frsrdg · H404RR1 · 2017-02-22 00:00:00 — överlämnar härmed årsredovisning . Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för ska riksrevisorn med administrativt ansvar besluta om årsredovisningen för myndigheten. Årsredovisningen beslutades av . 13 kap. 7–9 §§ regeringsformen 9 kap. 17–19 §§ och 13 kap. 5–8 §§ riksdagsordningen Lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Lagen (2002:1023) med instruktion för Lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och (REA-lagen) Förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag Beslut, intygande och underskrift Riksrevisorn med administrativt ansvar fattar beslut om årsredovisning enligt 4 a § lagen (2002:1023) med instruktion för . Jag intygar att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Jag bedömer att den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten är betryggande. Beslut, intygande och underskrift2 Granskningsplanen, årliga rapporten, uppföljningsrapporten9 Sammanfattning – resultat och utveckling under 201616 Sammanställning över väsentliga uppgifter39 Uppgifter om ledande befattningshavare54 är en viktig del av kontrollmakt genom oberoende granskning av statlig verksamhet. Granskning är centralt både för att tillse att offentliga medel används ändamålsenligt och för legitimiteten hos och tilliten till den offentliga verksamheten. uppdrag är att granska genomförande och resultat av statliga insatser genom effektivitetsrevision och årlig revision. sionen ska huvudsakligen inriktas på granskning av hushållning, resursutnyttjande, måluppfyllelse och samhällsnytta. Den årliga revisionen syftar till att bedöma om statliga myndigheters årsredovisningar är tillförlitliga och om räkenskaperna är rättvisande samt med vissa undantag om myndigheterna följer tillämpliga regler och särskilda beslut. vidtogs åtgärder för att bättre skulle kunna svara mot sitt omfattande uppdrag. Målet var att stärka effektiviteten i effektivitetsrevisionen genom att öka antalet rapporter och bredda innehållet i granskningarna. För att nå målet gjordes ändringar i effektivitetsrevisionens organisation och arbetssätt. Effektivitetsrevisionen organiserades i nio enheter. Nya chefer och medarbetare rekryterades med särskilda sak- och metodkunskaper på områden där det bedömdes som centralt att förstärka analyska-paciteten. Ett nytt och omfattande utbildningsprogram för effektivitetsrevisionen etablerades också för att främja kompetensutvecklingen i verksamheten. Förändringar genomfördes även inom administrationen genom att stödfunktioner till kärnverksamheten samlades i en avdelning. Målet var att åstadkomma ett samlat, utvecklat och förenklat stöd till verksamheten. En drivkraft för förändringsarbetet var att ska ha ett öppet förhållningssätt gentemot omvärlden. anordnades regelbundet möten med myndighetschefer, företrädare för andra organisationer och forskare som delgav erfarenheter från sina respektive verksamheter i termer av möjligheter, utmaningar och risker. Deras syn på var också en stående punkt på mötesagendorna, som gav perspektiv på myndighetens verksamhet. Det öppna förhållningssättet, med fler externa kontakter, kom även till uttryck i en ny granskningsprocess. Rutiner genomfördes så att extern expertis i större omfattning än tidigare gavs möjlighet att lämna synpunkter på både metod- och sakfrågor. Målet var att stärka kvaliteten och relevansen i verksamheten. I efterhand kan jag se att förändringarna genomfördes för snabbt. Analysen bakom initiativen och de interna diskussionerna på myndigheten borde varit djupare för att bättre förebygga förtroendeskador som förändringsarbetet förde med sig. Förankringen framför allt hos personalen i var inte tillräcklig. Flera chefer och medarbetare som såg sig stå utanför förnyelsearbetet med brist på inflytande lämnade organisationen. Det innebar bland annat att vakanser behövde fyllas omgående. Nyrekryteringarna blev fler och genomfördes i ett