frsrdg · H404NR1 · 2017-03-16 00:00:00 — Utskottet kommer också att fortsätta att arbeta aktivt med frågan om hanteringen av plastavfall. Utöver detta kommer också rekommendationer som ännu inte är avskrivna att följas upp, såsom samordning av de nordiska pantsystemen och matavfall. Sommarmötet kommer att hållas i och ha fokus på den gröna bioekonomin och bioenergin. Utskottet för kunskap och kultur i Utskottet för kunskap och kultur i arbetar med frågor om kultur och konst, ett mångkulturellt och multietniskt , film och media samt språk och idrott. Utskottet arbetar också med frågor som rör utbildning och forskning, barn- och ungdomslitteratur, folkbildning, vuxenundervisning samt civilsamhället och frivilligsektorn. Svenska medlemmar i utskottet har varit (SD), (S), (S) och (M). Utskottet för kultur och kunskap i fortsatte sitt arbete med att stärka civilsamhället och dess roll i det nordiska kultursamarbetet. Andra frågor som utskottet behandlade berörde integration, barns och ungdomars psykiska hälsa, sport- och idrottsfrågor, cybersäkerhet, skola och utbildning samt nordiskt forskningssamarbete. mötte utskottet ett antal sakkunniga och experter för att inhämta information och kunskap inom relevanta områden, däribland representanter från för utbildning och forskning, Välfärdscenter, , , Nordisk Ungdoms samt by:Larm som är en av största musikfestivaler. Utskottet besökte också, tillsammans med kontrollkommittén, det nordiska forskningsinstitutet för en presentation av institutets övergripande verksamhet, prioriterade områden och finansiering av olika projekt. Utskottets sommarmöte ägde rum –och förlades till landskapet i . Övergripande teman för mötet var bland annat nordiskt forskningssamarbete, utbildning och skolgång, kultur- och upplevelseturism samt nordisk matkultur. I samband med sommarmötet besökte utskottet bland annat tekniska-naturvetenskapliga universitet (NTNU), , forskningsinstitutionen samt kommunen Frøya. Som brukligt höll utskottet ett samrådsmöte med de nordiska kultur- och utbildningsministrarna i samband med höstsession. Bland de frågor som behandlades under mötet fanns samverkan om att stärka språkförståelsen i , asylbarns rätt till utbildning samt hur det nordiska samarbetet kan stödja att ungdomar väljer att fortsätta till och genomföra en gymnasieutbildning. Utskottet tog även upp frågan om erkännande av examensbevis från de nordiska länderna och en uppföljning av utskottets förslag om ett nordiskt idrottstoppmöte. Utskottet för kultur och kunskap i behandlade ett medlemsförslag från den socialdemokratiska gruppen om bästa möjliga integration av asylsökande barn och alla olika skolformers ansvar. Utskottet konstaterade att alla asylsökande barn i de nordiska länderna har lagstadgad rätt till utbildning, men att det stora antalet ensamkommande flyktingbarn satte utbildningssystemen under stark press. I ett svar från de nordiska regeringarna på en skriftlig fråga i ärendet framkom att såväl kommuner som skolväsen har olika metoder och verktyg att hantera denna utmaning. Det framfördes också att fördelningen av barnen var tämligen ojämn, vilket har medfört att vissa skolor fått ta emot en oproportionerligt stor andel asylsökande. Utskottet inhämtade även synpunkter från utskott för välfärd i som ställde sig positivt till förslaget. Arbetet med medlemsförslaget resulterade i en rekommendation i vilken uppmanas att anordna en gemensam nordisk konferens med företrädare från kommuner och skolor i syfte att diskutera erfarenheter och ge exempel på när integrationen av asylsökande barn lyckats väl, samt att dryfta samtliga skolformers ansvar i förbindelse med integration (rek. 13/2016). presenterade 2016 ett förslag om att göra ramprogrammet Nordic permanent för perioden –2021 (rek. 27/2016). Programmet syftar bland annat till att utveckla och underlätta samarbetet mellan universitet och högskolor i genom att organisera gemensamma studieprogram på masternivå. Utskottet för kultur och kunskap konstaterade