frsrdg · H504JO1 · 2017-11-14 00:00:00 — att SiS platser till viss del var upptagna av ungdo- mar där syftet med vården redan hade uppfyllts. SiS har emellertid inte behörighet att skriva ut dessa ungdomar från vård. Det beslutet tas av kommunen. Ungdomar kan således behöva vara kvar på en institution i avvaktan på en annan placering inom eller utanför SiS. Myndigheten kommer att fortsätta arbeta för en ökad genomströmning med hjälp av interna vårdkedjor och tidig planering för utskrivning i samarbete med . Den akuta bristen på utbildad arbetskraft inom den sociala sektorn har påverkat SiS möjligheter att bemanna institutioner med behörig personal, vilket även påverkar möjligheterna att utöka antalet platser. Därför fattade SiS beslut om att möjliggöra avsteg från gällande riktlinjer om fastställda kompetenskrav för befattningen behandlingsassistent. Be- slutet gäller , se bilaga 4. SiS har i olika sammanhang, bl.a. inom ramen för den s.k. LVU- utredningen (SOU 2015:71), lyft frågan om samverkan mellan SiS och psykiatrin. Det är SiS erfarenhet att psykiatrin ibland har svårt att svara upp mot de särskilda resursbehov som kan finnas hos en enskild individ. Detta kan i sin tur få direkta konsekvenser för SiS kapacitet eftersom flera platser kan behöva stängas för att kunna ge en enskild ungdom en trygg och säker vård. SiS välkomnar därför att har fått i uppdrag att utreda förutsättningar och former för en mer integrerad och speciali- serad dygnsvård som kan möta behoven såväl av vård med stöd av LVU som av hälso- och sjukvård och ser fram emot att kunna bidra i detta ar- bete. SiS ser inga tecken på att den redan unikt höga efterfrågan, som bl.a. hänger samman med flyktingsituationen, kommer att minska . Därför har SiS fortsatt fullt fokus på att öka myndighetens kapacitet. Det är av högsta prioritet för SiS att myndigheten vid en ansökan från soci- altjänsten ska kunna anvisa plats, oavsett kön, ålder eller vårdbehov. Utökningen av SiS kapacitet ska framförallt ske genom ett fokuserat arbete med att utnyttja befintliga lokaler på bästa sätt, att söka 2017/18 JO1 2017/18 JO1 efter lämpliga alternativa lokaler och att genomföra om- och nybyggna- tioner. SiS kommer även att fortsätta sitt arbete med att främja en bättre genomströmning i verksamheten. I ett beslut anförde JO följande. Av den redogörelse som SiS nu har lämnat kan jag konstatera att kommunernas efterfrågan på platser vid de särskilda ungdomshemmen har fortsatt att öka se- dan JO:s uppföljning . Detta har inneburit fortsatta svårigheter för SiS när det gäller möjligheterna att kunna anvisa plats vid de särskilda ungdomshemmen. Av redogörelsen framgår att svårigheterna har va- rit störst i fråga om pojkar som ska placeras. Platssituationen har även varit ansträngd vid LVM-hemmen sedan JO:s förra uppföljning. är det dock inte någon kö inom missbruksvården. Jag kan konstatera att platssituationen vid de särskilda ungdomshemmen och LVM-hemmen har varit ansträngd även om förhållan- dena har varierat något. Att situationen är problematisk, särskilt när det gäller möjligheterna för SiS att snabbt kunna bereda ungdomar plats vid de särskilda ungdomshemmen, är mycket oroväckande. Om ett vård- behov inte tillgodoses kan allvarliga konsekvenser uppstå för den vårdbehö- vande. SiS:s redogörelse visar också att bristen på platser vid de särskilda ung- domshemmen fick allvarliga följder i ett enskilt fall. SiS har redogjort för vilka åtgärder som har vidtagits och som planeras för att situationen ska förbättras. Det finns en medvetenhet kring problematiken och det pågår ett aktivt arbete när det t.ex. gäller att utöka antalet platser genom bl.a. ny- och ombyggnationer. Även om situationen vid de särskilda ungdoms- hemmen och LVM-hemmen är oroväckande ser jag positivt på att SiS priorite- rar frågan och arbetar på flera plan för att komma till rätta med problemen. Jag anser att det inte finns skäl att vidta några ytterligare åtgärder eller göra några ytterligare uttalanden i saken än att skicka en kopia av beslutet till för kännedom. 