snabbare tempo än vad som var avsett. blev också föremål för en omfattande rapportering i medierna. Den utgick till en helt övervägande del från den granskning som gjordes av . Kritiken var hård och menade exempelvis att riksrevisorer utan mandat hade påverkat granskningar, att utomstående otillbörligt fick påverka pågående granskningar och att rekryteringar gjordes på ett felaktigt sätt. Kritiken var allvarlig varför jag gjorde bedömningen att en oberoende och kvalificerad utredare skulle ges i uppdrag att undersöka om det fanns formella brister i hanteringen av det förändringsarbete som bedrivits vid Riksrevi- Resultatet av utredningen var öppet och publicerades . och tidig höst 2016 begärde och att bli entledigande från sina uppdrag som riksrevisorer. valde också jag att avsäga mig mitt uppdrag som riksrevisor men med garantin att fullfölja ledarskapet för tills nya riksrevisorer utses av . Jag ansåg att myndigheten behövde en nystart under en ny ledning. Kritiken av och konsekvenserna av den ledde till ett omfattande arbete i myndigheten. Flera insatser har gjorts med att ytterligare kartlägga eventuella brister i interna arbete i syfte att förbättra arbetsmiljön och för att stärka den interna styrningen och kontrollen. Arbetet med att utveckla kärnverksamheten mot de mål som har formulerat har fortsatt och verksamhetsstödet ska ytterligare moderniseras. Jag ser med tillförsikt fram mot hur kommer att utvecklas framöver och jag vill tacka kompetenta personal för ett gott arbete . har prioriterat ett antal åtgärder för att utveckla både kärnverksamheten och verksamhetsstödet. Förändringsarbetet har haft hög prioritet . Målet har varit att öka effektiviteten i effektivitetsrevisionen genom att öka antalet publicerade rapporter och att bredda innehållet i granskningarna. För att uppnå detta har ett förändrat arbetssätt införts för effektivitetsrevisionen. Fler medarbetare har anställts med särskilda kunskaper i kvantitativa metoder och inom vissa sakområden. stärktes också förutsättningarna för att genomföra relevanta kvantitativa dataanalyser i granskningsverksamheten. En annan del av förändringsarbetet har handlat om att omorganisera och effektivisera administrationen. Samtliga enheter som på olika sätt arbetar för att stödja granskningsverksamheten och den internationella verksamheten har samlats i en avdelning. Målet var att åstadkomma ett samlat och moderniserat verksamhetsstöd till verksamheten. Insatser har genomförts för att stärka myndighetens grundläggande processer och strukturer bland annat genom systematiska förbättringar av styrdokument. Flera viktiga steg har tagits för att på olika sätt digitalisera myndigheten och skapa förutsättningar för ett modernare arbetssätt. Ett exempel är förberedelserna för att kunna införa ett kvalificerat ledningssystem för infor-mationssäkerhet i full skala . Ett annat exempel är implementeringen av en ny it-förvaltningsmodell. Den omfattande debatten om i medierna ledde till åtgärder för att stärka det interna förtroendet på myndigheten. Ett antal förtroendeskapande åtgärder genomfördes. De avsåg bland annat en organisatorisk och social skyddsrond och en interaktiv medarbetardag med fokus på arbetsmiljö. Vidare har exempelvis en arbetsgrupp tillsatts med uppgift att förtydliga insatser avseende jävs- och oberoendefrågor inom verksamheten. Dessutom har rutinerna för rekryteringsprocessen skärpts. uppdrag är att granska att statliga medel når dit de ska, att skattemedel används så effektivt som möjligt, att statliga insatser är samhällsnyttiga och att det råder god ordning i den statliga redovisningen. Utöver granskningsverksamheten ska även vara det nationella revi-sionsorganet i internationella sammanhang samt bedriva internationellt utvecklingssamarbete inom revisionsområdet. Det breda uppdraget ger en unik möjlighet för att bidra med ett helhetsperspektiv på den offentliga verksamheten och möjligheten att följa