frsrdg · H404NR1 · 2017-03-16 00:00:00 — Statsminister sa att statligt bistånd och utvecklingsstöd inte ensamt kommer tillförsäkra att utvecklingsmålen nås. De ska förhoppningsvis fungera som en avfyringsramp för privata investeringar. (M) frågade den danska statsministern om den försämrade säkerhetspolitiska utvecklingen i den nordisk-baltiska regionen och om investeringarna i det danska försvaret ligger på en tillfredsställande nivå. Nordiska ministerrådets program 2017 statsminister (Høyre) presenterade huvudfokuset för det norska ordförandeskapet för 2017, som kretsar kring förhållande till omvärlden i av stora politiska förändringar. Ordförandeskapet grundas på tre teman: i omställning – som innebär en satsning på att utveckla en gemensam konkurrenskraft i den globala gröna omställningen i – som ämnar förstärka den nordiska rösten i i världen – där vill fokusera på att vidareutveckla utrikespolitiska partnerskap. lyfte också fram den stora kompetens som finns i , däribland en välutvecklad innovationsförmåga och ett lyckat klimatarbete. Ett gott förvaltande av denna kompetens kommer, enligt statsministern, att gynna både och omvärlden. (M) hade en replik på detta där han välkomnade temat för ordförandeskapet och underströk att kontakten mellan och måste upprätthållas samt att Nord Stream 2 bör lyftas fram kontinuerligt till följd av dess säkerhetspolitiska och ekonomiska betydelse. instämde i vikten av goda relationer mellan och , men framhöll att hon ansåg att debatten om Nord Stream 2 är säkerhetspolitiskt komplicerad och en fråga som blir svår för att ta upp eftersom landet är en alternativ gasleverantör till . Flera nya medlemsförslag presenterades under sessionen. Som talesperson för den socialdemokratiska gruppen presenterade ett medlemsförslag om hur hjälpen som erbjuds barn och unga som lider av psykisk ohälsa kan förbättras. Som den konservativa gruppens talesperson presenterade (M) gruppens medlemsförslag om en granskning av Nord Stream 2, vilket kom att bli ett väl debatterat ämne. Bland annat uttryckte (KD) från Mittengruppen sitt stöd för detta medlemsförslag. Vidare presenterades medlemsförslag om att förstärka fredsmedling som ett nordiskt varumärke (Mittengruppen), rätten till självbestämmande för folket i (Vänstersocialistiska gröna gruppen) och förslag om en invandrarpolitisk grupp i (Nordisk Frihet). Vid sessionens sedvanliga frågetimme gavs medlemmar tillfälle att ställa frågor om den nordiska arbetsmarknaden. Frågorna besvarades av justitie- och arbetsminister (Sannfinländarna) och vicelantråd (socialdemokrater). Det ställdes bland annat frågor om konkurrensavtalet mellan arbetsmarknadsparterna, arbetarskydd och säkerhetsfrågor, social dumpning, långtidsarbetslöshet samt gränshinderproblem i samband med avgifter till a-kassor. Från den svenska delegationen ställde (L) en fråga om ungdomsperspektivet och integration kopplat till antalet nya jobb. (S) ställde en fråga om möjligheterna att länka samman de nordiska ländernas arbetsförmedlingars webbplatser i syfte att underlätta rekrytering och arbetssökande. (V) ville veta vad de nordiska arbetsmarknadsministrarna gör för att försvara den nordiska modellen. (C) åberopade rapport om den nordiska arbetsmarknaden och undrade hur samarbetar på det europeiska planet och vad som uppnås. Med hänvisning till gränshinderproblematiken undrade (M) hur ministrarna arbetar för att någon som är yrkeskvalificerad i ett nordiskt land ska få rätt att utöva sitt yrke i ett annat nordiskt land, utan onödig byråkrati. Slutligen ställde (S) en fråga om hur ministrarna agerar när det gäller jämställdhetsperspektivet på den nordiska arbetsmarknaden, mot bakgrund av att kvinnor generellt tjänar mindre och har lägre pensioner än män. Vid sessionen presenterade ett antal förslag och redogörelser: samarbetsprogram 2017–2020 för fiskeri, havsbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk (FJLS) redogörelse om jämställdhet, redogörelse om utbildning och