frsrdg · H504JO1 · 2017-11-14 00:00:00 — Nämnden hänvisade till medieplan och förklarade att personalen på har nämndens förtro- ende att besluta om inköp och fjärrlån. I medieplanen anges bl.a. att värde- ringar är den viktigaste faktorn vid kvalitetsbedömningen av en bok. I ytt- randet till JO anförde nämnden att anledningen till att värderingar tillmäts sådan vikt i riktlinjerna är att man vill säkerställa att en låntagare inte får sina mänskliga rättigheter kränkta genom att läsa lånad litteratur. JO konstaterar att ett folkbibliotek varken kan eller ska tillhandahålla alla böcker och att ett urval måste göras. Urvalet ska ske med utgångspunkt i det demokratiuppdrag som folkbiblioteken har och som innebär att de genom ett allsidigt och kvalitativt utbud ska bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning utan inskränkningar utifrån ideologiska, politiska eller reli- giösa utgångspunkter. JO uttalar att biblioteken i sitt urval självklart inte behöver förhålla sig neutrala till brister i den vetenskapliga kvaliteten eller rena sakfel i en bok. Så länge ett yttrande inte är brottsligt finns det däremot inte något utrymme för ett folkbibliotek att ta hänsyn till de värderingar och åsikter som förs fram. Ett urval som sker på sådan grund står i direkt strid med biblioteksla- gens krav på allsidighet och fri åsiktsbildning och är inte heller förenligt med objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § regeringsformen. JO uttalar vidare att yttrandefriheten innebär att det får föras fram åsikter och påståenden som inte är i enlighet med principen om alla människors lika värde eller andra grundläggande principer för en demokrati, så länge uttalandena inte är brottsliga. Att ett bibliotek tillhandahåller en bok med sådant innehåll kan inte i rättslig mening anses kränka låntagarnas eller andras mänskliga rättig- heter. Grundtanken i en demokrati är att uttalandena kan bemötas av dem som har en annan uppfattning. JO konstaterar att beslutet att avslå lånebegäran med hänvisning till bl.a. värderingar samt det som sägs i riktlinjerna om att värderingar ska beaktas vid kvalitetsbedömningen inte är förenligt med bibliotekslagens och reger- ingsformens krav på objektivitet. Nämnden kritiseras för detta. I en anmälan till JO förde L.T. fram klagomål mot i (nämnden). Han var kritisk till handläggningen av hans 2017/18 JO1 begäran hos om att få låna boken : när blev mångkulturellt (nedan kallad Världsmästarna), utgiven under pseudonymen . Han ansåg att och nämnden brutit mot regeringsformens krav på saklighet och opartiskhet när de inte tillhandahöll boken, som fanns på många andra bibliotek i . har en medieplan, som har godkänts av nämn- den. I medieplanen (som senast uppdaterades 2009) anges bl.a. följande. ska tillhandahålla ett urval av både den populära, mycket efter- frågade litteraturen, och den smalare, mindre efterfrågade litteraturen. I in- köpsarbetet kan kvalitet bedömas ur olika aspekter. Litterär kvalitet handlar om personskildring, miljö, språk m.m. Värderingar kan handla om könsroller, främlingsfientlighet, rasism och Vederhäftighet handlar t.ex. om tillförlitlighet och aktualitet. Bland dessa faktorer anser vi värderingar vara viktigast. Folkbiblioteket kan inte tillhandahålla medier som glorifierar eller pro- pagerar för våld, rasism, sexism eller annat som strider mot FN:s deklara- tion om de mänskliga rättigheterna. Vi kan avslå inköpsförslag om de inte motsvarar våra kvalitetskrav. Fjärrlån är till för att komplettera det egna beståndet med material som ef- terfrågas en enstaka gång eller som inte längre går att köpa. Varje fjärrlån ska betraktas som ett inköpsförslag i synnerhet om •det är en ny bok •boken fjärrlånats en gång tidigare (talböcker kan lånas in oftare) •om det är en svensk skönlitterär bok (vi lånar endast in äldre och/eller smal skönlitteratur) •om boken kan anses vara av allmänt intresse. Vi fjärrlånar inte böcker som vi har valt bort av kvalitetsskäl (undantag tal- böcker). beslutade att inte köpa in eller fjärrlåna Världsmäs- tarna, med hänvisning till att boken inte uppfyllde de kvalitetskrav som framgår av medieplanen. att köpa in eller fjärrlåna Världsmästarna. , genom dess bibliotekschef, gjorde en omprövning av beslutet och avslog L.T:s begäran med motiveringen att boken inte lever upp till de kvalitetskriterier som fastställts i medieplanen för anskaf- fande av litteratur till . begärde att nämnden skulle ändra beslutet. förklarade nämnden att avdelningschefen och personalen på bibliotek har nämndens förtroende att besluta om inköp och fjärrlån och avslog L.T:s begä- ran. Som skäl för avslagsbeslutet hänvisade nämnden till sitt tidigare