utvecklingen . är en myndighet under med uppgift att granska genomförandet och resultatet av den verksamhet som bedrivs av staten. Grundläggande för granskningsverksamhet är att all statlig verksamhet ska vara föremål för granskning. Granskningen genomförs genom en årlig revision av de statliga myndigheternas årsredovisningar och delårsrapporter samt genom effektivitetsrevision. Riksrevisorerna beslutar självständigt med hänsyn tagen till de bestämmelser som finns i lag om vad som ska granskas, hur granskningen ska bedrivas och vilka slutsatser den ska leda till. Granskningens omfattning och inriktning regleras i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Enligt internationella standarder är det centralt att statliga revisionsmyndigheter är oberoende och självständigt kan fatta beslut om vad som ska granskas och hur detta ska göras. har enligt revisionslagen rätt att få tillgång till underlag som behövs för granskningen. Det är ensam som avgör vilken information som behövs. Resultaten av effektivitetsrevisionen redovisas till genom granskningsrapporter. Den årliga revisionen avrapporteras genom revisionsberättelser, huvudsakligen till regeringen. De viktigaste iakttagelserna av effektivitetsrevisionen och den årliga revisonen redovisas i en årlig rapport till . har kontor i , och . ska ledas av tre riksrevisorer. Deras ansvar och uppgifter framgår av regeringsformen och instruktion. En av riksrevisorerna är riksrevisor med administrativt ansvar. Riksrevisorn med administrativt ansvar, svarar för den administrativa ledningen av myndigheten genom att se till att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt och att den hushållar väl med statens medel. Riksrevisorn med administrativt ansvar undertecknar ensam årsredovisning. Per bestod av fem avdelningar och sjutton enheter. Avdelningarna leddes av avdelningschefer som rapporterade direkt till riksrevisorerna, medan enheterna leddes av enhetschefer med rapporteringsansvar till avdelningscheferna. och tidig höst begärde och att bli entledigade från sina uppdrag som riksrevisorer och har därefter lämnat . begärde även riksrevisorn med administrativt ansvar, , att bli entledigad. I avvaktan på att nya riksrevisorer utses av fullföljde sitt ledarskap över . Granskningsplanen, årliga rapporten, uppföljningsrapporten lämnar i enlighet med myndighetens instruktion riksrevisorernas granskningsplan och en årlig rapport enligt lag. Dessutom lämnar myndigheten en uppföljningsrapport avseende resultat av årlig revision och effektivitetsrevision till . lämnas även en uppföljningsrapport om internationella utvecklingssamarbete. Granskningsplanen ger en samlad bild av det kommande årets granskningar, både inom effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen. lämnades rapporten till som en redogörelse. Den årliga rapporten sammanfattar de viktigaste iakttagelserna från effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen. lämnades rapporten till som en redogörelse. Totalt redogjordes för 21 effektivitetsrapporter, samt en årlig revision av 236 myndigheters och organisationers årsredovisningar. följer upp om granskningsrapporterna från effektivitetsrevisionen har medfört någon form av åtgärder från regeringen eller andra granskade organisationer, företrädesvis förvaltningsmyndigheterna. Uppföljningsrapporten lämnades till och innehåller en djupare uppföljning av 15 rapporter - 2012 och en översiktlig uppföljning av 28 rapporter - 2014. Uppföljningen visar att flertalet granskningsrapporter har medfört någon form av åtgärd av regeringen eller andra granskningsobjekt. Rapporten innehåller också en uppföljning av åtgärder som gäller de 14 modifierade revisionsberättelserna som lämnats av den årliga revisionen för . externa kommunikation i tar till största delen sin utgångspunkt i myndighetens granskningsresultat. Webbplatsen har i det sammanhanget en central roll i den digitala kommunikationen, och nyheter