frsrdg · H404RB2 · 2017-02-13 00:00:00 — Förslag till disposition av vinst för samt riksbanksfullmäktiges verksamhetsberättelse Enligt 10 kap. 3 § lagen (1988:1385) om riksbank ska riksbanksfullmäktige lämna förslag till och om hur vinst ska disponeras. Fullmäktige tillämpar en vinstutdelningsprincip som i korthet innebär att av genomsnittliga resultat ska levereras in till statskassan. Resultatet beräknas exklusive valutakurs- och guldvärdeeffekter men inklusive de priseffekter som redovisas på värderegleringskontot i balansräkningen. föreslår fullmäktige därmed en inleverans om . Fullmäktige föreslår också att ska bemyndigas att finansiera extern forskningsrelaterad verksamhet med ett belopp om . Nettoleveransen till staten föreslås därmed uppgå till . Fullmäktiges verksamhetsberättelse redovisar övergripande vilka ärenden som har behandlats vid fullmäktiges sammanträden (9 tillfällen) och vilken information som fullmäktige har fått vid sammanträdena. Verksamhetsberättelsen beskriver även hur fullmäktige har bedrivit sin kontrollerande funktion. Förslag till vinstdisposition för 20164 Finansiering av extern forskningsrelaterad verksamhet10 Beräkning av vinstdisposition 201614 Fullmäktige föreslår att fastställer förslaget till disposition av vinst för . Resultatet uppgår till . Fullmäktige föreslår följande disposition av vinst: levereras in till statskassan. Fullmäktige föreslår vidare att ska bemyndigas att finansiera extern forskningsrelaterad verksamhet med ett belopp om . Finansieringen ska räknas av från den inleverans som fullmäktige har föreslagit. Nettoleveransen till staten föreslås därmed uppgå till . Fullmäktige föreslår även att inleveransen görs senast efter beslut, lämpligen i samband med att genomför den veckovisa öppna marknadsoperationen. (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och har deltagit i beslutet. , och har varit föredragande. godkände i anslutning till sin behandling av (bet. 2015/16:FiU23) att vinstdispositionen för året baserades vinstutdelningsprincip med de kompletteringar av principen som har genomförts , vilket också var fullmäktiges förslag. Principen innebär i korthet att av de fem senaste årens genomsnittliga resultat, exklusive valutakurs- och guldvärdeeffekter men inklusive de priseffekter som redovisas på värderegleringskontot i balansräkningen, ska levereras in till statskassan. Valutakurs- och guldvärdeeffekterna samt, i normalfallet, av det justerade genomsnittliga resultatet ska föras till eller från dispositionsfonden. Det belopp som återstår efter detta förs till eller från resultatutjämningsfonden. tillämpar fullmäktige samma beräkningsgrund. Fullmäktige föreslår också att ska bemyndigas att finansiera extern forskningsrelaterad verksamhet med ett belopp om . Motiven för denna avsättning presenteras i bilaga 1. Fullmäktige har i enlighet med 10 kap. 3 § lagen (1988:1385) om riksbank fått en redovisning för från direktionen. Fullmäktige konstaterar att redovisar en vinst på . I enlighet med vinstutdelningsprincip och kompletteringarna av denna görs följande justeringar av det redovisade resultatet vid beräkningen av det inleveransgrundande resultatet: Det redovisade resultatet har påverkats positivt av en valutakursvinst om . Denna vinst exkluderas vid beräkningen. Det redovisade resultatet har inte påverkats av någon guldvärdeeffekt och därför görs heller ingen justering för någon sådan effekt. En prisvinst om har bokförts som en priseffektökning på värderegleringskontot i balansräkningen. Fullmäktige har inkluderat denna vinst vid beräkningen av vinstdispositionen. Fullmäktige föreslår enligt redovisningen nedan en inleverans till statskassan om . Valutakursvinsten förs till dispositionsfonden. Dit förs även av det genomsnittliga justerade resultatet. Eftersom den föreslagna inleveransen och överföringen till dispositionsfonden är lägre än årets redovisade resultat föreslår fullmäktige att resterande förs till resultatutjämningsfonden. Beräkningsunderlaget för vinstdispositionsförslaget framgår av bilaga 2. har i samband med den årliga granskningen av årsredovisning också granskat vinstdispositionsförslaget även om inte har någon skyldighet att uttala sig om förslaget i sig. har inte noterat några avvikelser från den tidigare använda vinstutdelningsprincipen. Resultatet