beslut och medieplan, särskilt avsnittet om kvalitet. JO anmodade i att yttra sig. Yttrandet skulle innehålla en redogörelse för handläggningen och en bedöm- ning av denna, särskilt i förhållande till bestämmelserna i 1 kap. 9 § regerings- formen samt 2 och 6 §§ bibliotekslagen. Nämnden skulle även redovisa sin bedömning av hur medieplanen förhåller sig till dessa bestämmelser. Nämnden har förtydligat att skälen för avslagsbeslut var att boken varken ansågs uppfylla kriteriet i medieplanen om värderingar, eftersom den bedömdes vara främlingsfientlig, eller kravet på vederhäftighet, då den saknade källhänvisningar till olika påståenden som inte presenterats som för- fattarens antaganden utan som vedertagna sanningar. Nämnden redovisade följande bedömning. Kultur- och fritidsnämndens inköp av litteratur och annan media sker uti- från bibliotekslagen, en politiskt beslutad biblioteksplan och medieplan. Medieplanen gäller som stöd och hjälp när det gäller inköp, gallring, magasinering, kvalitet, exponering m.m. vid mediehantering. Me- dieplanen är godkänd av kultur- och fritidsnämnden (diarienummer 2003/81 880). Biblioteken ska enligt 2 § bibliotekslagen ”verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. Biblioteken ska vidare främja litteraturens ställning och in- tresset för bildning, upplysning, utbildning och forskning samt kulturell verksamhet i övrigt. Biblioteksverksamhet ska finnas tillgänglig för alla.” har vid bedrivandet av sin verksamhet att för- hålla sig till den budget som kommunfullmäktige fastställt för dess verk- samhet. Av 6 § bibliotekslagen framgår att ska vara tillgängligt för alla och anpassade till användarnas behov. utbud av medier och tjänster ska präglas av allsidighet och kvalitet. Enligt förarbeten till lagen framgår att begreppet kvalitet innebär bland annat att folkbiblioteken ska göra ett aktivt urval baserat på kvalitetskrite- rier när de planerar bland annat inköp. Detta görs av kultur- och fritids- nämnden och kvalitetskriterierna har nämnden fastställt i sin medieplan. Genom att följa dessa kvalitetskriterier säkerställer nämnden förutom att bibliotekslagen följs även att regeringsformens krav på att iaktta allas likhet inför lagen samt den saklighet och opartiskhet som framgår av 1 kap. 9 § regeringsformen. Nämnden kan inte tillhandahålla all den litteratur som finns tillgänglig på marknaden, det ryms inte inom nämndens budget. Nämnden prioriterar dessutom vissa målgrupper, exempelvis barn och ung- domar, men nämndens bedömning är att detta inte står i strid med ovan nämnda lagar. När ett inköpsförslag kommer in läggs det i bibliotekssystemet för ställ- ningstagande till om litteraturen ska köpas in eller fjärrlånas. Som biblio- tekslagen anger krävs att litteraturen håller en viss kvalitet för att nämnden ska köpa in den. En kvalitetsbedömning görs då utifrån de kriterier som framgår av medieplanen. Personalen på har inte möjlighet att själv läsa all litteratur som finns på marknaden. Därför används i första hand en nationell prenumerationstjänst, BTJ Inköpsvägledning, som hjälp vid bedömningen av kvalitetskraven. Deras tjänst bygger på 1000 obero- ende lektörer som skriver recensioner för dem. Lektörernas recensioner faktagranskas av redaktörerna på BTJ innan de publiceras. Personalen på använder sig av dessa recensioner men även av andra källor och recensioner för att få ett brett underlag för bedömningen. Att använda sig av recensioner är ett vedertaget sätt att kvalitetspröva som används av biblioteken i allmänhet. Nämnden vill påstå att genom att använda andras 2017/18 JO1 2017/18 JO1 recensioner säkerställs i högre grad att prövningen sker på ett opartiskt och sakligt sätt. Vid prövningen bedöms kvalitet enligt olika kriterier, dels lit- terär kvalitet vilket handlar om personskildring, miljö och språk m.m., dels värderingar vilken handlar om könsroller, främlingsfientlighet, rasism och liknande, dels vederhäftighet vilket handlar om exempelvis tillförlitlighet och aktualitet. Bland dessa kvalitetsfaktorer framgår i medieplanen att vär- deringar är viktigast. Vidare framgår att folkbiblioteket inte kan tillhanda- hålla medier som glorifierar eller propagerar för våld, rasism, sexism eller annat som strider mot FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. An- ledningen till att kultur- och fritidsnämnden i medieplanen fastställt att vär- deringar är det viktigaste kvalitetskriteriet är att nämnden vill vara säker på att en låntagare kan känna sig trygg med att när hen lånar litteratur inte få sina mänskliga rättigheter kränkta genom att läsa den. Detta gäller oavsett om litteraturen är skönlitterär eller en ren faktabok. Det anser