kanaliseras vidare till medierna som pressmeddelanden eller debattartiklar, via nyhetsbrev och twitter. En annan viktig del i den externa kommunikationen är externa kontakter och seminarier. Utöver kontakter med utskott, , myndigheter och andra intressenter i samband med varje enskild granskningsrapport eller inom ramen för den årliga revisionen, har deltagit med en egen aktivitet i och medverkat på andra externa arenor. Under Almedalsveckan 2016 arrangerade tre välbesökta seminarier: Fullt förtroende för förvaltningen i staten? Blågul hjälp jorden runt? och Med högskolepoäng mot livslångt lärande? Andra exempel på externa sammanhang där riksrevisor medverkat är en offentlig utfrågning i om finansieringsmodeller för transportinfrastruktur, SNS seminarium om finansiering av framtidens infrastruktur samt ett seminarium om den parlamentariska revisionen i de nordiska länderna. Enligt riksdagsordningen ska för varje valperiod välja ett parlamentariskt råd för . Rådet ska bestå av en riksdagsledamot från varje partigrupp. Rådet har inga suppleanter. parlamentariska råd har följt granskningsverksamheten. Rådet har fått en redogörelse för förslaget till budget för av riksrevisorn med administrativt ansvar. Vidare har information lämnats om årsredovisning , riksrevisorernas årliga rapport, strategiska inriktning och granskningsplan 2015/16. Därutöver har internationella utvecklingssamarbete redovisats. Riksrevisorerna har informerat om utvecklingen inom granskningsverksamheten och har fortlöpande rapporterat om arbetet i pågående granskningar. Det har informerats om förändringsarbete och verksamhetsinriktning – 2019 samt om nya rutiner och processer inom myndigheten. Med anledning av rapporteringen i media om förändringsarbete hölls ett extra sammanträde med fokus på rutiner och processer inom . Rådet har haft sex sammanträden . Det bestod januari–av följande ledamöter: (S), ordförande (M), vice ordförande Enligt instruktion ska det finnas ett vetenskapligt råd vid myndigheten. Rådet ska bidra med ämneskunskaper och ge riksrevisorerna stöd i frågor om metoder och metodutveckling. I rådets uppdrag ingår att ge synpunkter på styrdokument, rapporter och enskilda frågeställningar i planerade granskningar. hölls ett sammanträde med det vetenskapliga rådet med fokus på förändringsarbete och målbild. Efter inledningar från och fördes också samtal om vad oberoende och självständighet är och betyder för offentliga aktörer som , , förvaltningsmyndigheter, domare och forskare. Vetenskapliga rådet i har bidragit med metodstöd och specialistkunskaper i ett urval av granskningar som genomfördes . vetenskapliga råd utgjordes avs , professor emeritus vid , professor emeritus vid Per , teknologie doktor Intern styrning och kontroll En riskanalys görs för att identifiera de omständigheter som utgör en risk för att verksamhetsmål inte ska uppnås. Det innebär att risker identifieras och värderas och att beslut fattas om hanteringen av riskerna. Risk-analysen uppdateras vid behov för att säkerställa att den omfattar förändringar som väsentligen påverkar tidigare identifierade, värderade och hanterade risker. Processen för intern styrning och kontroll är en integrerad del av planeringen, genomförandet och uppföljningen av verksamheten. Processen omfattar även att hantera och åtgärda incidenter som inträffar (incidentrapportering). Merparten av de identifierade riskerna ligger inom en risknivå som ledningen har bedömt som acceptabel. Riskanalysen visar på några förbättringsområden som har tagits om hand löpande eller som ingår i verksamhetsplaneringen . Ställningstagande av riksrevisorn med administrativt ansvar De identifierade riskerna är inte så väsentliga att de påverkar bedömningen av och innehållet i årsredovisningen. Det förändringsarbete som bedrivits vid myndigheten har som väntat inneburit en något högre personalomsättning. har tre av riksrevisorerna begärt varav två har beviljats