forskning redogörelse om samarbete på hälsoområdet redogörelse om en nordisk-baltisk ministerkonferens om digitalisering redogörelse om gränshinder samt ett förslag om nordiskt samarbetsprogram för integration av flyktingar och invandrare. De svenska ledamöterna deltog i debatten både i egenskap av talespersoner för utskott och partigrupper, och i egenskap av enskilda medlemmar i . (V) tackade den finländske lantbruks- och miljöministern () för presentationen av samarbetsprogrammet på FJLS-området, men undrade på vilket sätt programmet gynnar landsbygden och hur landsbygdens möjligheter tas till vara genom ministerrådets program. (MP) välkomnade programmet, men ställde också en fråga till ministern angående konkreta åtgärder, förutom ren konsumentpåverkan, med anledning av den ökande problematiken med antibiotikaresistens och nordiska företag som väljer att lägga sin produktion utanför i syfte att kunna använda mer antibiotika, bland annat i samband med laxodling. Även (L) tog upp frågan om djurhållning och antibiotikaresistens och lyfte fram vikten av att skapa konkurrenskraft och lönsamhet genom bättre produkter. Även (C), talesperson för utskottet för ett hållbart , var positiv till programmet och till att det kan användas som ett instrument för att stötta de nordiska ländernas insatser i förhållande till FN:s världsmål. betonade också att vi måste öka och fullt ut utnyttja potential till en hållbar livsmedelsproduktion och att matsvinnet måste reduceras. Den finländske familje- och omsorgsministern () presenterade ministerrådets redogörelse om jämställdhet. Ministern underströk att jämställdhet mellan könen är en av otvetydiga tillgångar och att ministerrådet har samarbetat i jämställdhetsfrågor . Han betonade även att även i fortsättningen måste sätta upp ambitiösa mål och satsa ytterligare på jämställdhetsarbetet i det nordiska samarbetet, inte minst när det gäller arbetet med att integrera de flyktingar och invandrare som kommer till de nordiska länderna. Rehula presenterade även en redogörelse om nordiskt samarbete på hälsoområdet. Efter önskemål från fokuserade han i sitt anförande på narkotikapolitik och sällsynta sjukdomar, men framhöll också att ministerrådet genomfört ett flertal av de förslag som presenterades i rapport om det framtida nordiska hälsosamarbetet. (MP) frågade om det fanns planer på att utöka samordningen mellan länderna när det gäller vård av människor med sällsynta sjukdomar och om det i ministerrådet fanns några funderingar på huruvida de höga medicinkostnaderna skulle kunna sänkas genom ett ökat samarbete i . minister för undervisning, forskning och kultur Illugi presenterade Nordiska ministerrådets redogörelse om uppföljningen av samarbetsprogrammet för utbildning och forskning. Ministern underströk att ministerrådet haft en god dialog med under utarbetandet av programmet och att man på utbildningsområdet gör en bred satsning på bland annat livslångt lärande, barns och ungas kompetens, högre utbildning samt vuxenundervisning. Mot bakgrund av redogörelsen betonade den konservativa gruppens talesperson (M) att några av de viktigaste frågorna för länder är utbildning och forskning, och han framhöll att forskningen om sambanden mellan högre utbildning, industri och arbetsmarknad borde stärkas. Staxäng betonade även vikten av att finna en modell för godkännande av utländska utbildningar och yrkeskvalifikationer i . Med anledning av redogörelse om en nordisk-baltisk ministerkonferens om digitalisering konstaterade (V) att det skiljer ganska mycket mellan stad och land när det gäller bredbandsuppkoppling och möjligheten till utbyggt bredband och att utmaningen är att få landsbygden att få ta del av digitaliseringens möjligheter. Svenneling tillade att digitala möten är något som behöver utvecklas snabbt, inte minst av miljömässiga skäl. Arbetet med att motverka och avlägsna gränshinder har även i fortsättningen hög prioritet i det nordiska samarbetet. Vid sessionen framlade den norska