frsrdg · H504JO1 · 2017-11-14 00:00:00 — enskilde har beaktansvärda motiv för sin begäran. Sådana motiv har bl.a. ansetts föreligga när den enskilde haft behov av det begärda materialet för att kunna ta till vara sin rätt i en pågående process som haft samband med det avslutade ärendet (jfr RÅ 1995 ref. 28 och RÅ 2001 ref. 27). Frågor om vårdnad av barn avgörs i allmän domstol med tingsrätt som första instans. Partsinsynen i vårdnadsmål anses dock även omfatta det material som ligger till grund för en vårdnadsutredning till tingsrätten (se JO 2000/01 s. 317). Av handlingarna i målet får anses framgå att . önskar driva frågan om att återfå vårdnaden om barnet. Därmed har hon ett beaktansvärt intresse av att ta del av handlingarna i vårdnadsutredningarna. borde således ha prövat om . har rätt till partsinsyn i avslutat ärende om vårdnad samt om det, i sådant fall, trots detta varit av synnerlig vikt att sekretessbelagda uppgifter inte röjdes av hänsyn till all- mänt eller enskilt intresse. Vad gäller resterande handlingar får de, eftersom . är vårdnadshavare, endast lämnas ut efter en sekretessprövning i enlighet med 26 kap. 1 § OSL. Bestämmelsen innehåller ett s.k. omvänt skaderek- visit, vilket innebär en presumtion för sekretess. Alla handlingar omfattas dock inte av sekretessen, utan endast de handlingar som innehåller uppgif- ter om någon enskilds personliga förhållanden. Kammarrätten konstaterar att det bland de aktuella handlingarna åter- finns handlingar med harmlöst innehåll, t.ex. fullmakter och mottagnings- bevis. Därtill förekommer handlingar som har skickats till eller har kommit in från . eller hennes ombud eller utgör anteckningar av uppgifter som lämnats av . Det får mot bakgrund av att . så sent som var vårdnadshavare anses att hon i allt väsentligt känner till deras innehåll. Det framgår inte att socialnämnden gjort en noggrann sekretessprövning av varje enskild handling innan den avslagit begäran. Målet ska därför återförvisas till handläggning. JO hämtade sedan per telefon in upplysningar från enhetschef vad gällde den formella handläggningen efter kammarrättens dom den 29 ok- tober 2015. Han uppgav i huvudsak följande: Förvaltningen tolkade inte kammarrättens dom på det sättet att . hade rätt att få ta del av alla journalhandlingar i sonens ärende, däremot de handlingar som innehöll uppgifter som var väl kända för . eller som var av sådan art att sonen inte skulle lida men av att de lämnades ut. Utifrån kammarrättens dom gjordes en ny menprövning, varefter vissa handlingar lämnades ut till . Dessa handlingar skickades till henne . Myndigheten fattade inte något skriftligt avslags- beslut när det gällde de handlingar som inte lämnades ut. Uppfattningen var att man endast behövde göra en ny menprövning och att denna var kopplad till det tidigare avslagsbeslutet, dvs. en följd av det beslutet. Han uppfattade inte mejl som en ny begäran om att få ut handlingar. Mot bakgrund av det som hade kommit fram i ärendet begärde JO att i Malung-Sälens kommun skulle yttra sig över det som . och . hade framfört i sin anmälan samt över de upplysningar som hade lämnat. Som sitt yttrande gav socialnämnden in ett tjänsteutlåtande som hade upp- rättats vid förvaltningen. I yttrandet anfördes följande: OFFENTLIGHET OCH SEKRETESS SAMT YTTRANDE- OCH TRYCKFRIHET 2017/18 JO1 En intern utredning har genomförts, med ledning av inkommen anmälan samt JO:s tjänsteanteckning i ärendet. Utredningen har grundats på hand- lingar i ärendet samt på intervju med enhetschef för individ- och familje- omsorgen (IFO). Utredningen har varit inriktad på nämndens handlägg- ning från tiden efter kammarrättens dom . Utredningen har i huvudsak syftat till att svara på två frågor gällande handläggningen; Varför har socialnämnden, efter ny prövning till följd av kammarrättens dom , inte lämnat något besked om att anmälaren kan begära ett skriftligt beslut vad gäller de handlingar som inte lämnats ut? Hur har socialnämnden hanterat