uppgår till . Fullmäktige beslutade att lämna följande förslag till disposition av vinst: levereras in till statskassan. Fullmäktige föreslår vidare att ska bemyndigas att finansiera extern forskningsrelaterad verksamhet med ett belopp om . Finansieringen ska räknas av från den inleverans som fullmäktige har föreslagit. Nettoleveransen till staten föreslås därmed uppgå till . Fullmäktige föreslår även att inleveransen görs senast efter beslut, lämpligen i samband med att genomför den veckovisa öppna marknadsoperationen. Riksbanksfullmäktige har elva ledamöter och lika många suppleanter. Ledamöterna utses av efter allmänna val för en mandatperiod . Fullmäktige väljer inom sig ordförande och vice ordförande. består fullmäktige av följande ledamöter: (ordförande), (vice ordförande), , , , (), , , , och . Suppleanter är , , , , , (), , ClasGöran , , () och . Fullmäktige utser ledamöterna i direktion och beslutar om deras löne- och anställningsvillkor. Fullmäktige fastställer arbetsordning där övergripande organisation och regleringen av vissa lednings- och beslutsfrågor anges. Fullmäktige beslutar också om utformningen av sedlar och mynt. Vidare lämnar fullmäktige förslag till om hur resultat ska disponeras samt yttrar sig till i frågan om direktionsledamöternas ansvarsfrihet. Fullmäktige har dessutom, enligt förarbetena 1997/98 till ändringar i lagen (1988:1385) om riksbank, till uppgift att följa och kontrollera hur bedriver sin verksamhet och hur direktionsledamöterna leder verksamheten. Fullmäktige utövar sin kontroll bland annat genom att fullmäktiges ordförande och vice ordförande är närvarande vid direktionens sammanträden. Ordföranden och vice ordföranden har också rätt att yttra sig under dessa sammanträden, men de har inte förslags- eller rösträtt. Fullmäktige har även en revisionsfunktion vars arbete utförs av en upphandlad konsult. Fullmäktige lämnar remissyttranden inom sitt verksamhetsområde, och direktionen samråder med fullmäktige om framställningar och formella skrivelser med förslag till och regeringen som avser ändringar i författningar eller andra åtgärder från statens sida. Ordföranden och vice ordföranden lämnar en redovisning om fullmäktiges arbete inför finansutskott. Detta sker vanligtvis . Vid sitt sammanträde beslutade fullmäktige att förlänga mandatet för Per som direktionsledamot med . Fullmäktige beslutade om direktionsledamöternas anställningsvillkor och tog även ställning till deras sidouppdrag. Fullmäktige fick löpande information om det fortsatta arbetet med den nya svenska sedel- och myntserien och inlösen av ogiltiga sedlar. Fullmäktiges ordförande uppmärksammades vid introduktionen av de nya 100- och 500-kronorssedlarna som den första kvinnan i med sin namnteckning på sedlarna. I anslutning till frågor knutna till sedel- och myntutbytet har även frågan om bankernas ansvar för kontanter och allmänhetens möjligheter att sätta in kontanter berörts vid ett flertal tillfällen. Anledningen har varit allmänhetens oro över att inte kunna använda sig av kontanter. Beredningsgruppen för utformning av sedlar och mynt diskuterade frågan om hur roll i den svenska sedel- och mynthistorien eventuellt kan uppmärksammas i samband med att har varit landets centralbank . Gruppens förslag var att en minnessedel i form av en 100-kronorssedel skulle ges ut i samband med jubileet. Förslaget presenterades för och diskuterades med direktionen. Direktionen valde slutligen att inte ge ut någon minnessedel utan att i stället låta ta fram en sedelfolder med en presentation av sedelhistoria. Beredningsgruppen har bestått av sex ledamöter från fullmäktige medan statsheraldikern, chefen för . Myntkabinettet samt en företrädare för vardera och har erbjudits att delta som experter i gruppen. Gruppen har letts av fullmäktigeledamoten . Vid sitt sammanträde beslutade fullmäktige om ett eget yttrande över betaltjänstutredningens delrapport om EU-direktivet om tillgång till betalkonto med grundläggande funktioner. Fullmäktige välkomnade att ett genomförande av direktivet ger bra möjlighet för att åstadkomma en bättre balans mellan utbud och efterfrågan på vissa grundläggande betaltjänster, speciellt insättning och uttag av kontanter. Fullmäktige delade även de mer ingående kommentarer om rapportens innehåll som