samarbetsministern (Høyre) samarbetsministrarnas årliga redogörelse om gränshinder. Hon konstaterade att handlingsplanen för nordisk rörlighet och som upprättades har varit två framgångsrika faktorer i detta arbete. Ministern pekade på ett antal gränshinder som avlägsnats och hon framhöll även att ministerrådets informationstjänster har en nyckelroll i arbetet mot gränshinder. Mot bakgrund av de införda id- och passkontrollerna mellan och framförde (M) att kontrollerna starkt bidragit till ett minskat pendlande över gränsen och att de, enligt Sydsvenska , kostar per dag. Även (V) lyfte upp problemen och kostnaderna i samband med gränskontrollerna, men tog även upp problemen med det så kallade dubbelbeskattningsavtalet som framför allt drabbar människor som bor i nordiska gränskommuner. I debatten om Nordiska ministerrådets förslag om ett nordiskt samarbetsprogram för integration av flyktingar och invandrare menade den åländska samarbetsministern (ÅSD) att utmaningen för de nordiska länderna är att kunna integrera nyanlända människor på ett respektfullt, effektivt och humant vis. Ministern var nöjd med programmets förankring, i vilket både nordiska institutioner och övriga sektorer bidragit med en mängd aktiviteter, kunskaper och resurser. (SD) deklarerade att reserverade sig mot utskottets förslag till betänkande och framhöll att förslaget behövde preciseras och föregås av tydliga kunskapsmål. Han tillade att i grunden är positiva till en gemensam nordisk strategi för integration, men att fokus måste ligga på integration i nordiska språk, kultur, samhällssystem och värderingar. Som ett önskemål från utskottet för ett hållbart presenterade även den färöiska samarbetsministern ministerrådets redogörelse om sjösäkerhet i . Den svenske ledamoten (MP) påtalade i debatten att redogörelsen inte motsvarat vad utskottet efterfrågat eftersom den huvudsakligen redogör för projektet , i vilket , och deltar. Han uttryckte att utskottet hade önskat en dokumentation över vad varje enskilt land gör inom alla delar av frågan som rör sjöfartssäkerhet i . beslutade därmed att notera Nordiska ministerrådets redogörelse för kännedom. Under dagordningspunkten internationell politik presenterades utrikesministrarnas redogörelse, försvarsministrarnas redogörelse, ett ministerrådsförslag om nya riktlinjer för samarbetet med grannarna i väst, en redogörelse om ett förstärkt nordiskt samarbete om EU-politiken och en redogörelse om samarbete med . Utrikesministrarnas redogörelse presenterades av utrikesminister (Sannfinländarna) som inledde med att konstatera att osäkerheten har ökat, både globalt och i närområdet, och att den militära aktiviteten i eskalerar. berörde i redogörelsen bland annat den alltmer spända relationen till , utträde ur EU, utmaningarna med migrations- och flyktingsituationen i de nordiska länderna samt situa-tionen i . Ministern välkomnade också att valts in i , inte minst mot bakgrund av att de nordiska länderna ofta talar med en röst i FN-frågor. I den efterföljande debatten framhöll utrikesminister (S) styrkan i det nordiska samarbetet och förmågan att kompromissa och att i olika multilaterala forum försvara demokratins principer. Rörande det kommande arbetet i betonade vikten av att förebygga krig och konflikter, och hon angav kvinnors rättigheter, fred och säkerhet som genomgående, viktiga teman. (M) lyfte fram att det är återigen kunde etablera kontakter med de tre baltiska staterna och att de nordiska länderna har gjort stora insatser med att stötta , och i arbetet med att återupprätta frihet och självständighet. ansåg att det samarbetet mellan de åtta länderna borde stärkas och fördjupas, inte minst inom området frihandel. Flera av de svenska medlemmarna tog upp relation till Nato, inte minst mot bakgrund av den försämrade säkerhetssituationen i norra . försvarsminister (Venstre) redogjorde för det nordiska försvarssamarbetet Nordefco (Nordic Defense Cooperation) som syftar till att skapa ett tätt, praktiskt