i sitt betänkande över förslaget att man inte haft möjlighet att ge synpunkter under processens gång, men ansåg att programmet ligger väl i linje med utskottets önskan om att skapa rörlighet och samverkan mellan nordiska universitet och högskolor. Utskottet välkomnade också att Nordic Master-programmet, till skillnad från tidigare, nu får en stabil finansiering och framhöll att detta kan bidra till att kvaliteten på verksamheten höjs ytterligare Utskottet för kunskap och kultur i behandlade ett ministerrådsförslag om förlängd period för Kultur- och konstprogrammet 2017–2019. Programmet, som främjar och utvecklar nordiskt kulturellt samarbete, har funnits och administreras av Kulturkontakt Nord i . Bakgrunden till förslaget var att de nordiska kulturministrarna efter en utvärdering av verksamheten beslutat att man önskar förlänga programmet. Utskottet noterade i sitt betänkande att programmet fungerar enligt intentionerna och välkomnade att ministerrådet hörsammat utskottets önskan om att föra in nordisk språkförståelse som ett element vid bedömningen av de olika projekten. Utskottet föreslog också att resultatet av skrivningen om språkförståelsen skulle följas upp i kommande genomlysningar av Kultur- och konstprogrammet. På uppmaning av presenterade 2016 en redogörelse om uppföljningen av samarbetsprogrammet för utbildning och forskning 2015–2017. Rådet ville bland annat bli orienterat om i vilken grad ministerrådet hörsammat de förslag som dåvarande kultur- och utbildningsutskott och näringsutskott framförde 2015 i sina remissvar. Vid utskottets genomgång av redogörelsen framgick att ministerrådet har satt igång insatser på ett antal av de områden som de tidigare rådsutskotten pekat på, däribland kunskapsförmedling mellan de nordiska länderna, nordiskt samarbete om gemensamma utbildningsmoduler i de nordiska ländernas lärarutbildningar samt en kartläggning av modeller för godkännande av utländska utbildningar och yrkeskvalifikationer. Däremot framgick inte av redogörelsen huruvida förslagen om ett gemensamt nordiskt antagningssystem till högre utbildning, fri läxhjälp till de elever som behöver extra stöd samt insatser för att få fler kvinnor att söka sig till forskningen hade hörsammats av ministerrådet. Utskottet föreslog att ärendet kunde följas upp . för kultur utvärderade Strategin för det nordiska kultursamarbetet 2013–2020 och beslutade att en uppdatering av texten var relevant. Utskottet för kunskap och kultur var involverade i processen när den reviderade strategin togs fram och planerar att arbeta vidare med frågan . Cybersäkerhet är ett område som utskottet för kunskap och kultur i arbetat vidare med . antog 2015 en rekommendation till de nordiska regeringarna om utökad nordisk cybersäkerhet där man bland annat ville se en kartläggning av relevanta nordiska initiativ och framåtblickande åtgärder, både i förhållande till CERT-samarbetet (CERT, Computer Emergency Response Team) och i relation till barns och ungas mediekompetens. Rådet ville även se en informationskampanj i nordisk regi med fokus på kunskap och kompetens rörande it-säkerhet. anförde i ett meddelande till utskottet att detta område är högt prioriterat för de nordiska regeringarna och att ett tätt samarbete när det gäller informationsutbyte mellan de nordiska länderna redan är etablerat. När det gällde frågan om en kartläggning av barns och ungas mediekompetens önskade ministerrådet återkomma om detta vid höstsession 2016 i , men i stället lämnade ministerrådet en redogörelse om en kommande nordisk-baltisk ministerkonferens om digitalisering. Utskottet uttryckte vid sessionen sin förvåning över det inträffade och beslutade att be ministerrådet om en redogörelse om rekommendationen vid temasession 2017. Utskottet för kunskap och kultur i behandlade ett medlemsförslag från den socialdemokratiska gruppen om att hålla ett nordiskt idrottstoppmöte med start . Bakgrunden till förslaget var ett nordiskt idrottstoppmöte som hölls 2015 där frågor som