frsrdg · H404NR1 · 2017-03-16 00:00:00 — svenska delegations berättelse om verksamheten svenska delegation får härmed överlämna bifogade berättelse angående sin verksamhet . Berättelsen innehåller en redogörelse för rådets 68:e session den 1–samt en översikt över rådets övriga verksamhet . 2 Huvuddragen i verksamheten 20165 Den politiska utvecklingen i och roll5 Flyktingkris, integrationsfrågor samt gräns- och id-kontroller6 4 68:e session i den 1– 6 Utskotten och kontrollkommittén30 Utskottet för ett hållbart Norden30 Utskottet för kunskap och kultur i Norden34 Utskottet för tillväxt och utveckling i Norden38 Utskottet för välfärd i Norden42 7 Den parlamentariska (BSPC)51 8 Den arktiska parlamentarikerkonferensen54 9 Den parlamentariska Barentskonferensen57 Bilaga 1 svenska delegation 201659 Bilaga 2 Framställningar, rekommendationer och interna beslut 201660 Bilaga 3 Resolution antagen vid den 25:e parlamentariska Östersjö- Inom ramen för samarbetar de nordiska ländernas samt de självstyrande områdena , och och regeringar. Samarbetet grundas på som undertecknades 1962 och har reviderats . anger att samarbetet omfattar sociala och rättsliga frågor, kultur, ekonomi och näringsliv, kommunikationer, miljö och säkerhet. utesluter inte samarbete även på andra områden. har aktivt utvecklat formerna för att ge en parlamentarisk dimension till samarbetet mellan regeringarna på det utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska området. roll är att ta initiativ där man ser problem som kan lösas på nordisk nivå eller där nya möjligheter kan tas till vara genom nordiskt samarbete. Vidare är rådgivande i frågor som rör två eller flera nordiska länder. Begreppet ”nordisk nytta” är grundläggande och innebär att de nordiska länderna samarbetar om sådant de kan göra bättre tillsammans än om de agerar var för sig. Det handlar om att underlätta medborgarnas vardag, erfarenhetsutbyte inför reformer på olika samhällsområden och om att få genomslag för gemensamma nordiska värderingar i internationella sammanhang. består av 87 valda medlemmar från de nordiska länderna samt , och . Verksamheten bedrivs inom ramen för presidiet och de fyra utskotten samt kontrollkommittén. Sessionen är rådets högsta beslutande organ och äger rum varje höst. arrangeras också en temasession . slutsatser får oftast formen av en rekommendation som riktas till eller en eller flera nordiska regeringar. följer upp och kontrollerar att rekommenda-tionerna genomförs på bästa möjliga sätt. Den svenska delegationen bidrar till detta inom ramen för arbetet i men också genom förankring i och genom kontakter med regeringsnivån samt med organisationer och enskilda medborgare. har innehaft presidentskapet för . Vid sessionen 2015 presenterade rådets tillträdande president (S) huvuddragen i det kommande programmet för det danska ordförandeskapet 2016. Det danska ordförandeskapsprogrammet fokuserade på tre områden; försvars- och säkerhetspolitik, hälsopolitiskt samarbete samt turismsamarbete. Avsikten med ordförandeprogram är att lyfta fram de områden där man vill ta nya initiativ eller göra särskilda insatser. Det finns däremot inte utrymme i ett kortfattat program att nämna allt det samarbete som pågår fortlöpande inom eller inom ramen för . Således har såväl utskotten som presidiet fortsatt sitt arbete också på andra sakområden, även om de frågor och åtgärdsförslag som tas upp i programmet betonats särskilt i rådets arbete . Det finns en fortsatt stark önskan från parlamentarikerhåll att öka aktualiteten i arbete att förbättra nationell förankring och att arbeta med snabbare processer. har via sitt genomförda reformarbete eftersträvat mer politisk dialog och mindre av konsensuslösningar. Flykting- och migrationskriser har visat på vissa skillnader, och /16 har den politiska debatten mellan länderna skärpts och dialogen intensifierats – så även i . har den nordiska passfriheten blivit ifrågasatt. har uttryckt att de skärpta gränskontrollerna ofrånkomligen