militärt samarbete på ett ökande antal områden och därigenom bidra till ett säkrare . Ministern uttryckte en oro över den tilltagande osäkerheten, både globalt och i och menade att ett flexibelt, nordiskt försvarssamarbete är nödvändigt för att kunna hantera många olika utmaningar i närområdet. Presidiets talesperson (M) saknade en diskussion om Nordefco i de nordiska parlamenten och underströk värdet i att det under session ges möjlighet till en sådan debatt. Han betonade också betydelsen av att bemöta den tilltagande strategiska kommunikationen, det vill säga spridande av propaganda och desinformation och vikten av att samarbetar på det området. Utrikesminister (S) presenterade ministerrådets förslag om nya riktlinjer för samarbetet med grannarna i väst och inledde med att ge en historisk bild över hur relationerna utvecklats , från det att etablerades 1996 till i 2012. Ministern redogjorde för ett aktuellt samarbetsavtal med i i vilket en rad olika områden uppmärksammas, såsom handel, utbildning, forskning, innovation, klimat, miljö och kultur. Den socialdemokratiska gruppens talesperson (S) välkomnade intentionerna i ministerrådets förslag och pekade på det engagemang som finns i för att utveckla goda relationer med väst och exemplifierade med rådets observatörsstatus i både Arktiska parlamentarikerkonferensen och . Vid sessionen presenterade samarbetsminister () en redogörelse om ett förstärkt nordiskt samarbete om EU-politiken. Ministern fastslog att EU-frågorna är prioriterade för ministerrådet och att en fördel med ett förstärkt nordiskt samarbete kring EU är att då kan vara med och påverka redan i den tidiga fasen av EU:s lagstiftningsprocess. (C) från Mittengruppen välkomnade redogörelsen och delade bedömningen att EU-frågorna är mycket viktiga och att det är ett långsiktigt arbete. I debatten om ministerrådets redogörelse om samarbete med pekade Mittengruppens talesperson (MP) på det positiva i ambi-tionen att utveckla samarbetet med . Mittengruppen ställde sig bakom de aktiviteter som presenterades i redogörelsen, men ville ändå understryka att möjligheterna att ytterligare samarbeta på miljö- och klimatområdet är stora. (M) uttryckte, liksom ministerrådet, en oro över att informa-tionskontoren i och blivit stämplade som utländska agenter och menade vi måste inse allvaret i detta och inte vara naiva. uppskattade också ministerrådets intention att samarbeta mer med frivilligorganisationer, civilsamhället och kultursektorn för att mer effektivt kunna nå ut till människor. Presidieförslag, utskottsförslag och betänkanden över medlemsförslag (S), talesperson för utskottet för välfärd i redogjorde för förslag om gemensamma medicininköp som syftar till att föreslå ett avtal som innebär att de nordiska länderna kan samverka kring inköp av medicin för att på så vis kunna få ned priserna. Utskottet framhöll i förslaget att de baltiska länderna redan har ett liknande avtal och att det borde vara möjligt för att få till ett sådant avtal. Förslaget välkomnades av rådets medlemmar och röstades igenom. Det förslag som rönte mest debatt var förslaget om ett Brysselkontor för . Det rådde delade meningar i plenarförsamlingen om värdet för rådet av att ha en samordnande person placerad i . (MP) ansåg att det nuvarande systemet med en tjänsteman i anställd av respektive lands parlament fungerade mindre bra och framhöll att en samordnande person för , med syfte att ge parlamentariker information , kunde vara en god idé. (M) meddelade att den konservativa gruppen stod fast vid sin tidigare ståndpunkt att inte företa sig något med anledning av förslaget och hänvisade till tidigare diskussioner förda i presidiet. Medlemsförslaget om att hålla ett idrottstoppmöte var ursprungligen framlagt av den socialdemokratiska gruppen och senare enhälligt godkänt av utskottet för kunskap och kultur i . Svenske ledamoten (M) från den konservativa partigruppen deltog och framhöll aktualiteten i förslaget genom att beröra ett