2017/18 JO1 En familjerättssekreterare som skulle höras som vittne i en vårdnadstvist talade med barnet före domstolens huvudförhandling; fråga om hon före förhandlingen borde ha informerat båda vårdnadshavarna om vad som hade kommit fram vid samtalet (Dnr 5044-2015) Beslutet i korthet: På uppdrag av tingsrätten i en vårdnads- och umgänges- tvist lämnade (familjerätten) in två yttranden till tingsrätten. Yttrandena innehöll redogörelser för två samtal som hade förts med barnet som då var . Familjerättssekreteraren kallades därefter till tingsrätten för att höras som vittne vid huvudförhandlingen. För att förvissa sig om att barnet stod fast vid de uppgifter som han tidigare hade lämnat hade familje- rättssekreteraren ett tredje samtal med barnet före huvudförhandlingen. Samtalet ägde rum hemma hos modern. Barnets far fick inte kännedom om samtalet förrän vid huvudförhandlingen. JO konstaterar att barnet hade uppnått en sådan ålder och mognad att han själv kunde bestämma om han ville samtala med . Det var där- för inte nödvändigt att få faderns samtycke till samtalet. Det är dock viktigt att en tjänsteman agerar på ett sådant sätt att inte den ena parten uppfattar tjänstemannen som partisk. Om den ena vårdnadshavaren först vid huvud- förhandlingen får information om att ett nytt samtal med barnet har ägt rum finns det en risk för att föräldern ifrågasätter tjänstemannens opartiskhet och att förtroendet skadas. Familjerättssekreteraren borde därför ha informerat fadern före huvudförhandlingen om vad som hade kommit fram vid samtalet med barnet. I en anmälan till JO klagade och på omsorgs- och socialför- valtningen (familjerätten) i . De uppgav bl.a. följande: har en son, L., som är född . inledde L:s mor en vårdnadstvist i domstol. Inför en muntlig förberedelse hämtade tingsrätten in s.k. snabbupplysningar från . Inom ramen för snabbupplys- ningarna förde familjerättssekreteraren ett samtal med L. . Fa- miljerättssekreteraren hade därefter ytterligare ett samtal med L. den 4 septem- ber 2014, även detta på uppdrag av tingsrätten. Inför huvudförhandlingen sam- talade familjerättssekreteraren en tredje gång med L. Detta skedde på eget ini- tiativ, utan att tingsrätten hade begärt det. Det tredje samtalet fördes den 10 no- vember 2014 i sonens hem. fick, trots att han är vårdnadshavare för L., inte någon information om detta samtal. Inte heller tingsrätten eller ombud kände till samtalet. Det var först under vittnesförhöret med familjerätts- sekreteraren, som skedde under huvudförhandlingen , som de fick vetskap om samtalet. L:s mor var den ende som kände till samtalet. Familjerättssekreteraren har under hela processen varit partisk och tagit ställ- ning för modern. 2017/18 JO1 Till anmälan bifogade och ett antal handlingar, bl.a. famil- jerättens yttranden till tingsrätten. Inledningsvis hämtades journalanteckningarna om L. för tiden maj–in. JO hämtade även in vissa handlingar från tingsrätten. JO begärde därefter att i skulle yttra sig över det som och hade uppgett i sin anmälan om att samtal hade skett med L. . Nämnden skulle yttra sig över om det hade funnits rättsligt stöd för detta samtal och om det varit lämpligt att hålla samtalet. Nämnden anförde i ett remissvar bl.a. följande: Föreläggande från ankom till den l , med beställning om kompletterande skriftligt yttrande gällande L. uttryckliga inställning rörande boende inkluderande växelvis boende och umgänge. Det kompletterande yttrandet skulle inkomma till tingsrätten . Familjerättssekreterare tog kontakt med L., som själv fick önska var samtalet skulle äga rum. L. önskade att samtalet skulle ske i hemmet hos modern. L. var vid tillfället . bedömning var att L. under samtalet var lugn och samlad. Samtalet sammanfattades av och yttrandet sändes till tingsrätten efter genomläsning och godkännande av L. inkommer kallelse till tingsrätten. Föräldrarna har begärt att ska vittna. kontaktar L. ånyo utifrån