leder till ett avbräck i hela det positiva samarbetet för att främja tillväxten och utvecklingen i och största sammanhängande arbetsmarknadsregion. Krisen i och agerande i närområdet har medfört att även intensifierat sitt engagemang för den parlamentariska falangen av det nordiska försvarssamarbetet för ett säkrare och tryggare . Man upprätthåller de utökade kontakterna med de baltiska länderna, Visegradländerna och de östliga partnerskapsländerna. svenska delegation har i uppdrag att utse representanter i de permanenta kommittéerna för den parlamentariska (, BSPC) och den arktiska parlamentarikerkonferensen (Conference of Parliamentarians of the Arctic Region, CPAR). Den parlamentariska hålls och den arktiska parlamentarikerkonferensen hålls . Vidare ansvarar delegationen för deltagande i det parlamentariska och genom deltagande i dessa samarbeten också i parlamentarikermöten om EU:s nordliga dimension. Därmed uppnås en samordningseffekt i fråga om verksamheten i dessa delvis överlappande samarbetsstrukturer i norra och engagemang i dem. 2 Huvuddragen i verksamheten 2016 verksamhet bedrivs inom ramen för presidiet, de fyra utskotten och kontrollkommittén. Verksamheten inom dessa skildras i avsnitt 5 och 6. eftersträvar mer politisk dialog och vill att arbetet ska vara till så kallad nordisk nytta för medborgarna. har inneburit att dagsaktuella gemensamma nordiska utmaningar varit högst uppe på dagordningen. Nedan skildras de frågor som haft störst inverkan på rådets övergripande verksamhet. Den politiska utvecklingen i och roll har arbetat för att utveckla den parlamentariska dimensionen av det utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet. Den förändrade geopolitiska situationen som följt på utvecklingen i har intensifierat det samarbetet. är mån om att bidra till ökad stabilitet i regionen. Händelserna i och därefter, med olagliga annektering av som uppenbart stod i strid med folkrätten, samt agerande i närområdet, har aktualiserat frågan om fortsatta samarbete med ryska parlamentariker och formerna för detta. ville fortsätta att markera mot det tilltagande försämrade politiska klimatet i men fortsätta att ha kontakt och utbyte med oberoende krafter inom det ryska civila samhället. Eftersom man på regeringssidan har haft begränsade kontakter finns det ett behov av att upprätthålla parlamentariska forum såsom Östersjösamarbetet, samt det arktiska samarbetet. kommer enligt antagna riktlinjer att fortsätta att ha kontakter med ryska parlamentsledamöter, men begränsat fasta årliga evenemang. Den övergripande situationen har försämrats, men de nordiska länderna och är fortfarande nära grannar, och relationer och kontakter bör till viss grad upprätthållas, särskilt på regional nivå. Utvecklingen har medfört att har stärkt sitt samarbete med länder i närområdet. Särskilt med de baltiska staterna men även med Vise-gradländerna och de östliga partnerskapsländerna. De nya säkerhetspolitiska utmaningarna och möjligheterna att stödja demokratiska institutioner är centrala teman för samarbetet. har även inlett diskussioner om relationen med grannarna i väst och följderna av det amerikanska presidentvalet och EU-omröstning, deras globala konsekvenser och påverkan på vår region. Flyktingkris, integrationsfrågor samt gräns- och id-kontroller och har /16 fortsatt att hantera den flykting- och migrationskris som följt på de krigs- och konflikthärdar som tvingar människor på flykt. I , med utvecklade välfärdssamhällen som står upp för demokrati och jämlikhet, har flykting- och migrationskrisen visat på vissa politiska skillnader och intensifierades den politiska debatten mellan länderna – så även i . /16 infördes gräns-, id- och tullkontroller vid de inre nordiska gränserna till följd av den stora flyktingströmmen till , hanteringen av EU:s yttre gräns och de övriga EU-ländernas agerande. I fattades beslutet efter det att meddelat att man inte längre kunde hantera situationen. Flyktingöverenskommelsen mellan minskade