matchfixning, spelpolitik, dopning, huliganism och korruption diskuterades. Mötet ansågs ha varit lyckat, och många frågor som diskuterades är i hög grad fortfarande aktuella. Utskottet framhöll i sitt betänkande över förslaget att det är högst motiverat att nordiska ministrar, politiker, representanter för spelbolag, polis och idrottsorganisationer regelbundet träffas för att dryfta gemensamma utmaningar och lösningar på dessa problem. Med hänvisning till flyktingkrisen och det stora antalet asylsökande i de nordiska länderna betonade utskottet även vikten av att diskutera vilken roll idrotten kan ha för att bidra till en bra integration. Arbetet med förslaget utmynnade i en rekommendation som antogs vid höstsession (rek. 14/2016). När det gäller Nordiska ministerrådets budget informerades utskottet om att partigrupper har ett överordnat ansvar att bidra med inspel till budgeten, men att även utskotten har möjlighet att göra prioriteringar och påverka vissa budgetposter. Inom kulturområdet planerade de nordiska kulturministrarna bland annat en nordisk satsning på barn, unga, kultur och språk, ett gemensamt nordiskt biblioteksprojekt samt en satsning på nordisk barn- och ungdomslitteratur. Utskottet ville även lyfta fram det nordiska samarbetet om integration av flyktingar och invandrare, en satsning på nordiskt friluftsliv, nordisk språkförståelse i skolan samt en nordisk insats för att motverka avhopp från skolan och gymnasiet. hade olika utskott även möjlighet att ge synpunkter och förslag till långsiktiga fokusområden inför ministerrådets budget och framåt. Utskottet för kunskap och kultur i diskuterade möjliga inspel till budgeten och beslutade att, utöver de tidigare prioriterade områdena, föreslå en genomlysning av matchningen av efterfrågad arbetskraft kontra utbildningar på den nordiska arbetsmarknaden. Anledningen är att många branscher i har svårt att hitta rätt kompetens vid nyrekryteringar. Det informerades om att presidium bearbetar och sammanställer fackutskottens förslag och tar upp dem till diskussion med innan arbetet med budget inleds . Utskottet för kunskap och kultur i kommer att fortsätta att fokusera på utbildningsfrågor och forskning, integration av nyanlända barn och unga i , idrottsfrågor och friluftsliv samt relevanta EU-frågor. Andra prioriterade områden kommer att vara avhoppsproblematiken i de nordiska skolorna, kopplingen mellan utbildningsinstitutioner och den privata sektorn samt nordiskt kultursamarbete. Utskottet beslutade att sommarmötet ska äga rum i som 2017 firar som självständig stat. uppmärksammar även att den finska fyller . Utskottet för tillväxt och utveckling i Utskottet för tillväxt och utveckling i arbetar med ämnen och frågor som handlar om arbetsmarknad och arbetsmiljö, näringsliv, handel och industri, energi, bekämpandet av gränshinder samt transport och transportsäkerhet. Dessutom behandlar utskottet frågor inom finanspolitiken och den ekonomiska politiken – härunder ramvillkoren för forskning, produktion och handel. Regional- och strukturpolitik, kommunikation och it hör också till arbetsområdena. Utöver detta har utskottet numera det samlade operativa ansvaret för arbetet med gränshinder även om övriga utskott också kommer att arbeta med gränshinder inom sina respektive politikområden. Svenska medlemmar i utskottet har varit (S), (M), (L) samt (V). har även varit utskottets ordförande. Möten och dialog 2016 har utskottet traditionsenligt hållit sammanlagt fem möten. Det traditionsenligt förlängda sommarmötet hölls detta år på . Ett stort antal externa gäster hade inbjudits att delta vid utskottets möten för informa-tion och dialog om särskilda sakfrågor, bland annat rapportförfattare med anledning av Nordiska ministerrådets genomlysning av arbetsmarknaden, ordföranden för Nordiska ministerrådets Gränshinderråd , forskare, representanter från Nordiska investeringsbanken, den regio-nala beslutsnivån i , liksom från det privata näringslivet. Årets sommarmöte hölls på med