den begäran, med hänvisning till äldre begäran om allmänna handlingar, som inkom respektive ? Av intervju med enhetschef för kan konstateras att socialnämnden efter kammarrättens dom inte har informerat om rätten till ett skriftligt avslagsbeslut med besvärshänvisning, vad avser de hand- lingar som inte lämnades ut efter ny prövning. Den begäran som inkom respektive gäller hänvisning till en äldre begäran som inkom till nämnden . Utredningen har funnit att socialnämnden den 3 okto- ber 2013 har fattat skriftligt beslut som skickats till sökanden tillsammans med besvärshänvisning i rekommenderat brev . Kammarrättens dom [rätteligen 2015, JO:s anm.] in- nebär upphävande av socialnämndens avslagsbeslut, samt vidare en skyl- dighet för socialnämnden att genomföra ny prövning av den aktuella begä- ran om allmänna handlingar. Ett eventuellt beslut om att inte tillmötesgå be- gäran i sin helhet torde innebära att nämnden ska upprätta ett skriftligt av- slagsbeslut med besvärshänvisning, vad avser de handlingar som inte läm- nas ut efter den nya prövningen. Utifrån konstaterandet att så ej skett, bedö- mer socialnämnden att den brustit i detta avseende. bedömer att begäran inkommen re- spektive , inte torde förutsätta ytterligare åtgärd från nämndens sida, då begäran härrör till ett ärende som avgjorts via beslut. Genomförd utredning har sammanfattningsvis påvisat viss brist i nämn- dens handläggning av begäran om allmänna handlingar. Malung-Sälens kommun har fastställda anvisningar för handläggning och dokumentation av ärenden i allmänhet och utlämnande av allmän handling i synnerhet. Nämnden har funnit skäl att initiera en översyn av rutinerna för handlägg- ning av begäran om allmän handling med syftet att säkerställa att nämndens handläggning sker på rättssäkert vis, i enlighet med lag och anvisningar. . och . kommenterade remissvaret och gav in ytterligare hand- lingar, bl.a. de mejl som . skickade till förvaltningen . De uppgav bl.a. att de handlingar som . till slut fick ta del av var harm- lösa handlingar utan väsentligt innehåll. I ett beslut anförde JO följande. Grundläggande regler om allmänna handlingars offentlighet och utlämnande av sådana handlingar finns i 2 kap. tryckfrihetsförordningen, TF. En allmän 2017/18 JO1 OFFENTLIGHET OCH SEKRETESS SAMT YTTRANDE- OCH TRYCKFRIHET handling som får lämnas ut, dvs. som inte omfattas av sekretess, ska genast eller så snart det är möjligt tillhandahållas den som önskar ta del av handlingen. JO har i ett flertal beslut uttalat att ett besked i en utlämnandefråga normalt bör lämnas som framställningen har gjorts. Någon eller några da- gars fördröjning kan dock godtas om det är nödvändigt för att ta ställning till om ett utlämnande får ske. Ett visst ytterligare dröjsmål kan vara ofrånkomligt om framställningen avser eller kräver genomgång av ett omfattande material. För det fall en begäran om att få ta del av en handling helt eller delvis inte kan tillmötesgås ska den som har gjort framställningen underrättas om detta. Den enskilde ska då också informeras om möjligheten att begära myndighetens prövning och att det krävs ett skriftligt beslut av myndigheten för att beslutet ska kunna överklagas (6 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen [2009:400], Den enskilde har rätt att få ett sådant formellt beslut oavsett vad som är grunden för att avslå begäran. Myndighetens avslagsbeslut får överklagas till kammarrätt (2 kap. 15 § första stycket TF och 6 kap. 7 och 8 §§ OSL). och anmälan till JO gäller socialnämndens handläggning av flera framställningar om utlämnande av handlingar . Av- sikten med anmälan har bl.a. varit att få hjälp med att få tillgång till vissa jour- nalhandlingar som de menar att socialnämnden har vägrat att lämna ut till . Jag vill mot den bakgrunden inledningsvis framhålla att JO:s utredning främst har avsett den formella handläggningen av utlämnandeärendet. JO utta- lar sig som regel inte om myndigheters ställningstaganden i