antalet asylsökande till . De nordiska länderna står inför liknande utmaningar till följd av flyktingkrisen, och i har man särskilt lyft fram frågor om den nordiska modellen och arbetsmarknads- och integrationsproblematik. I sitt arbete har rådets ledamöter satt mycket fokus på den utsatta gruppen av ensamkommande minderåriga asylsökande som är i särskilt behov av omsorg och trygghet. har återkommande diskuterat gräns- och id-kontrollerna och hur de påverkar de nordiska medborgarna. Rådet har påpekat att kontrollerna varit ett hårt slag mot det öppna och mot Öresundsre-gionen och dess tusentals pendlare som reser över . De skärpta kontrollerna mellan och har inneburit att nordbor, , måste legitimera sig när de korsar . Rådet har uttryckt att det ofrånkomligen leder till ett avbräck i hela det positiva samarbetet för att främja tillväxten och utvecklingen och kan få förödande konsekvenser för största sammanhängande arbetsmarknadsregion. Vid vårens temasession lyfte medlemmar fram att det krävs lösningar på EU-nivå och ett starkare nordiskt samarbete för att lösa flyktingfrågan och få bort gränskontrollerna i . Flera talare betonade behovet av att öka satsningarna på integration och intensifiera arbetet med att lindra de negativa konsekvenserna av gränskontrollerna. En viktig del av det nordiska samarbetet är att underlätta integrationen och arbetet mot alla former av gränshinder. Gränshinderfrågorna står alltid högt på dagordningen och vävs in i olika organ. Begreppet ”nordisk nytta” är grundläggande och innebär att de nordiska länderna samarbetar om sådant de kan göra bättre tillsammans än om de agerar var för sig. Det handlar om att underlätta medborgarnas vardag och erfarenhetsutbyte inför reformer på olika samhällsområden. Det nordiska samarbetet har bedrivits med en stark medvetenhet om att fri rörlighet gynnar handel och kunskapsutbyte, som ger den tillväxt som bygger välfärd. Att avskaffa kvarstående gränshinder inom och hindra att nya uppkommer tillhör samarbetets kärna. Som ett resultat av översynen av Nordiska ministerrådets organisation för gränshinderarbetet ersattes Gränshinderforum med . har som uppgift att identifiera och föreslå åtgärder för att avlägsna gränshinder för medborgare och företag i . (S) var representant i . Inom har en Gränshindergrupp med representation från samtliga utskott bildats. Från den svenska delegationen deltar (S), (S), (S), (M), (M) och (V). Gruppens utgångspunkt är inte att utreda eller driva egna gränshinderfrågor utan att stödja ministerrådets Gränshinderråd när det ger mening samt att meddela rådets representant i om vilka konkreta gränshinder man från rådets sida anser bör prioriteras. Samtliga utskott och presidiet diskuterar kontinuerligt gränshinderfrågor. I enlighet med består svenska delegation av 20 medlemmar och 20 suppleanter som väljer bland sina ledamöter. Delegationens sammansättning framgår av bilaga 1. (M) var delegationens ordförande och (S) delegationens vice ordförande. I delegationens arbetsutskott ingick, utöver delegationens ordförande och vice ordförande, (S), (M), (S) och (SD). Suppleanter i arbetsutskottet var (M), (C), (MP), (L) och (V). svenska delegation och arbetsutskott höll sex respektive tre möten. Delegationens ordförande och vice ordförande deltog dessutom i möten mellan talmannen, utrikesutskottets presidium och delegationspresidierna. Uppföljning och förankring av rekommendationer Medlemmarna av svenska delegation har följt upp rekommendationer och aktivt arbetat med att förankra dem och de nordiska frågorna i . Delegationen har översänt de antagna rekommendationerna till relevanta utskott och även utsett särskilt ansvariga bland delegationens medlemmar till att följa upp behandlingen av rekommendationerna. Vidare har delegationens medlemmar genom motioner, frågor och interpellationer aktualiserat rekommendationerna och andra frågor av nordiskt intresse i . Medlemmar har också utnyttjat den möjlighet som medger att ställa skriftliga