fokus på energifrågor och arbetsmarknadsfrågor. Med anledning av ej avskrivna rekommendationer mötte även utskottet den finländska samarbetsministern () . Två separata sammankomster anordnades även för fördjupad dialog: ett dialogmöte om nordiskt turismsamarbete i regi av det danska presidentskapet och ett rundabordssamtal med de nordiska transportministrarna i utskottets egen regi. hade utskottet valt att primärt prioritera transportfrågor, energifrågor och arbetsmarknadsfrågor. Arbetsgrupper finns på vart och ett av dessa områden, varav arbetsgruppen för energifrågor leds av svenska ledamoten (M). Det danska presidentskapet hade därtill turism som en av sina prioriterade frågor, vilket sammanföll med utskottets verksamhet. Vid sidan av de prioriterade sakfrågorna har utskottet även arbetat med en rad andra frågor för vilka dialog med om pågående projekt varit en återkommande arbetsmetod. hölls ett rundabordssamtal i med de nordiska transportministrarna som varit planlagt tillbaka. De svenska ledamöter som deltog var (S), (L) och (V) samt (S) från utskottet för ett hållbart . Samtliga länder samt ett självstyrande område fanns representerade med sammanlagt fyra ministrar och två ställföreträdande ministrar. Vid mötet presenterade myndigheten för trafikanalys aktuell transportpolitik i respektive land samt Vision 2050 , och efteråt hölls en dialog mellan utskottsledamöterna och ministrarna. Mötet förbereddes av transportgruppen och ägde bland annat rum mot bakgrund av att det formella för transportpolitik lades ned 2005. Utskottets ledamöter ställde därför frågor om behovet av att återigen upprätta ett mer formellt och strukturerat samarbete på detta område, och det konstaterades att gränshinder borde stå i fokus för planläggningen av transportpolitiken. Sträckor som lyftes fram som särskilt viktiga var järnvägen mellan och eller , –Haparandabanan, tågtrafiken mellan och samt och . Utskottet uttryckte även önskemål om regelbundna möten och ett helhetsgrepp om den nordiska transportpolitiken. Från ministrarnas sida konstaterades att ett fördjupat samarbete är av stort värde, i synnerhet på myndighetsnivå, men att det inte finns behov av ett mer formaliserat samarbete i form av en gemensam nordisk transportplan. Det finns en rad samverkansorgan. Dessa behöver få tydligare uppdrag där även gränsöverskridande transporter lyfts fram, och nationella myndigheter behöver finna nya samverkansformer. Myndighetsnivån bör prioritera viktiga stråk och lägga in det i de nationella planerna. Sträckor i de nordliga delarna av och Fehmarn bält är centrala. Ministrarna menade även att det kunde vara intressant med gemensamma prognosmodeller (för att kunna bedöma framtida transportbehov) och att även titta på frågor kring alternativa bränslen, digitalisering och sjöfart/infrastruktur för flytande naturgas (LNG, liquid natural gas). Slutligen konstaterades från såväl regeringsföreträdare som parlamentariker att samtalen varit givande och att det kan finnas god anledning att ses igen med viss regelbundenhet och i samma format, exempelvis , för en fortsatt och kontinuerlig dialog. Energigruppen presenterade sin slutrapport på temat Nye initiativ om nordisk samarbeid om energipolitikk. Rapporten innehåller 27 initiativ som gruppen menar bör bli en del av det nordiska energisamarbetet och rör energiforskning, och EU, gemensam elmarknad, transport på land och hav, energieffektivitet och nordiska städer. Rapporten lyfter särskilt fram följande sju förslag: att får ett klart mandat att samordna och stärka den nordiska regionens gemensamma energipolitik i förhållande till EU att , , och arbetar för ett harmoniserat marknadsbaserat system för att främja produktion av förnybar energi som går att använda i samtliga nordiska länder att det utvecklas en gemensam nordisk modell för elektroniska laddningsstationer för olika transportmedel att det utvecklas ett långsiktigt samarbetsprogram om utvecklingen av eldrivna färjor att det utvecklas ett samnordiskt