sådana frågor som har prövats eller har kunnat prövas i domstol. JO kan således inte besluta att . har rätt att få ta del av vissa journalhandlingar som hon har begärt att få ut från . Nämnden har inte kommenterat uppgifterna i anmälan om myndighetens hantering av framställningar . Jag har inte funnit tillräck- lig anledning att utreda detta ytterligare, utan har valt att begränsa mina utta- landen till handläggningen efter kammarrättens dom . Det är inte klarlagt genom utredningen vilka närmare överväganden som nämnden gjorde vid menprövningen efter kammarrättens dom. En bidragande orsak till detta är att nämnden inte fattade ett skriftligt avslagsbeslut. Detta gör att det är svårt att uttala sig om huruvida menprövningen har gjorts på ett kor- rekt sätt. Det som har kommit fram i utredningen väcker dock frågan om huruvida nämnden verkligen beaktade kammarrättens uttalanden vad gällde eventuella rätt till partsinsyn i det avslutade ärendet om vårdnad. När kammarrätten återförvisar ett mål om utlämnande av allmän handling till prövning ska nämnden skyndsamt pröva utlämnandefrågan utifrån kammarrättens anvisningar. Av utredningen framgår att nämnden skick- ade en del handlingar till . , dvs. efter att kammarrätten hade återförvisat målet till nämnden. OFFENTLIGHET OCH SEKRETESS SAMT YTTRANDE- OCH TRYCKFRIHET 2017/18 JO1 har handläggningstiden varit för lång. Den har stått i strid med skyndsamhets- kravet i tryckfrihetsförordningen. Trots att . inte fick ut alla de handlingar som hon hade begärt fick hon inte något överklagbart avslagsbeslut. Hon blev inte heller informerad om sin möjlighet att begära ett skriftligt och överklagbart beslut. Varför nämnden i det här skedet inte fattade ett nytt överklagbart avslagsbeslut beträffande det material som man inte lämnade ut är svårförståeligt. Det kan knappast uppfattas på annat sätt än att de berörda tjänstemännen inte hade tillräckliga kunskaper om regelsystemet. Myndighetens bristfälliga hantering av utlämnandeärendet har i praktiken fått till följd att . har fråntagits sin rätt att få saken prövad i domstol. Det är givetvis allvarligt. Det framgår inte av remissvaret om nämnden senare har fattat ett avslags- beslut. Om det inte har skett förutsätter jag att nämnden tar kontakt med . för att kontrollera om hennes begäran kvarstår. Om den gör det ska nämnden skyndsamt pröva framställningen och, om handlingarna inte i alla de- lar kan lämnas ut, fatta ett överklagbart beslut i saken. Jag vill i sammanhanget påpeka att det saknar betydelse om mejlen som . skickade till förvaltningen kunde ses som en ny begä- ran om utlämnande av handlingar eftersom nämnden, med anledning av kam- marrättens återförvisning, ändå var tvungen att på nytt pröva tidigare begäran. Mot bakgrund av det som nämnden har uppgett i sitt remissvar i den här delen vill jag dock påminna om den skyldighet som myndigheter har att pröva varje inkommen begäran om utlämnande av handlingar, dvs. oavsett om samma person har gjort en likadan framställning och fått ett överklag- bart avslagsbeslut i saken. Nämnden har i remissvaret uppgett att man har funnit skäl att initiera en översyn av rutinerna för utlämnande av allmänna handlingar. Jag utgår från att nämnden nu har vidtagit de åtgärder som behövs för att säkerställa att utläm- nandeframställningar i fortsättningen handläggs i enlighet med regelsystemet på området. Det som har kommit fram i ärendet i övrigt ger inte anledning till några uttalanden från min sida. Ärendet avslutas med den kritik som framgår av mina uttalanden ovan. 2017/18 JO1 OFFENTLIGHET OCH SEKRETESS SAMT YTTRANDE- OCH TRYCKFRIHET har på begäran från gränspolisen lämnat ut adress- och kontaktuppgifter till ett antal namngivna personer med utvisningsbeslut. Den sekretessbrytande bestämmelsen i 17 kap. 1 § utlänningslagen har inte ansetts lämna utrymme för att göra egna bedömningar av barnets bästa i det enskilda fallet (Dnr 565-2017) Beslutet i korthet: skickade gränspolisen en