detta. Samtalet finns återgivet i journal anteckning daterad . L. säger i samtalet att han önskar att själv få komma till förhandlingen och prata i egen sak. vidarebefordrade hans önskan till tingsrätten som dock inte fann det lämpligt. L. uttrycker stark önskan om att hans åsikt i frågan framförs, L. säger "du måste lova att berätta för domstolen att jag inte ska ha något papper på att jag ska träffa pappa, för jag vet att det ska bestämmas. Jag vill bestämma själv om jag ska träffa pappa eller inte. Det är ju mig det handlar om". Dagen före tingsrättens förhandling kontaktade . på skolan, enligt tidigare överenskommelse. Syftet med kontakten var att L. skulle ges möjlighet att göra tillägg eller ta tillbaka de uppgifter som skulle framföra vid förhandlingen. redovisade pojkens inställning. I det skriftliga yttran- det ingivet till tingsrätten, daterat , finns inget förslag till beslut, vilket hänvisar till i sitt klagomål. Det är undertecknads bedömning att haft ett tydligt strukturerat barnperspektiv i sin handläggning, i sin kontakt med L. och i sitt yttrande. Handläggningen har skett utifrån föreskrifter. Av 6 kap 2a, första stycket , framgår att barnets bästa ska vara avgörande för alla beslut om vårdnad, boende och umgänge. Av tredje stycket i bestämmelserna framgår att hänsyn ska tas till barnets vilja med beaktande av ålder och mognad. 2017/18 JO1 L. är vid tingsrättens begäran den l år och 6 månader. gör bedömningen att han är adekvat och mogen för sin ålder. Hon träffar honom enskilt för samtal. L. är väl insatt i omständlighe- terna kring mötet med , utifrån tingsrättens begäran om kom- plettering. L. gavs under samtalet tillfälle att berätta om sin situation och fick möjlighet att framföra sin åsikt. återkopplade vid flera tillfallen både under samtalet, efter att samtalet sammanställts i skrift och inför förhandlingen för att säkerställa att uppgifterna hon lämnat rörande L. uppfattats rätt. Det är undertecknads bedömning att någon jävssituation inte föreligger. Utifrån ovanstående redogörelse för handläggning, är det undertecknads bedömning att omsorgs- och socialförvaltningen följt bestämmelser och lagrum i aktuell fråga. Ärendet är korrekt handlagt med barnets bästa i fo- kus. och yttrade sig över remissvaret och anförde bl.a. följande: Det fanns inte några indikationer på att L. skulle ha ändrat sin inställning efter samtalet . Det var därför mycket märkligt att familjerättssek- reteraren, på eget initiativ, förde ett nytt samtal med L. före huvud- förhandlingen. L:s mor hade tillgång till yttrandet före huvudför- handlingen medan inte ens visste om att samtalet hade ägt rum. Det blev pinsamt under huvudförhandlingen när familjerättssekreteraren frågade om domstolen ville ta del av det nedskrivna samtalet som hade ägt rum före huvudförhandlingen. Familjerättssekreterarens agerande visade på hennes engagemang för motparten och att hon hade valt sida redan från början. I ett beslut anförde JO följande. Av utredningen framgår inledningsvis följande: fick familje- rätten en begäran från tingsrätten om att lämna upplysningar enligt 6 kap. 20 § . Samtal med vårdnadshavarna och L. ägde rum och de s.k. snabbupplysningarna lämnades till tingsrätten . inkom en begäran från tingsrätten om ett kompletterande yttrande om L:s uttryckliga inställning till boende och umgänge. Ett nytt samtal med L. ägde rum och en sammanfattning av samtalet lämnades därefter till tingsrätten. fick familjerättssekreteraren en kallelse till tingsrätten för att höras som vittne vid huvudförhandlingen . Familjerättssekreteraren skrev då till L. och bad att få träffa honom ytterligare en gång. Av journalen framgår att familjerättssekreteraren besökte L. i hemmet och samtalade med honom . Det framgår även av journalen att hon ringde till skolan , före huvudför- handlingen, för att höra om L. hade läst redogörelsen från samtalet och om han hade något ytterligare att tillägga. och har klagat på (familjerättens) hand- läggning i flera avseenden. Jag har dock begränsat min granskning till att gälla det samtal som ägde rum med L. . 