lämnades i ett separat yttrande från direktionen. beslutade fullmäktige även om ett eget yttrande över remissen av finansutskottets utvärdering av penningpolitik 2010–2015 (Goodfriend och King) i de delar som ligger inom fullmäktiges ansvarsområde. I yttrandet välkomnade fullmäktige rapportens övervägande positiva omdömen om arbete med penningpolitik och finansiell stabilitet liksom rekommendationen om en översyn av riksbankslagen. Fullmäktige påtalade särskilt vikten av att i den kommande utredningen se över verksamhetsområdet finansiell stabilitet och den rollfördelning som finns mellan regeringen, , och Riksgälden. I samband med fullmäktiges behandling av remissen informerades fullmäktige även om innehållet i yttrandet från direktionen. Fullmäktige beslutade att, som ersättare för Hans Mertzig, nominera till styrelseledamot i för återstoden av mandatperioden, till och med . beslutade i enlighet med förslaget . Vid sitt sammanträde beslutade fullmäktige att nominera till ledamot i fondens styrelse för nästkommande mandatperiod till och med . beslutade även här i enlighet med förslaget. Direktionen samrådde med fullmäktige om tre framställningar till avseende lån till (). Vidare samrådde direktionen om två framställningar till regeringen, en om modernisering av äldre lagar som påverkar beredskapsansvar och en om statistikärende. Uppföljning av direktionens arbete En del av fullmäktiges kontroll utövades genom att fullmäktiges ordförande och vice ordförande följde direktionens arbete , bland annat genom att utnyttja sin rätt att delta i alla direktionens sammanträden och i en del informella möten. Direktionens ledamöter deltog normalt i fullmäktiges sammanträden och lämnade då regelbundna redogörelser för viktigare beslut och händelser i verksamhet. De redogjorde exempelvis för den aktuella penningpolitiken och arbetet med att övervaka stabiliteten i det finansiella systemet. Ett särskilt fokus har legat på information om direktionens åtgärder för att nå inflationsmålet. Direktionen informerade också om läget på de finansiella marknaderna, i såväl och som globalt. Vid fullmäktiges sammanträde redogjorde direktionen för behandling av utvärderingen av penningpolitik 2010–2015 och förslaget till utredning av riksbankslagen. Direktionen informerade även om det fortsatta interna arbetet med relaterade frågor. Vidare fick fullmäktige löpande information om uppföljningen av budgeten och verksamhetsplanen, om uppföljningen av finansiella och operativa risker samt resultatet i kapitalförvaltningen, om utfallet i övrigt av verksamheten och om internrevisionens verksamhet. Fullmäktige fick dessutom information om de remissyttranden som direk-tionen beslutade om under året. Direktionen informerade löpande om viktiga internationella möten och om viktiga diskussioner inom olika internationella organ. Vidare fick fullmäktige löpande information om åtaganden gentemot IMF. Fullmäktige fick även information om pågående diskussioner om en styrelsereform i (). Fullmäktige fick löpande information om förberedelsearbetet för Riks-bankens 350-årsjubileum . För att få kompletterande information deltog fullmäktige i temaluncher där direktionen gav fördjupad information i olika aktuella verksamhetsfrågor. De teman som behandlades var finansutskottets utvärdering av penningpolitik 2010–2015, investeringspolicy, det ekonomiska läget i euroområdet och övriga världen, diskussioner kring målvariabler och intervall i den penningpolitiska strategin, resultatet av målgruppsanalys samt frågor om betalningar och kontantmarknaden. Fullmäktiges granskning av verksamhet Fullmäktige granskar verksamhet genom sin revisionsfunktion. innehade uppdraget för fullmäktiges räkning till och med . Efter upphandling av ny konsult innehas uppdraget till och med av . Fullmäktige fastställer en plan för revisionsfunktionens arbete. rapporterade KPMG sina granskningar av utövande av tjänst samt av sedelutbytet. Revisionsplanen /17 omfattar förutom den återkommande granskningen av regelefterlevnaden, inklusive direktionsledamöternas utövande av tjänst, även en granskning av försvarslinjerna samt av personskyddet. De båda sistnämnda granskningarna kommer att genomföras . Fullmäktige fick även information om årliga granskning av verksamhet. redovisar resultaten av sin granskning