entledigande från sina uppdrag. Bedömningen är att detta inte inneburit någon väsentlig risk för verksamhetens interna styrning och kontroll. Med utgångspunkt i processen för intern styrning och kontroll, självutvärderingar, hanteringen av identifierade risker, underställda chefers intygande samt internrevisionens och externrevisionens granskningar bedömer jag att den interna styrningen och kontrollen vid är betryggande. Personal och kompetensförsörjning har prioriterats med fokus på rekrytering och utbildning. Syftet var att stärka kompetensen inom Riksrevi-sionen. Totalt antal anställda var 305 personer. Av dessa var 175 kvinnor och 130 män. Tabell 1 Antal anställda i tjänst per –2016 Vid kontoren i och arbetade 23 respektive 19 personer . har rekryterat 106 personer. Det mot-svarar mer än en tredjedel av den totala personalstyrkan. fördelades rekryteringarna med 47 personer 2015 och 59 personer 2016. Diagram 1 Personalförändring 2015–2016 Förändringsarbetet innebar en omställning inom chefskollektivet. Av 24 chefer 2016 är 21 stycken nyrekryterade varav 4 är internt rekryterade. Rekryteringarna kan förklaras av att förändringsarbetet bland annat syftade till att förändra ledarskapet inom . Ett led i den strategin var att minska antalet medarbetare per chef på enheterna inom granskningsverksamheten. Tabell 2 Antal chefer fördelat på kvinnor och män hade myndigheten större personalomsättning än . uppgick personalomsättningen till jämfört 2015. Medelantal för tillsvidareanställd personal inom de olika verksamheterna var 298 stycken varav inom årlig revision, inom effektivitetsrevision, inom internationell verksamhet och inom verksamhetsstödet. Tabell 3 Personalomsättning i procent per –2016 De avgångsenkäter som gjorts inom visar att ett bidragande skäl till den högre personalomsättningen är det förändringsarbete som bedrivits . Flera personer som har valt att lämna menade att förändringsarbetet skapade osäkerhet i organisationen, men riktade också stark kritik mot det sätt som förändringsarbetet genomfördes på. Konkurrens om arbetskraft som följer av den rådande högkonjunkturen har också påverkat personalomsättningen. Exempelvis råder stor brist på kvalificerade finansiella revisorer på arbetsmarknaden. Mot bakgrund av omorganisationen och förändringsarbetet för effektivitetsrevisionen, och de ökade krav det ställer på medarbetarna, lanserades en omfattande satsning på kompentensutveckling . Ett internt utbildningsprogram utformades med fokus på både metod- och sakfrågor. Inom den årliga revisionen gavs kurser inom det femåriga utbildningsprogram för årliga revisorer som anordnar. I utbildningen ingår ett prov efter tre till yrkeserfarenhet. Utbildningen och provet motsvarar de som ges för revisorer inom den privata sektorn, men har fokus på det regelverk som gäller för statlig verksamhet. Provverksamheten genomfördes i samarbete med . godkändes sex av de nio revisorer som genomförde provet; 2015 godkändes tre av sex revisorer och godkändes fyra av åtta revisorer som genomförde provet. Vid utgången av 2016 fanns 62 revisorer inom den årliga revisionen som klarat prov eller var auktoriserade revisorer. inleddes också chefsutbildningar med bland annat en kurs i utvecklande ledarskap, utbildning i lönesättande samtal, chefers arbetsmiljöansvar samt central introduktionsutbildning för nya chefer. Tabell 4 Sjukfrånvaro 2014–2016 (procentenheter) Anställda 30–49 år Av total sjukfrånvaro avser: Andelen långtidssjuka () Andelen långtidssjuka av total ordinarie arbetstid Sjukfrånvaron låg i nivå med föregående år. För kvinnor har den generellt sjunkit något medan männens sjukfrånvaro ökat något. Sjukfrånvaron för anställda och har ökat, medan sjukfrånvaron för anställda i åldern 30–har minskat. Andelen långtidssjuka har minskat , men andelen långtidssjuka av total ordinarie arbetstid har endast minskat marginellt (0,). Långvarig sjukfrånvaro har ökat bland män i åldern 