frågor till och de nordiska ländernas regeringar. svenska delegation arrangerade, bland annat som ett led i uppföljningen av rådets rekommendationer, tre seminarier i . Studiebesök av ryska parlamentariker Den svenska delegationen tog den 8–emot ryska parlamentariker som besökte och . Gruppen bestod av åtta ledamöter från den ryska statsduman och regionala parlament i nordvästra , och temat för besöket rymdes inom den nordliga dimensionens partnerskap för hälsa och socialt välbefinnande. Den ryska delegationen träffade under sitt besök i bland annat medlemmar av svenska delegation, den svensk-ryska parlamentariska vänskapsgruppen samt socialförsäkringsutskott. I programmet ingick även besök på de nordiska institutionerna Välfärdscenter och Nordregio samt kommun och i . Under besöket fick de ryska parlamentarikerna information om bland annat svensk hälsovård, socialförsäkringsfrågor, migra-tionsfrågor och asylpolitik, barns och ungas psykiska hälsa i samt olika relevanta forskningsprojekt som bedrivs på området både nationellt och i . I informerades delegationen bland annat om hur kommunen arbetar med ungdomar, utanförskap och socialtjänst. På informerades delegationen om hur sjukhuset bedriver specialiserad och högspecialiserad vård, både nationellt och internationellt. Seminarium om psykisk ohälsa bland barn och unga i har arbetat med frågor som rör barn och unga, och det finns oroande tecken som tyder på att unga människor i mår allt sämre. Mot den bakgrunden anordnade svenska delegation ett seminarium på detta tema. Seminariet, som ägde rum i förstakammarsal och samlade ett nittiotal deltagare, syftade till att stärka och utveckla de nordiska samarbetsformerna kring ungas psykiska ohälsa. (S), medlem i rådets utskott för välfärd i , inledde seminariet och hälsade deltagarna välkomna. , politiskt sakkunnig på , redogjorde för regeringens politik kring dessa frågor och framhöll att psykisk ohälsa bland barn och unga är ett prioriterat område. , projektledare på (), presenterade – psykisk hälsa, arbete, utbildning och konstaterade att det är avgörande att både generella och riktade insatser sätts in för att stödja barn och unga i . på Nordiska barn- och ungdomskommittén (Nordbuk), presenterade rapporten och unga i – en tvärsektoriell strategi för 2016–2022 och pekade på tre prioriterade områden: stärkt stöd till utsatta barn, fortsatt stöd till civilsamhället samt förbättrad kunskapsdelning och kompetenshöjande insatser. generalsekreterare framhöll att den psykiska ohälsan till stor del beror på en upplevd press i skolan och i det sociala livet och att det är svårt för unga att koppla bort yttre krav. Han betonade att samhället har det yttersta ansvaret och att det är viktigt att se helheten kring den värld barn och unga lever i . I seminariet deltog även från Föreningen som utifrån egna erfarenheter underströk betydelsen av att arbeta för att få bort fördomar, skuld och skam när det gäller psykisk ohälsa. Briefing om det isländska alltingsvalet Med anledning av alltingsvalet i arrangerade svenska delegation en lunchbriefing om valresultatet och den efterföljande regeringsombildningen. ambassadör och , utrikeskorrespondent på , var inbjudna för att analysera valresultatet, ge en historisk bild av isländsk politik samt ge en orientering kring framtida politiska utmaningar. Briefingen ägde rum i Skandiasal och samlade ett trettiotal riksdagsledamöter och tjänstemän. Lunchsamtal om nordiskt turismsamarbete är ett starkt varumärke och har en unik status internationellt när det gäller turism. Nya arbetstillfällen skapas kontinuerligt och turismen är en snabbt växande bransch, men trots detta har de nordiska länderna till stor del arbetat var och en för sig på detta område. Mot den bakgrunden arrangerade den svenska delegationen ett lunchsamtal som var ämnat att belysa hur kan dra största möjliga nytta av den potential som finns i det starka nordiska varumärket och hur samarbetet mellan länderna kan bli bättre. I panelen