program för energieffektivitet i energiintensiva industrier att länderna intensifierar och synkroniserar det operativa samarbetet för en gemensam nordisk slutförbrukarmarknad för energi samt att det tillförs tillräcklig basfinansiering till Nordisk Energiforskning (NEF) från och att de nationella bidragen dessutom ökas proportionellt. Energigruppen tog även initiativ till en ”input-konferens” med rundabordssamtal för dialog och input till ministerrådets utredare , med anledning av den strategiska genomlysningen baserat på rapportens konklusioner som även tillsänts utredaren. Konferensen genomfördes i anslutning till vårens temasession i . Energigruppens rapport har även översatts till engelska och publicerats digitalt. Arbetsmarknadsgruppen har bland annat haft till uppgift att följa den strategiska genomlysningen av det nordiska arbetsmarknadssamarbetet, i synnerhet i relation till EU. Dialog har förts med författaren av genomlysningen, , med uppmaning att fokusera på förslag där det finns förutsättningar för länderna att uppnå enighet. Arbetsmarknadsfrågor har därtill varit i fokus för utskottsarbetet och koncentrerats till frågor om förbättrad rörlighet på den nordiska arbetsmarknaden – mellan länderna – genom åtgärder med sikte på harmonisering av regelverk och validering. Arbetet har utmynnat i följande rekommendationer: 2/2016 Flygsäkerhet och arbetsvillkor inom flyget (A 1647/näring), 3/2016 Mobilitet och rättvis konkurrens (A 1624/näring), 19/2016 Harmonisering av branschregler samt validering för underlättad mobilitet samt 20/2016 Nationell hantering av validering av yrkeskvalifikationer (A 1665/näring). Även turismsamarbetet har varit en viktig fråga för utskottet , även om det faller utanför de tre prioriterade teman som utskottet valt att jobba med . Turismsektorn har en tydlig koppling till utskottets verksamhetsområde. Eftersom ordförandeskapet valt att prioritera frågan inkluderades utskottet i arbetet som främst bestod i ett dialogmöte om nordiskt turismsamarbete som hölls i . Vid mötet deltog de svenska ledamöterna (S) och (V). Dialogen var mellan politiker, nationella departements- och myndighetsrepresentanter, , forskare och de nordiska Visit-organisationerna. Mötet tog sin utgångspunkt i den enkät som gjorts med nämnda aktörer om erfarenheter och behov för att uppnå ett bättre samarbete och utnyttja den potential som finns i denna sektor. Vid dialogmötet blev det tydligt att det finns såväl vilja som behov och visioner för ett mer professionaliserat turismsamarbete i , men att politisk uppbackning behövs liksom nordiska medel i en uppstartsfas för att kunna skapa ett mer långsiktigt samarbete. Stor enighet fanns också om den stora outnyttjade potentialen, medan det är mer oklart vem som tar ansvar för att denna potential utnyttjas, det vill säga vem som har det överordnade ansvaret och koordinerar samarbetet. Turismfrågan har även behandlats i utskottet och utmynnat i två nya rekommendationer; 15/2016 Ökad och hållbar turism i (A 1656/näring) och 16/2016 Nationell koordinering för fler besökare i (A 1656/näring). Med anledning av att utskottet numera har ansvaret för det samlade operativa arbetet med gränshinder i har utskottet även rätt att utse en representant till regeringssidans Gränshinderråd. Utskottets ordförande, den svenske ledamoten (S), har utsetts till en sådan representant. Därtill har utskottets vice ordförande utsetts till sammankallande för den tvärpolitiska gränshindergruppen där det finns representanter från samtliga utskott. Två av utskottets svenska medlemmar ingår i den tvärpolitiska gruppen: (S) och (V). Som det står ovan har de flesta av utskottets nya rekommendationer gränshinder i fokus, exempelvis rörlighet och rättvis konkurrens, harmonisering av branschregler samt validering för att underlätta rörlighet. kommer utskottet i första hand att fokusera på följande fem frågor: uppföljningen av strategiska genomlysning av det nordiska energisamarbetet att biobränslen – i EU:s