30–, medan långtidsfrånvaron för kvinnor i åldersgruppen har minskat . På samma sätt som i befolkningen i övrigt är kvinnor överrepresenterade bland de sjukskrivna på . Särskilda arbetsmiljösatsningar har gjorts med anledning av de organisationsförändringar som genomförts. har exempelvis i samarbete med genomfört en organisatorisk och social skyddsrond . Skyddsronden syftade till att kartlägga de psykologiska, organisatoriska och sociala arbetsförhållandena i organisationen i enlighet med föreskrift Organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4). Insatsen avsåg att identifiera vad som eventuellt behöver stärkas och som ska resultera i en handlingsplan . Arbetet har utförts i workshoppar och har resulterat i ett utvecklingsförslag och en handlingsplan som integrerades i verksamhetsplanen . Sammanfattning – resultat och utveckling slutfördes den årliga revisionen av årsredovisningar i rätt tid och i enlighet med god revisionssed. Effektivitetsrevisionen följde den inriktning av revisionen som riksrevisorerna har beslutat om. publicerade 33 granskningsrapporter. Höstens arbete präglades av åtgärder för att långsiktigt höja kvaliteteten och öka produktiviteten, mätt som antalet granskningsrapporter per resursinsats. Hit hör en ambition att höja kompetensen genom utbildning och rekrytering samt nya former för kvalitetssäkring. Det internationella utvecklingssamarbetet bedöms ha bidragit till målet om att stärka de nationella revisionsorganens förmåga att bedriva revision i enlighet med internationella standarder. Inom ramen för nationell samverkan har medverkat i det offentliga samtalet på ett flertal arenor. Verksamhetens kostnader uppgick till , vilket innebär en ökning med jämfört med föregående år. Under årets uppgick lämnade bidrag till inom det internationella utvecklingssamarbetet. Intäkter utöver anslag uppgick till . Diagram 2 Verksamhetens nettokostnader 2016, tkr Även om kostnaderna har ökat för verksamheten kvarstår fortfarande en del arbete med att nå rätt verksamhetsnivå. har särskilt personalomsättningen i kombination med svårigheten att anställa erfarna finansiella revisorer påverkat den löpande verksamheten och medfört lägre lönekostnader än planerat. På grund av personalomsättningen har antalet årsarbetskrafter minskat inom alla verksamheter utom verksamhetsstödet. har ekonomimodellen utvecklats och anpassats till den nya organisationen. Organisationsförändringarna och ekonomimodellen har förenklat och förtydligat fördelningen av både direkta och indirekta kostnader. Detta har medfört att modellen för fördelningen av myndighetsgemensamma kostnader till verksamhetsgrenarna kommer att uppdateras och då särskilt med hänsyn till anslaget för internationellt utvecklingssamarbete. Myndighetens gemensamma kostnader är högre jämfört med föregående år. Det är främst kostnader för teknisk utrustning (datorer, skärmar och mobiltelefoner) och kostnader med anledning av personalsitua-tionen som har ökat . Kostnaderna för it-utveckling har varit betydligt lägre främst beroende av att it-projekt pågick . Det avser bl.a. MKI och en modell för it-förvaltning. Årets anvisade medel för anslaget 1:15 uppgick till . Tabell 5 Anslagsredovisning 2016, Planerad återbetalning av anslagssparande 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete Det disponibla beloppet uppgick till . Anslagsförbrukningen var , vilket innebar ett utgående anslagssparande 2016 om . har anslaget belastats med för utbetald pension till tidigare riksrevisor eftersom pensionsavsättningen är ett undantag från kostnadsmässig anslagsavräkning. Årets anvisade medel för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete uppgick till . Det disponibla beloppet uppgick till . Anslagsförbrukningen var , vilket innebär ett anslagssparande om . avser att återbetala anslagssparandet. Gemensamma kostnader som har fördelats till det internationella utveck-lingssamarbetet uppgår till 2016.