ingick från delegationen (S) och (V) som är ordförande respektive medlem av utskott för tillväxt och utveckling. Övriga paneldeltagare var , docent i turismvetenskap, , Brand Director på Visit samt , rådsdirektör för och regeringens särskilda utredare för turismpolitiken. Vid diskussionen kom det bland annat fram att de nordiska turistorganisationerna haft olika mål från respektive parlament, vilket har försvårat ett närmare samarbete, men det finns goda exempel på både kommuner och regioner i som samarbetar för att nå fler turister. Nya trender – såsom hållbar och miljövänlig turism, volontärarbete på en destination och en önskan att lära sig mer om platsen – lyftes också fram under lunchsamtalet. Dialog med den nordiska samarbetsministern, inrikesministern och EU-ministern Den svenska delegationen har haft en dialog med den nordiska samarbetsministern (S) om aktuella nordiska samarbetsfrågor. Huvudfrågor har bland annat varit Nordiska ministerrådets arbete med att avlägsna gränshinder, försvarsfrågor, en nordisk profileringsstrategi samt arbetet med det kommande svenska ordförandeskapet i ministerrådet 2018. Delegationen bjöd även in inrikesminister (S) för en orientering om bland annat gränskontrollerna och flyktingsituationen. Ministern beklagade de problem som gränskontrollerna innebär för de människor som pendlar i , men betonade att åtgärderna var nödvändiga mot bakgrund av den stora inströmningen av flyktingar . Delegationen informerades även om ett nytt avtal som innebär att nordisk polis vid akuta situationer kan agera över gränserna under det andra landets befäl. Vid delegationens sista möte för året inbjöds EU-minister (S) till en diskussion om EU och . Ministern redogjorde för regeringens arbete med EU-frågor och nya förutsättningar efter det amerikanska presidentvalet och utträde ur EU, brexit. I fråga om brexit såg ministern oroande tecken på att den administrativa hanteringen i hög grad kan komma att stå i vägen för det rent politiska arbetet. Delegationen blev även informerad om regeringens ambitioner när det gäller den sociala dimensionen inom EU. Där vill regeringen få till stånd ett nära samarbete likt det som existerar på klimatområdet. Från delegationens sida framfördes synpunkter och frågeställningar om bland annat gränshinderarbetet, nordisk så kallad screening av EU-direktiv, Nord Stream, handelsavtal samt relationen till . Den svenska delegationen har fortsatt att bjuda in , informationskontoret i Fokus, informationstjänsten Hallå samt representanter från Ungdomens Nordiska råd (UNR) till sina delegationsmöten för utbyte av information och gemensamma samarbetsprojekt. Delegationens medlemmar och suppleanter har även medverkat vid olika arrangemang inom ramen för det särskilda samarbetsavtal som den svenska delegationen har med . Delegationen träffade Nordiska ministerrådets generalsekreterare och direktör för att informera sig om aktuella prioriteringar inom respektive verksamhet. När det gällde ministerrådets reformarbete Nytt låg tyngdpunkten bland annat på ett stärkt samarbete på ministernivå, en effektivisering av sekretariatet och en tydligare ägarstyrning av ministerrådets institutioner. Ett ökat fokus på roll i världen, nordiskt samarbete om integration och nordiska lösningar på globala utmaningar stod också högt på agendan. För vidkommande informerades delegationen om arbetet för ett bättre samspel mellan rådet och ministerrådet och en tidigare och tätare dialog om budgeten. Behandlingen av rådets rekommendationer med en effektivare politisk dialog med relevanta ministrar var också något som lyftes fram av rådsdirektören. Ambassadör delgav vid ett möte delegationen information om sitt nya uppdrag att delta i den nystartade nordiska arbetsgruppen om och G20. Arbetsgruppen etablerades som en konsekvens av statsminister- initiativet 2015 om nordiska lösningar på globala utmaningar. Initiativet bygger på att har något att bidra med internationellt, såsom hög tillväxt, låg korruption, jämställdhet och innovationsförmåga. Gruppen höll sitt första möte , och tanken är att även ambassaderna ska involveras i det kommande arbetet. 