för fullmäktige dels inför och i samband med fullmäktiges beslut om förslag till vinstdisposition, dels när har slutfört sin granskning. Finansiering av extern forskningsrelaterad verksamhet kompetensförsörjning är beroende av att det finns ett kontinuerligt flöde av välutbildade personer med forskarutbildning och grundläggande högskoleutbildning från svenska lärosäten. Det är särskilt viktigt att grundutbildning, forskarutbildning och forskning sker på områden som omfattar eller ligger nära två kärnområden, det vill säga penningpolitik respektive finansiell stabilitet, det senare kallas inom universitetsvärlden vanligen för bankväsende och finansiella marknader. kan svensk grundutbildning inom nationalekonomi och finansiell ekonomi sägas leva upp till det önskemålet. Inom båda kärnområden finns dock inte tillräckligt med personer med spjutspetskompetens som kan handleda doktorander, även om god forskning på dessa områden bedrivs vid svenska lärosäten. Finansiering av extern forskningsrelaterad verksamhet Återväxten av kvalificerade forskare inom kärnområden behöver förstärkas. Ett sätt att tillgodose detta intresse är att inrätta två professurer – en för respektive forskningsområde. Ett sådant beslut skulle medföra flera goda effekter. För det första skulle professurerna gynna de båda forskningsområdenas närvaro i svensk samhällsvetenskaplig forskning, forskarutbildning och grundutbildning. För det andra skulle professurerna öka antalet presumtiva medarbetare i med relevant kompetensprofil. Ett tredje argument för att skapa professurerna är att de skulle leda till en allmän kompetenshöjning inom båda kärnområden hos forskarutbildade personer i . De två forskningsområdena är starkt förknippade med verksamhet. Med hänsyn till detta och till de fördelar som redovisats ovan föreslås att får rätt att medverka till att skapa och finansiera två professurer. Finansieringen behöver inte nödvändigtvis avse endast professurer. Eftersom syftet med finansieringen är att öka antalet doktorander kan det vara lämpligt att komplettera professurerna med doktorandtjänster inom ramen för det föreslagna finansieringsbeloppet. I båda fallen rör det sig alltså om riksbanksextern forskningsrelaterad verksamhet, vari även ingår vissa undervisningsmoment. bedömer att det är rimligt att begränsa finansieringen tidsmässigt. Av principiella skäl bör den här typen av finansiering endast undantagsvis ske i evig tid. Finansieringstiden bör dock inte vara alltför kort eftersom detta skulle kunna avhålla lämpliga kandidater från att söka de tilltänkta tjänsterna. bedömer att en lämplig finansieringsperiod bör uppgå till . bör därför ligga till grund för det högsta belopp som ska få avsätta inom ramen för denna framställning. Med hänsyn tagen till beräknade marknadslöner och till de administrativa kostnader som finansieringsprogrammet kan antas medföra bör storleken på det sammanlagda beloppet inte behöva överstiga . Det förutsätts då att finansieringen sprids ut så jämnt som möjligt över de tolv åren. Enligt 1 kap. 1 § lagen (1988:1385) om riksbank (riksbankslagen) får endast bedriva eller ta del i sådan verksamhet som enligt lag ankommer på . Finansiering av extern forskningsrelaterad verksamhet ligger vid sidan av bankens huvuduppgifter och minskar utrymmet för inleveranser av överskottsmedel till staten. Eftersom det är som enligt 10 kap. 4 § första stycket riksbankslagen beslutar hur vinst ska disponeras bör godkänna det nu föreslagna finansieringsprogrammet. I artikel 123 EUF-fördraget och rådets förordning (EG) nr 3603/93 av finns bestämmelser som förbjuder centralbanker att finansiera medlemsstaterna, så kallad monetär finansiering. En extern forsknings-finansiering enligt förslaget kan betraktas som finansiering av den offentliga sektorns åtaganden gentemot tredje man och skulle därmed kunna innebära en otillåten monetär finansiering. EU:s centralbanker har dock rätt att dela ut vinstmedel till staten enligt särskilda nationella regler utan att detta kommer i konflikt med förbudet. tillämpar en särskild modell för beräkning av den vinst som banken delar ut till staten. För att forskningsprogrammet ska vara förenligt med bestämmelserna om monetär finansiering bör kostnaderna för programmet avräknas från vinstutdelningen vid nästkommande