hållbarhetsdirektiv – klassas som förnybara energislag Utskottet för välfärd i Utskottet för välfärd i behandlar välfärdsfrågor i bred bemärkelse. Här utformas politiken för bland annat omsorg av barn, unga, äldre och personer med funktionsnedsättning. Även missbruksproblematik och droger är ämnen som hamnar på utskottets bord. Utöver det tar utskottet upp demokrati och mänskliga rättigheter, liksom migration, integrationspolitik och flyktingfrågor i stort. låg ett särskilt fokus på det sistnämnda spörsmålet. Svenska ledamöter i utskottet var (SD), (S), (M), (SD) och (S). En avsevärd del av arbetet i utskottet kretsade kring migrations- och integra-tionsfrågor. Eftersom är det nordiska land som har tagit emot flest asylsökande hölls också sommarmötet i , och temat var just integration och migration (se stycket nedan). Utöver det har utskottet behandlat barns och ungas psykiska ohälsa, som också uppmärksammades med ett seminarium (dock inte i utskottets regi). Även hälsa med fokus på medicininköp och sällsynta diagnoser har varit ett prioriterat tema. Med tanke på den flyktingkris som drabbade i allmänhet och i synnerhet , var det inte förvånande att migrationsfrågor och integration kom i fokus . Det visade sig bland annat i att utskottet under mötet i besökte ett transitboende för minderåriga ensamkommande asylsökande i . Här fanns plats för upp till 110 ungdomar i åldern 15–som väntar på besked om var i de ska placeras. Här, liksom i , var en majoritet unga män och merparten kom från och . Temat med ensamkommande unga asylsökande förstärktes ytterligare under Sommarmötet i , som helt kom att ägnas åt dessa frågor. På programmet stod bland annat ett besök vid där utskottet fick en introduktion om hur den aktuella situationen ser ut för ensamkommande asylsökande i – hur många personer det handlar om, hur den historiska trenden ser ut, varifrån de huvudsakligen kommer och orsaker till flykten till . På programmet stod också ett besök hos samt en diskussion med socialutskottet och . Dessutom fick utskottet träffa en representant för organisationen . Ett besök på och dess arbete med ensamkommande unga var en annan punkt på programmet i som varade i . är det land i som har tagit emot flest asylsökande. Det gäller i synnerhet underåriga. tog emot omkring 35 000 ensamkommande asylsökande underåriga av vilka var pojkar. , vid utskottsmötet i , återkom migrationstemat genom att (), presenterade sin verksamhet. är ett forskningsinstitut som inrättades och som har styrelsemedlemmar från samtliga nordiska länder. Framför allt inriktas forskningen på de juridiska sidorna av migrationen till . Det kan handla om gränskontrollsrutiner, återvändande eller om fördelningen av asylsökande mellan länderna. Tanken är att institutets arbete ska öka kunskapen och bidra till politikutvecklingen på området. Utskottet betonar det viktiga i att forskningsresultaten får spridning. Utskottet uttryckte också oro över vad det innebär för på om ett land väljer att ta en paus i sitt mottagande. Dessutom vill utskottet ha belyst hur man bör agera när ett land vägrar ta emot sina egna medborgare, när dessa nekas asyl i . Trots att de nordiska länderna har ganska olika synsätt i frågan om migra-tion betonar utskottet att det centrala är att institutet fokuserar på likheterna mellan de nordiska länderna, inte skillnaderna. Institutet meddelar att man alltid välkomnar input och förslag på forskningsområden från parlamentariker. Vikten av ett nordiskt samarbete på integrationsområdet betonas. Även om länderna för olika politik, kan man säkert lära av varandra när det gäller skolgång, ensamkommande flickor eller arbetslöshet i förhållande till den nordiska arbetsmarknadsmodellen. Man rekommenderar också att uppmanar regeringar att väntetiderna för underåriga asylsökande ska minimeras och att de asylsökande ska erbjudas undervisning och fritidsaktiviteter . Dessutom vill utskottet stödja utvecklingen mot säkrare åldersbedömningar av underåriga (rek. 6/2016/välfärd).