2017/18 JO1 SOCIALTJÄNST Domstolen har en skyldighet att se till att frågor om vårdnad, boende och umgänge blir utredda på ett lämpligt sätt. Domstolen kan ge i uppdrag till so- cialnämnden att verkställa en utredning och rätten får fastställa riktlinjer för utredningen. Om det inte är olämpligt ska den som verkställer utredningen för- söka klarlägga barnets inställning och redovisa den för rätten samt lämna för- slag till beslut (6 kap. 19 § ). Innan en domstol fattar ett s.k. in- terimistiskt beslut om vårdnad, boende eller umgänge kan domstolen inhämta upplysningar från socialnämnden i frågan (s.k. snabbupplysningar). Innan so- cialnämnden lämnar upplysningar ska den, om det är lämpligt, höra föräldrarna och barnet (6 kap. 20 § ). På begäran av tingsrätten lämnade in snabbupplysningar och ett kompletterande yttrande . Samtalet ägde emellertid rum med L. utan att domstolen hade begärt något yttrande från socialnämnden. Av utredningen framgår att samtalet ägde rum mot bakgrund av att familjerättssekreteraren skulle höras som vittne i vårdnadsmålet och att hon ville förvissa sig om att L. stod fast vid de uppgifter som han tidigare hade lämnat. För att ha samtal med ett barn inom ramen för en utredning om vårdnad, boende och umgänge krävs som regel vårdnadshavarens samtycke (se prop. 2009/10:192 s. 18). Om ett barn har uppnått den ålder och mognad som krävs för att själv bestämma om sin medverkan, är det emellertid barnet som råder över om något samtal ska äga rum. Barnets medgivande är då en både nödvän- dig och tillräcklig förutsättning. Det innebär i sin tur att vårdnadshavarens sam- tycke till samtalet inte behöver hämtas in (prop. 2009/10:192 s. 16). L. var för samtalet och . Familjerättssekreteraren bedömde att L. var adekvat och mogen för sin ålder. Det finns inte skäl för mig att ifrågasätta den bedömningen och L. har mot den bakgrunden själv kunnat bestämma om han velat medverka i utredningen och samtala med . Det finns därför inte skäl för mig att kritisera soci- altjänsten för att ha samtalat med L. utan att hämta in samtycke. Även om det inte var nödvändigt att hämta in samtycke till samtalet borde familjerättssekreteraren före domstolsförhandlingen ha informerat om att hon hade träffat L. ytterligare en gång och om vad som hade kommit fram vid samtalet. Samtalet med L. fördes hemma hos modern där L. bodde och modern har, som jag har uppfattat saken, känt till familjerättssekre- terarens samtal med L. . fick däremot kännedom om samtalet först vid huvudförhandlingen när familje- rättssekreteraren hördes som vittne och berättade vad L. hade sagt inför för- handlingen. L. hade i tidigare samtal uppgett att han själv ville höras inför domstolen och att han tyckte att det var viktigt att familjerättssekreteraren förde fram hans ståndpunkt. Det finns inte skäl för mig att tro att familjerättssekreteraren hade något annat syfte än att, så utförligt som möjligt, framföra L:s åsikt och inställ- ning i de frågor som skulle behandlas i domstolen. Det är dock viktigt att en tjänsteman agerar på ett sådant sätt att den ena parten inte uppfattar tjänsteman- 2017/18 JO1 nen som partisk. Om den ena vårdnadshavaren, som i detta fall, först vid hu- vudförhandlingen får information om att ett nytt samtal med barnet har ägt rum finns det naturligtvis en risk för att föräldern ifrågasätter tjänstemannens opar- tiskhet och att förtroendet skadas. Handläggaren förtjänar därför kritik för att ha brustit i att informera om samtalet. Det som och har uppgett i övrigt leder inte till någon åtgärd eller något uttalande från min sida. 2017/18 JO1 Stöd och service till vissa funktionshindrade En nämnd har utan rättslig grund fattat beslut om att lägga ner utredningar om insatser enligt LSS i stället för att pröva en ansökan i sak (Dnr 2130-2015) Beslutet i korthet: I en anmälan till JO framfördes klagomål mot att i kommun inte hade prövat en ansökan