 beviljade ansökningarna är 16 i huvudsak samhällsvetenskapliga och 15 humanistiska. Tabell 6 Antalet programansökningar 2016 och beviljade ansökningar (belopp tkr) fördelade efter ämnesområde och kön hälso- och sjukvårdsorganisation, hälsopolitik och hälsoekonomi internationell migration och etniska relationer () psykologi (exklusive tillämpad psykologi) statsvetenskap (exklusive studier av offentlig förvaltning och globaliseringsstudier) studier av offentlig förvaltning Infrastruktur för forskning består av insatser som ska främja och göra framtida forskning möjlig. Medel beviljas exempelvis till att etablera nya forskningsmiljöer eller skapa plattformar för att utveckla samarbete mellan forskarsamhället och andra institutioner. RJ ger även stöd för att betydelsefulla samlingar vid arkiv och bibliotek ska bli tillgängliga samt för att upprätta databaser. beviljade RJ sju ansökningar. genomförde beredningsgruppen för infrastruktur för forskning en studieresa till där följande organisationer besöktes: National Archives i , /Archive vid , vid Didcot och e-Research Centre. Som ett resultat av studieresan har RJ inlett ett samarbete med Digital Humanities vid . Anslag till infrastruktur för forskning 2016 (belopp kr) Fornnordisk omvärldsuppfattning: En kartering och analys av utländska ortnamn i svenska och danska texter från medeltiden , Seminariet för nordisk namnforskning, Quality of Government (QoG)-institutets databaser – Infrastruktur för forskning om barndomen för hållbar hälsa och välfärd och ekonomisk historia, SweLL – forskningsinfrastruktur för svenska som andraspråk Komplettering och tillgängliggörande av V-Dems infrastruktur Vem strider i väpnade konflikter? En unik kartläggning av konfliktaktörer Databasen åkerareal 1810 och 1870 Tabell 7 Beviljade ansökningar inom infrastruktur för forskning fördelade efter anslagsförvaltare 2016 (belopp tkr) För att kunna möta efterfrågan från forskarsamhället om stöd till vetenskapliga möten och nya nätverk beviljar RJ medel till forskningsinitiering. Ansökningarna spänner över ett stort fält: bidrag till internationella konferenser, arbetskonferenser om nya forskningsområden, seminarieverksamhet, nätverksstöd och förberedelser av nya forskningsprogram. beviljades 102 av 154 ansökningar, det vill säga två tredjedelar. Vi ser det som mycket positivt att det internationella utbytet tycks växa. Internationaliseringen av svensk samhällsvetenskap och humaniora är en tydlig trend och RJ får sällan in ansökningar utan internationellt deltagande. Förhoppningen är att initieringsstöden också ska leda till nya och förbättrade forskningsansökningar. För att kunna få mer systematiska svar på frågan om vad stödformen betyder för forskare har , verksam vid , fått i uppdrag att kartlägga och analysera stödet till forskningsinitiering. Han och hans medarbetare ska studera vilken typ av stöd som forskarna söker, vilka det är som söker och vad stödet betyder för forskarna. Studien ska vara färdig och kommer att bli ett underlag för en utvärdering av stödformen och för dess utformning . Som en del av dessa initierande insatser anordnar RJ dessutom regelmässigt egna konferenser och seminarier, ibland tillsammans med andra forskningsstödjande organ inom eller utom landet.