stort antal frågeställningar såsom integration, matchfixning, antidopning, folkhälsa och barn och unga. beslutade att godkänna förslaget. Medlemsförslaget om ökad och hållbar turism i var ursprungligen framlagt av den socialdemokratiska gruppen och därefter behandlat och godkänt i utskottet för tillväxt och utveckling i . Redan i utskottet uttryckte den konservativa gruppen stark kritik mot den slutliga utformningen av förslaget som ansågs allt för detaljstyrt. Oenigheten i utskottet speglades i kammardebatten där ett flertal svenska ledamöter från detta utskott deltog, (S), (S), (V) och (L), och samtliga stödde förslaget. beslutade att godkänna förslaget. Medlemsförslaget om smart utnyttjande av matavfall och bekämpandet av matspill var ursprungligen framlagt av den socialdemokratiska gruppen och därefter behandlat i utskottet för ett hållbart . Den svenske ledamoten (MP) talade för Mittengruppen som ställde sig bakom förslaget och ville själv tillföra ytterligare en dimension till diskussionen, nämligen vatten – och vattenbristen, det vill säga att importen av mat från den fattiga delen av världen kan ses som vattenstöld. argumenterade för att det är viktigt att öka självförsörjningen av livsmedel i våra nordiska länder. beslutade att godkänna förslaget. Medlemsförslaget om att underlätta rörlighet mellan nordiska länder var ursprungligen framlagt av Mittengruppen och senare behandlat av utskottet för tillväxt och utveckling i . Den svenske riksdagsledamoten tillika utskottets talesperson (L) poängterade att förslaget knyter an till kärnfråga att få till en bra och fungerande gränsöverskridande arbetsmarknad i . Förslaget fokuserar på matchning av yrkeskunskaper och arbetsmarknadsbehov över gränserna genom att se över lagreglerade yrken, effektivare validering och harmonisering av branschregler. Den svenska riksdagsledamoten (M) meddelade att den konservativa gruppen stödde förslaget och underströk betydelsen av att undanröja gränshinder som motverkar rörlighet över gränserna i . beslutade att godkänna förslaget. Utskottsförslag om icke ledsagade flyktingbarn tar upp de barn som får sin asylansökan behandlad i de nordiska länderna och att dessa barn bör få tillgång till undervisning, fritidsaktiviteter och meningsfullt innehåll i vardagen. Utskottets förslag innehåller en niopunktsplan för att göra det lättare att vara minderårig asylsökande i . Punkterna behandlar bland annat väntetider för asylförfarande och beslut, väntetidens innehåll, uppföljning i förhållande till hälsa och rättigheter, åldersbestämning och sökandet av försvunna asylbarn. Förslaget debatterades med inlägg från flertalet partigrupper. De svenska ledamöterna (SD) och (S) deltog i debatten. beslutade att godkänna förslaget. Medlemsförslaget om fortsatt fri rörlighet, öppenhet och samarbete i väcktes ursprungligen av Mittengruppen och behandlades senare av presidiet. Förslaget väckte lång debatt med anledning av att den konservativa och den socialdemokratiska gruppen ansåg att två av förslagets tre att-satser redan var att anse som uppfyllda, dels genom Nordiska ministerrådets statsministerinitiativ för ett proaktivt integrationsarbete, dels genom formulering. Dessutom önskade dessa partigrupper en reservation som utöver strykningarna även specificerade att frågan gällde passkontroller. beslutade att godkänna reservationen med dessa strykningar och specificeringar. De svenska ledamöterna (S), medlem av presidiet, och (C), medlem av Mittengruppen, deltog i debatten. Ytterligare medlemsförslag som diskuterades handlade om bäst möjliga integration av asylbarn och alla skolformers ansvar samt utskottsförslag om en gemensam nordisk insats för en giftfri vardag. Ingen svensk ledamot deltog i dessa debatter. Det förra förslaget lades ursprungligen fram av den socialdemokratiska partigruppen och debatterades av flertalet partigrupper. Det senare förslaget presenterades av talespersonen för utskottet för ett hållbart . har arbetat med frågan men