om insatser enligt LSS i sak. I stället hade nämnden fattat ett beslut om att lägga ner samtliga utredningar om den enskildes rätt till sökta insatser med moti- veringen att det saknades underlag som styrkte att den enskilde tillhörde personkretsen enligt LSS. I ärendet gör JO uttalanden om under vilka förhållanden en myndighet kan avstå från en sakprövning respektive när den har en skyldighet att ta ställning till en ansökan i sak. I beslutet uttalar JO att det i LSS saknas uttryckliga krav på att den en- skilde måste lämna in några handlingar i samband med en ansökan. Enbart den omständigheten att det inte finns tillräckligt underlag för att kunna be- vilja en ansökan kan därför inte vara skäl för att låta bli att ta ställning till en ansökan i sak. JO konstaterar att omsorgsnämnden saknat rättslig grund för sitt beslut att lägga ner utredningarna. Dessutom konstaterar JO att myndigheten brus- tit i sin service- och utredningsskyldighet samt att det varit fel att låta bli att kommunicera vissa uppgifter. I en anmälan som kom in till JO framförde L.D. klagomål mot i kommun med anledning av myndighetens handläggning av ett ärende om insatser enligt 9 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. Ärendet avsåg M.D., som L.D. hade i uppdrag att vara god man för. I sin anmälan uppgav L.D. i huvudsak följande: om personlig assistans hos kom- mun. Med anledning av ansökan inledde kommunen en utredning av M.D:s hjälpbehov. fattade omsorgsnämnden emellertid beslut om att lägga ner den påbörjade utredningen på grund av att det saknades underlag som styrkte att M.D. tillhörde personkretsen enligt LSS. Genom beslutet att inte slutföra utredningen har omsorgsnämnden fördröjt ett beslut i själva sakfrågan. har inte heller haft möjlighet att överklaga saken i sig, utan har fått begära att myndigheten ska återuppta utredningen och fatta ett beslut i fråga om rätten till personlig assistans. En kommun ska dock alltid fatta ett beslut efter en an- sökan om personlig assistans. Det finns heller inga krav på att man måste lämna in läkarintyg som fastställer att man tillhör personkretsen. STÖD OCH SERVICE TILL VISSA FUNKTIONSHINDRADE Handlingar i ärendet begärdes in och granskades. Därefter remitterades anmälan till i kommun för yttrande. I sitt remissvar anförde myndigheten bl.a. föl- jande: Nedan följer en redogörelse för handläggningen av ärendet: : En skriftlig ansökan om personlig assistans, ledsagarservice, kontaktperson, avlösarservice i hemmet och korttidsvistelse utanför hem- met enligt 9 § LSS, inkommer från M.D:s gode man L.D. till myndigheten för äldre och personer med funktionsnedsättning i kommun (myndigheten). : Telefonsamtal mellan LSS-handläggare på myndigheten och en socialsekreterare på rehabiliteringscenter för psykosöppen- vård i kommun (Grengården). Telefonsamtalet rör huruvida en utredning som styrker eventuell LSS- personkretstillhörighet för M.D. Socialsekreteraren på Grengår- den uppger att en utredning pågår men att den tar väldigt , att M.D. är fruktansvärt blyg och måste vänja sig vid tolk och psykolog. Socialsek- reteraren uppger att det är ganska troligt att M.D. har ett förståndshandikapp då hon uppför sig mycket som ett barn. Socialsekreteraren ska undersöka med läkare på Grengården om det finns några övriga intyg som styrker att M.D. har ett funktionshinder som kan berättiga henne till stöd enligt LSS. : Telefonsamtal mellan LSS-handläggare och socialsekreterare på , som säger att de måste avvakta med ansökningarna så . dröjer och socialsekreteraren vet ej när den är klar. De har inget annat underlag och socialsekreteraren säger att de måste vänta tills psykologutredningen är klar och då ansöka om LSS-insatser på nytt. : Vid en intern ärendedragning inom myndigheten bestäms att utredningarna ska läggas ned då intyg som styrker M.D:s personkretstillhö- righet enligt LSS saknas och att M.D. får inkomma med nya ansökningar när psykologutredningen är klar. : Beslut fattas om att lägga ned samtliga