begäran till om adress- och kontaktuppgifter till ett antal namngivna per- soner med utvisningsbeslut. lämnade ut de begärda uppgifter som man hade tillgång till. Den sekretessbrytande bestämmelsen i 17 kap. 1 § utlänningslagen är en- ligt JO tydligt utformad och lämnar inte utrymme för att göra egna bedömningar av barnets bästa i det enskilda fallet. Förutsatt att Polis- myndigheten begär att få ta del av uppgifter som behövs för att verkställa ett utvisningsbeslut är socialnämnden skyldig att lämna ut dem. Det finns varken någon skyldighet för eller något formellt hinder mot att på eget initiativ informerar de personer vars adress- och kon- taktuppgifter har efterfrågats av eller lämnats ut till gränspolisen. Om en enskild begär att få information i frågan bör en sådan begäran hanteras på samma sätt som andra framställningar om att få ta del av uppgifter hos en myndighet. Det som har kommit fram ger inte anledning för JO att vidta någon ut- redningsåtgärd. Juristen vid inom , docenten och doktoranden vid samt vid rättigheter har kommit in med en gemensam anmälan till JO mot inom samtliga stadsområdes- förvaltningar i kommun samt , gränspolissektionen i region . Anmälarna har uppgett bl.a. följande: skickade gränspolisen en begäran till inom samtliga stadsområdesförvaltningar i kommun om adress- och kontakt- uppgifter till 200 namngivna personer med utvisningsbeslut. kommun hade de begärda uppgifterna om 32 av personerna, och dessa uppgifter lämna- des ut. Det fick långtgående konsekvenser, både för de personer vars adress- och kontaktuppgifter lämnades ut och för andra gömda personer i . Be- sluten att lämna ut uppgifterna hade inte föregåtts av någon individuell pröv- ning av barnets bästa. Inte heller polisen verkade ha gjort någon individuell prövning inför att man begärde ut uppgifterna från . kommun har gett olika besked när det gäller vilka rättigheter en- skilda har att få veta om deras adress- och kontaktuppgifter har begärts eller lämnats ut. Kommunen har bl.a. hänvisat till tidigare JO-uttalanden om att det OFFENTLIGHET OCH SEKRETESS SAMT YTTRANDE- OCH TRYCKFRIHET 2017/18 JO1 med hänsyn till efterforskningsförbudet är olämpligt att utan vidare berätta för en enskild att någon har begärt ut uppgifter om honom eller henne. har kommunen gett uttryck för att på en fråga från den enskilde kan ge information om huruvida hans eller hennes adress- och kontaktuppgifter har efterfrågats av eller lämnats ut till gränspolisen. Anmälarna har begärt att JO ska uttala sig om gränspolisens respektive so- cialtjänstens skyldighet att göra en individuell prövning av barnets bästa inför att uppgifter av det här slaget begärs respektive lämnas ut. De har även begärt att JO ska klargöra om de personer vars adress- och kontaktuppgifter har efter- frågats eller lämnats ut har rätt att få information om det från . I ett beslut anförde JO följande. utlämnande av uppgifter till gränspolisen Av 12 kap. 14 § utlänningslagen (2005:716), UtlL, framgår att Polismyndig- heten i vissa fall kan ha ansvaret för verkställigheten av ett beslut om utvisning. Sekretess gäller inom för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men (26 kap. 1 § offentlighets- och sek- retesslagen [2009:400], OSL). En uppgift för vilken sekretess gäller enligt OSL får inte röjas för enskilda eller för andra myndigheter, om inte annat anges i OSL eller i lag eller förordning som OSL hänvisar till (8 kap. 1 § OSL). Sek- retess hindrar dock inte att en uppgift lämnas till en annan myndighet, om upp- giftsskyldighet följer av lag eller förordning (10 kap. 28 § OSL). En sådan sek- retessbrytande bestämmelse finns i 17 kap. 1 § UtlL. Av den framgår bl.a. att socialnämnden ska lämna ut uppgifter om en utlännings personliga förhållan- den om begär det och uppgifterna behövs för att verkställa ett beslut om utvisning. Om en socialnämnd beslutar att avslå en sådan begäran får överklaga beslutet (6 kap. 7 § andra stycket OSL). När det gäller en