vinstdispositionsbeslut. bedriver en egen forskningsverksamhet. Därutöver bekostar viss beställningsforskning inom ramen för bankens kärnområden, något som kan jämställas med intern forskningsverksamhet. direktion har förklarat att den i möjligaste mån avser att anpassa budgetutrymmet för dessa verksamhetsgrenar med beaktande av kostnaderna för det tilltänkta finansieringsprogrammet. avser att uppmärksamma bankens 350-årsjubileum genom en rad aktiviteter. Dessa aktiviteter kommer att rikta sig till flera olika målgrupper regionalt och nationellt. Det övergripande syftet är att utnyttja jubileumsåret för att skapa en aktiv dialog om centralbankers uppdrag och framtida utmaningar för samhällsekonomin. Ett beslut att finansiera extern forskningsrelaterad verksamhet inom kärnområden ligger som tidigare nämnts utanför ordinarie verksamhet. Med hänsyn till ärendets särart finns det anledning att anknyta beslutet till i linje med instiftandet av och av i ekonomisk vetenskap till minne, vilket i bägge fallen skedde i anslutning till bankens 300-årsjubileum. Övriga administrativa och principiella aspekter Bortsett från finansieringsprogrammets längd och dess sammanlagda kostnader innehåller frågan om extern forskningsfinansiering flera delområden av såväl principiell som administrativ natur. De principiella aspekterna rör till exempel huruvida ska ha möjlighet att påverka professorernas och doktorandernas arbete utan att inkräkta på forskningsfriheten. En annan fråga av central betydelse är hur processen vid tillsättningen av professurerna ska vara utformad vad avser behörighetsgrunder, förslagsrätt och remitteringsförfarande. En tänkbar lösning är att tillsättningarna anförtros ett eller flera lärosäten. Det måste i så fall fastställas hur dessa lärosäten ska utses. En ytterligare bedömning som måste göras är om , eller en av utsedd företrädare, ska ha inflytande över tillsättningsbesluten och professorernas och doktorandernas tjänstgöringsvillkor. inflytande över professorernas arbetsförutsättningar måste också begrundas. Andra mer administrativa frågeställningar rör exempelvis utformningen av finansieringsavtalet, ansvaret för professorstillsättningarna, professurernas längd och övriga villkor samt granskningen och uppföljningen av de löpande beslut som blir en följd av att professurerna inrättas. Dessa frågeställningar kräver fortsatt utredningsarbete. För att utnyttja de forskningsadministrativa erfarenheter som finns i Stiftelsen överväger banken att utforma och förverkliga det tilltänkta finansieringsprogrammet i samarbete med Jubileumsfonden. bedömer att de aspekter som har nämnts och andra frågor som rör det praktiska införandet av finansieringsprogrammet inte kräver ställningstagande. anser att finansieringsprogrammet bör löpa . Det belopp som enligt förslag bör avsättas till programmet uppgår till högst . Det innebär att kan välja att, inom ramen för ingångna avtal, inskränka programmet om banken bedömer det lämpligt med hänsyn till den nytta som tillsättningarna medför eller förväntas medföra. Förslaget innebär också att programmet kan bli längre än om det avsatta beloppet inte har förbrukats . avser att efter omkring göra en utvärdering av programmet. En utvärdering bör också redovisas efter omkring . På så sätt kan – om behov fortfarande finns – innan de avsatta medlen förväntas vara förbrukade begära hos att få avsätta ytterligare medel till en ny finansieringsperiod. 1 Beräkning av inleverans till staten Justering av årets resultat Årets resultat 20167 010 Avgår valutakursvinst–3 456 Tillkommer prisvinst bokförd i balansräkningen5 297 Justerat resultat 20168 851 Beräkning av genomsnittligt justerat resultat Justerat resultat 20122 985 Justerat resultat 2013–3 392 Justerat resultat 20149 019 Justerat resultat 2015–1 588 Justerat resultat 20168 851 Summa justerat resultat för de senaste fem åren15 875 Genomsnittligt justerat resultat för de senaste fem åren3 175 av det genomsnittliga justerade resultatet2 540 Avrundning till hundratal –40 2 Beräkning av överföringen till av det genomsnittliga justerade resultatet317 3 Beräkning av överföringen till av det genomsnittliga justerade resultatet318 Prisvinst bokförd i balansräkningen–5 297 Justerat resultat minskat med genomsnittligt resultat5 676 Tryck: , 2017 Tryck: , 2017