pekar på att utvecklingen går långsamt och ytterst är en fråga om politisk vilja. Utskottet menar i förslaget att bör gå samman och i spetsen för ett förbud mot hälsoskadliga kemikalier i byggprodukter och i produkter som barn kommer i kontakt med i sitt dagliga liv. beslutade att godkänna båda förslagen. Nordiska ministerrådets samlade budget 2017 Den finländska samarbetsministern () redogjorde för Nordiska ministerrådets planerade budget 2017. Efter att budgeten genomgått reduktioner kommer den totala utgiftsramen att vara oförändrad. kommer att avsättas till ett tvärgående samarbetsprogram om integration. fortsätter att prioritera profilering och positionering av i världen genom en kulturinsats vid i , en uppföljning av Nordic Cool-insatsen i 2013. Dessutom lanseras det nya statsministerinitiativet om nordiska lösningar på globala utmaningar . Satsningen för att bidra i kampen mot våldsbejakande extremism liksom satsningen på demokrati, inkludering och säkerhet fortsätter. Det tillträdande norska ordförandeskapet kommer inom ramen för prioriteringsbudgeten att fokusera på grön omställning och konkurrenskraft i nordiska stadsregioner, bioekonomi, hälsa, integration, ett stärkt samarbete mellan de nordiska utrikespolitiska instituten samt nordiskt energisamarbete. avslutade med att tacka för det konstruktiva och fortlöpande samarbetet som har varit under det finska presidentskapsåret. I den efterföljande debatten om budgeten deltog de svenska ledamöterna (S) med en fråga om remissinstans för att undvika uppkomsten av gränshinder vid ny lagstiftning och (S) med en fråga om gränskontrollerna mellan och som utgör ett mycket stort problem för Öresundspendlarna. Efter avslutad debatt beslutade att godkänna Nordiska ministerrådets förslag till budget 2017. Generaldebatten behandlade samarbetsministrarnas redogörelse , presenterad av den finländska samarbetsministern , och följdes av en öppen debatt om det nordiska samarbetet med inlägg från två gästande talare från , Ungdomens Nordiska råd, och . Vad gäller samarbetsministrarnas redogörelse konstaterade minister att av Nordiska ministerrådets arbete präglats av den reform- och moderniseringsdagordning som gått under namnet Nytt . Reformen har påverkat alla delar av samarbetet och bidragit till ett mer politiskt och relevant nordiskt samarbete. Statsministrarna har även ställt sig bakom målsättningen att ska vara världens mest integrerade region. Samarbetsministrarna har även beslutat att bidra till hållbar tillväxt i och att öka samarbetets relevans för nordiska medborgare genom dialog och involvering. Målet har även varit att säkra en mer dynamisk budget som skapar möjlighet för tillfälliga samarbeten för att kunna agera mycket snabbt i situationer där länderna står inför nya utmaningar, så som skett i förhållande till integrationsarbetet. har även aktivt arbetat för mer nordisk nytta i EU genom att relevanta EU-frågor tas upp vid nordiska ministermöten. Partigruppernas talespersoner deltog alla med inlägg efter att samarbetsministrarnas redogörelse presenterats. Den konservativa gruppens talesperson, (M), fokuserade i sitt anförande på bristen på resultat från Nordiska ministerrådets uttalade ambition att värna rörligheten och samarbeta med de ministrar som har ansvar för gränskontroller för att komma till rätta med situationen med id- och passkontroller mellan och . Där behövs ett annat system med en rimligare lösning för att kunna behålla de tillfälliga kontrollerna och värna rörligheten. Politisk dialog om upprätthållna rekommendationer Vid sessionen behandlades endast en upprätthållen rekommendation, nämligen 25/2013/näring, Samarbete om standardisering och reglering inom byggsektorn. Den finländska samarbetsministern talade å Nordiska ministerrådets vägnar i denna sak. Från sida talade utskottet för tillväxt och utveckling i ordförande, svenske ledamoten (S), mot bakgrund av utskottets förslag om samarbetet om standardisering och reglering inom byggsektorn.