myndighets rätt att få ta del av uppgifter från en annan myndighet ligger alltså ansvaret för att pröva frågan ytterst på domstolarna. Frågor om individuella prövningar av barnets bästa i olika situationer är inte enkla att besvara. Jag har i mitt yttrande över be- tänkande blir svensk lag (SOU 2016:19) betonat vikten av en klar och tydlig lagstiftning vad gäller grundläggande mänskliga rättigheter (JO:s ärende med dnr R 29-2016). I 1 kap. 10 § UtlL anges att det i fall som rör ett barn särskilt ska beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. En liknande bestämmelse finns i 1 kap. 2 § första stycket socialtjänstlagen (2001:453). Enligt den ska barnets bästa särskilt be- aktas vid åtgärder som rör ett barn. Jag vill allmänt framhålla att den grundläggande avvägningen mellan olika intressen görs i den process som föregår beslut i ett lagstiftningsä- rende (jämför prop. 1996/97:25 s. 246–248). När det gäller barnrättsperspekti- vet i asylprocessen har lagstiftaren, utöver portalparagrafen i 1 kap. 10 §, skapat bestämmelser i utlänningslagen som ger särskilt utrymme för att beakta barnets 2017/18 JO1 OFFENTLIGHET OCH SEKRETESS SAMT YTTRANDE- OCH TRYCKFRIHET bästa när det ska fattas ett beslut i utvisningsfrågan och när ett sådant beslut ska verkställas (se 5 kap. 6 § andra stycket samt 12 kap. 18 § tredje och fjärde stycket UtlL). Den sekretessbrytande bestämmelsen i 17 kap. 1 § UtlL är tydligt utformad och lämnar enligt min mening inte utrymme för att göra egna bedömningar av barnets bästa i det enskilda fallet. Förutsatt att Polismyndig- heten begär att få ta del av uppgifter som behövs för att verkställa ett utvis- ningsbeslut är socialnämnden skyldig att lämna ut dem. Det som har kommit fram ger mig inte anledning att vidta någon utredningsåtgärd i denna del. Information från till de personer vars uppgifter har efterfrågats eller lämnats ut har ingen skyldighet att på eget initiativ informera de personer vars adress- och kontaktuppgifter har efterfrågats av eller lämnats ut till gräns- polisen. Det finns å andra sidan inte något formellt hinder mot att en socialtjänst upplyser en enskild om att uppgifter som rör honom eller henne har lämnats ut. Jag vill dock framhålla att det, när det gäller verkställighet av ett beslut om utvisning, kan uppstå en orimlig situation om en myndighet motarbetar en an- nan myndighets uppdrag (jämför prop. 1997/98:182 s. 12). När det gäller de JO-uttalanden som har tagits upp i anmälan (jämför bl.a. JO 2011/12 s. 582, dnr 4258-2010, samt JO 2013/14 s. 610, dnr 6403-2011, och s. 620, dnr 440-2012) vill jag påpeka att i den aktuella situationen, dvs. när gränspolisen begär att få ta del av uppgifter för att verkställa ett beslut om ut- visning, aktualiseras inte det anonymitetsskydd som tryckfrihetsförordningen garanterar. JO:s tidigare uttalanden gäller anonymitetsskyddet i tryckfrihetsför- ordningen och saknar därför intresse i sammanhanget. Anmälarna vill även få klarhet i hur bör agera när den enskilde själv vänder sig till och begär att få information om huruvida hans eller hennes adress- och kontaktuppgifter har efterfrågats av eller lämnats ut till gränspolisen. Min uppfattning är att om uppgifterna om kontakterna med gränspolisen finns dokumenterade och framgår av allmänna handlingar ska de normalt lämnas ut (6 kap. 4 § OSL). Om de begärda uppgifterna inte finns i allmänna handlingar kan en myndighet ha en skyldighet enligt 4 § förvaltnings- lagen (1986:223) att i övrigt lämna upplysningar till en enskild. Det finns alltså varken någon skyldighet för eller något formellt hinder mot att på eget initiativ informerar de personer vars adress- och kon- taktuppgifter har efterfrågats av eller lämnats ut till gränspolisen. Om en en- skild begär att få information i frågan bör en sådan begäran hanteras på samma sätt som andra framställningar om att få ta del av uppgifter hos en myndighet. Klagomålen mot ger inte heller i denna del anledning till någon utredningsåtgärd