4 68:e session i den 1– session är årets största nordiska forum för dialog mellan parlamentariker, statsministrar, oppositionsledare och fackministrar från hela . Den 68:e sessionen anordnades i danska den 1–. och FN:s världsmål, integrationsfrågor och frågor kring försvar och säkerhet var några av de ämnen som behandlades på sessionen. Det tillträdande norska ordförandeskapet i presenterade sitt program liksom det kommande finska presidentskapet i . På programmet fanns även en diskussion om nordiska arbetsmarknadspolitiska problem, presentation av nya medlemsförslag samt traditionsenlig plenardebatt och votering om medlemsförslag. Vid sessionen deltog gäster från bland annat , den parlamentariska och den arktiska parlamentarikerkonferensen, , ryska statsduman, ryska federationsrådet, nordvästra parlamentariska församling (, PANWR), och . Även flertalet av de nordiska talmännen fanns på plats under öppnandet med anledning av att de höll nordiskt möte parallellt med ses-sionen i . Det fullständiga protokollet från sessionen finns på . Vid det inledande toppmötet med de nordiska statsministrarna diskuterades hur kan hjälpa till för att uppnå FN:s nya utvecklingsmål och behovet av ett nära och tätt samarbete mellan de nordiska länderna även i fortsättningen. Det konstaterades att jämställdhet är nyckeln till hållbar utveckling. statsminister () inledde med att säga att världen skulle ha legat betydligt bättre till i förhållande till FN:s utvecklingsmål om kvinnorna haft en starkare ställning. Statsminister sa att inte ens uppfyller målet för jämställdhet, sysselsättning och klimat och att vi i behöver anstränga oss ytterligare för att tillsammans lyfta fram den nordiska välfärdsmodellen. På den finska statsministerns anförande gav (S) en replik och frågade hur vi i kan samarbeta mer konkret, hitta goda exempel, dela erfarenheter med varandra och arbeta mer effektivt. (M) frågade hur ser på ett eventuellt svenskt medlemskap i , och (M) lyfte fram frågan om hållbar säkerhet och behov av rysk gas. statsminister (Høyre) sa att vi måste lyfta fram jämställdhetsfrågorna i globala sammanhang och involvera kvinnor i alla pågående fredsprocesser – som ska akta sig för att pracka på andra länder nordiska lösningar. Statsminister lyfte fram att de nordiska länderna har en lång tradition med att bidra internationellt med olika typer av bistånd men att vi nu måste utveckla vårt samarbete, exempelvis inom miljö- och klimatfrågorna som är centrala för att uppnå utvecklingsmålen. På den norska statsministerns anförande frågade (M) om satsningar på järnvägssträckan ––för en hållbar miljö och för att förbättra för arbetspendlare. (S) tog upp frågan hur den norska regeringen ska säkra att utsläppen och klimatgaserna minskar . (S) frågade om minskat norskt bistånd till FN:s organisationer. (V) frågade vad den norska regeringen ska göra för att minska sitt beroende av olja för att nå hållbarhetsmålen. statsminister (S) tog i sitt anförande upp att styrka ligger i att vara jämlika, att jämställda samhällen på grund av sin solidaritet och tolerans är rika och moderna och har gjort oss till världens mest integrerade, konkurrenskraftiga och hållbara region. Statsminister menade att borde gå före i arbetet för att uppnå FN:s hållbarhetsmål. Löfven resonerade kring arbetet med att ta fram nationella handlingsplaner som ska kompletteras med en gemensam nordisk sådan. (C) frågade den svenska statsministern om nordiskt stöd till jordbruk och förbättrat nordiskt samarbete kring utvecklings- och biståndsinsatser. statsminister (Venstre) lyfte fram att sett hur långt vi har kvar innan FN:s utvecklingsmål är uppnådda. Detta såg vi /16 när och tog emot stora migrations- och flyktingströmmar, inte bara från och andra krigsområden utan även från andra delar av världen där fattigdom driver människor på flykt.