utredningar på grund av att underlag som styrker att M.D. tillhör någon av LSS personkretsar saknas. Beslutet om nedläggning gäller insatserna personlig assistans, led- sagarservice, kontaktperson, avlösarservice i hemmet och korttidsvistelse utanför hemmet, alla enligt 9 § LSS. : En handling inkommer från M.D:s ombud, vari ombudet begär att utredningarna ska öppnas igen och att ett beslut ska fattas antingen till fördel eller nackdel för M.D. och att beslutet som fattas ska vara överklag- bart. Vidare anför ombudet att i en utredning daterad kommit fram till att M.D. tillhör personkrets l § p. l LSS samt har rätt till personlig assistans om och att nämnden av denna anledning bör komma fram till att M.D. har rätt till per- sonlig assistans. : Psykologutlåtande från Grengårdens rehabiliteringscenter in- kommer till myndigheten. : Myndigheten bedömer att psykologutlåtandet från Grengår- dens rehabiliteringscenter avseende LSS-personkretstillhörighet inte ska godtas eftersom diagnos har ställts via observationer och intervjuer med M.D:s mor och bror. 2017/18 JO1 2017/18 JO1 STÖD OCH SERVICE TILL VISSA FUNKTIONSHINDRADE : Myndigheten skickar skrivelsen som inkom från M.D:s om- bud vidare till Förvaltningsrätten i då myn- digheten tolkar skrivelsen som ett överklagande av myndighetens beslut som fattades . : Information inkommer till myndigheten avseende att Förvalt- ningsrätten ej fått ta del av överklagandet. : Överklagandet samt fullmakt faxas till Förvaltningsrätten av LSS-handläggare. : Telefonsamtal mellan LSS-handläggare och M.D:s ombud. Ombudet frågar hur det gått med begäran om att utredningen om personlig assistans ska återupptas. Handläggaren informerar om att myndigheten tol- kat skrivelsen som ett överklagande av myndighetens beslut och att det därmed skickats vidare till Förvaltningsrätten. Det juri- diska ombudet uttrycker att denne uppfattat att beslutet inte var överklag- bart. Ombudet informeras också om att myndigheten beslutat att inte godta psykologens utlåtande daterat . : En ny ansökan om personlig assistans enligt 9 § 2 LSS för M.D. inkommer till myndigheten. Ansökan aktualiseras och utredning in- leds. : Dom från Förvaltningsrätten i inkommer. Förvalt- ningsrätten upphäver kommunens beslut fattat om att lägga ned utredningarna avseende M.D:s ansökan om insatser enligt LSS och återvisar målet till kommunen för fortsatt handläggning. : Med anledning av den inkomna domen från Förvaltningsrätten aktualiseras och inleds utredningar gällande ledsagning, kontaktperson, av- lösarservice i hemmet och korttidsvistelse utanför hemmet, alla enligt 9 § LSS. Avseende personlig assistans inkom en ny ansökan , vilken utreds i stället för den tidigare inkomna ansökan om personlig assistans. : Återkallar M.D:s ombud ansökan om ledsagarservice, kon- taktperson, avlösarservice i hemmet och korttidsvistelse utanför hemmet, alla enligt 9 § LSS. Endast ansökan om personlig assistans kvarstår således. : LSS-handläggaren föreslår för ett möte via mail och ombudet svarar samma datum att M.D:s gode man är bortrest, att man måste avvakta med att boka tid och att ombudet kommer att återkomma. : Ett möte hålls mellan M.D., M:D:s gode man, tolk, ombud samt handläggare och gruppchef på myndigheten. Myndigheten meddelar vid mötet att man inte godtar ombudets fullmakt varpå mötet avslutades. : LSS-handläggaren bokar in ett hembesök som sedan ställs in eftersom tolken blir sjuk. : En ny fullmakt som utvisar ombudets rätt att företräda M.D. inkommer till myndigheten. : Utredningen sammanställs och sänds för kommunicering till M.D:s ombud. Inga synpunkter inkommer till myndigheten. : Beslut om att avslå ansökan om personlig assistans fattas, då det bedöms att M.D. inte uppfyller samtliga kriterier för att omfattas av någon av de personkretsar som avses i LSS. : Överklagande av myndighetens beslut fattat inkommer till myndigheten. : Myndigheten fattar ett nytt beslut gällande M.D:s personkrets- tillhörighet. Beslut fattas om att M.D.