från min sida. Det som anmälarna har uppgett ger inte anledning till någon åtgärd eller något uttalande när det gäller gränspolisen. OFFENTLIGHET OCH SEKRETESS SAMT YTTRANDE- OCH TRYCKFRIHET 2017/18 JO1 Jag finner skäl att skicka en kopia av detta beslut till samtliga stadsområdes- nämnder i kommun, inom samtliga stadsområdesförvalt- ningar i kommun och , gränspolissektionen i region . Fotografier och filmer som tas respektive spelas in inom ramen för en förskoleverksamhet kan ofta anses upprättade i tryckfrihetsförordningens mening redan i samband med att de tas respektive spelas in (Dnr 3197-2016) Beslutet i korthet: En förälder klagade på stadsdelsnämndens handläggning av hennes begäran om att få kopior av fotografier och filmer med sin son som hade tagits respektive spelats in på sonens förskola. JO konstaterar i beslutet att fotografier och filmer som har tagits respek- tive spelats in inom ramen för en förskoleverksamhet ofta kan anses upprät- tade i tryckfrihetsförordningens mening redan i samband med att de togs respektive spelades in. Sådana handlingar anses därmed allmänna och en begäran om att få ta del av dem ska behandlas enligt bestämmelserna i tryck- frihetsförordningen. kritiseras i beslutet för att inte ha behandlat förälderns begäran om att få kopior av handlingarna med den skyndsamhet som tryck- frihetsförordningen kräver. . framförde i en anmälan klagomål mot i . Av anmälan och bilagor framgick bl.a. följande: begärde . i en skrivelse till IngMarie Lind- gren, avdelningschef vid , avdel- ningen för förskola, att få ta del av kopior av fotografier och filmer med sin son som hade tagits respektive spelats in på hans förskola till tidpunkten för begäran. fick . svar från att hon skulle återkomma . för anmälan till JO hade . ännu inte fått ta del av några fotografier eller filmer. Hon hade inte heller fått något beslut i ärendet. JO begärde att skulle komma in med ett yttrande över anmälan till JO. beslutade att som sitt remissvar anta ett tjänsteutlåtande som hade upprättats vid stadsdelsförvaltningen, avdelningen för förskola. I ytt- randet anfördes i huvudsak följande: 2017/18 JO1 OFFENTLIGHET OCH SEKRETESS SAMT YTTRANDE- OCH TRYCKFRIHET begärde vårdnadshavaren att få elektroniska kopior av fotografier och filmer på sitt barn och andra förskolebarn gällande peri- oden [rätteligen 2011, JO:s anm.] – , (e-post). meddelar vårdnadshavaren avdelningschefen att begäran gäller samtliga fotografier och filmer som tagits på barnet till och med , (e-post). skriver vårdnadshavaren till avdelningschef och för- skolechef att hon har haft ett möte med förskolechefen och biträdande för- skolechef på och fått ett USB-minne med fotografier på sitt barn. Vårdnadshavaren begär alla bilder där hennes barn är med, vilket inklude- rar fotografier där andra barn är med, (e-post). kommer förskolechef överens med vårdnadsha- varen om att resterande bilder på barnet för läsåret 2015-2016, som inte redan lämnats ut, kommer utlämnas ut i samband med att barnet slutar för- skolan, (muntlig kommunikation). Regelverket för utlämnande av fotografier innebär att en sekretessprövning alltid görs. Med anledning av de diskussioner och synpunkter som förts kring spridning av fotografier på barn via media har en gemensam policy tagits fram för de kommunala förskolorna i med stöd av utbildningsförvaltningen. Det innebär att vårdnadshavare måste lämna sitt samtycke till att fotografier/filmer får publiceras alternativt endast använ- das för internt bruk inom förskolan. Vid särskilda evenemang begärs sam- tycke för den aktuella aktiviteten. Alla vårdnadshavare har fått en blankett om samtycke i samband med att barnet börjar förskolan. Därutöver tas även hänsyn till de etiska aspekterna där barnen själva involveras och måste vara med på att de vill bli fotograferade eller filmade. Stadens gallringsföreskrifter innebär att ett begränsat urval av fotogra- fier från varje förskola skickas in till stadsarkivets e-arkiv.