nämnden överensstämmer med grundlagen. Det finns undantag för både yttrandefri- het och tryckfrihet exempelvis vad gäller som hets mot folkgrupp och för- tal. anser inte att kriteriet värderingar innebär att utbudet inskränks ur ideologiska, politiska eller religiösa utgångspunk- ter. Dock måste denna litteratur, som all övrig litteratur som köps in, upp- fylla kravet på kvalitet. Censur innebär att en myndighet ställer upp hinder för tillverkning och distribution. Det är inte något nämnden gör, varken i aktuellt fall eller annars. Medieplanen skrevs dock och reviderades och den rådande samhällsuppfattningen och debatten kring vad som ska anses vara kränkningar och vad människor ska tåla på många sätt har ändrats . Av medieplanen framgår i punkten 5.4 att inte fjärrlånar böcker som har valts bort av kvalitetsskäl. Enligt nämndens uppfattning framgår det inte av bibliotekslagen att låntagare ska ha en absolut rättighet att fjärrlåna all litteratur. Det ska ses som en tjänst som tillhan- dahåller. Av 6 § bibliotekslagen framgår att utbudet ska präglas av kvalitet och detta menar nämnden är oavsett om litteraturen finns fysiskt på plats i eller tillhandahålls genom tjänsten fjärrlån. Bibliotekslagens krav på kvalitet ska vara uppfyllt. Nämnden anser därmed att den har fog för att neka fjärrlån som inte uppfyller kvalitetsskälen. vill slutligen påpeka att den håller på med ett arbete att se över medieplanen. I ett beslut anförde JO Renfors följande. Yttrande- och informationsfrihet samt censurförbud Det svenska statsskicket vilar på principen att den offentliga makten utgår från folket, vilken i sin tur bygger på fri åsiktsbildning samt allmän och lika rösträtt (se 1 kap. 1 § regeringsformen, RF). Var och en är gentemot det allmänna tillförsäkrad bl.a. yttrandefrihet och informationsfrihet. Med yttrandefrihet avses frihet att i bl.a. skrift meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor. Informationsfriheten innebär en rätt att inhämta och ta emot upplysningar samt i övrigt ta del av andras yttranden. (Se 2 kap. 1 § första stycket 1 och 2 RF.) Däremot innefattar informationsfriheten ingen skyldighet för det allmänna att lämna information. Den innebär alltså inte något åliggande för det allmänna biblioteksväsendet att köpa eller låna in begärd litteratur. (Se JO:s beslut , dnr 4338-1996.) Yttrandefriheten och informationsfriheten får begränsas genom 2017/18 JO1 lag, bl.a. med hänsyn till allmän ordning och säkerhet, enskildas anseende eller förebyggandet och beivrandet av brott. Begränsningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen. (Se 2 kap. 20, 21 och 23 §§ RF.) Det är förbjudet för en myndighet att på grund av en skrifts innehåll, genom åtgärder som inte är tillåtna enligt tryckfrihetsförordningen (TF), hindra tryck- ning eller utgivning av skriften eller dess spridning bland allmänheten (se 1 kap. 2 § andra stycket TF). Ett motsvarande förbud som gäller tekniska upp- tagningar finns i 1 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen. Censurförbudet innebär dock inte att en institution som drivs och bekostas av det allmänna är tvungen att tillhandahålla redan spritt material. Förbudet träffar därför i princip inte bibliotekens verksamhet (se Justitiekanslerns, JK, beslut , dnr , och , dnr ). Förvaltningsmyndigheter ska beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklig- het och opartiskhet i sin verksamhet (se 1 kap. 9 § RF). Bestämmelsen ger ut- tryck för en allmängiltig offentligrättslig objektivitetsprincip som innebär att myndigheter inte får låta sig vägledas av andra intressen än de som myndig- heten ska tillgodose, eller ta hänsyn till ovidkommande omständigheter. Det är inte tillräckligt att myndigheter rent faktiskt iakttar saklighet och opartiskhet i sin verksamhet. De bör även agera på ett sätt som inte ger intryck av att de är osakliga eller partiska (se JO 2016/17 s. 671, dnr 5221-2014, samt och , Regeringsformen – en kommentar, tredje upplagan, s. 54). Av JK:s och JO:s praxis framgår att det som utgångspunkt inte är förenligt med 1 kap. 9 § RF att en myndighet grundar ett beslut på de åsikter som den eller det som är föremål för myndighetens bedömning ger – eller förväntas ge – uttryck för. JK har t.ex. ansett det strida mot regeringsformens krav på sak- lighet och opartiskhet samt mot grunderna för yttrandefriheten att utestänga en konstnär från att delta i en utställning med hänvisning till innehållet i det konst- verk som han ville ställa ut (se JK:s beslut , dnr ). Regler om vilka budskap som får spridas i lokaler där det allmänna svarar för verksamheten får inte diskriminera mellan olika enskilda framställningar på grund av budskapets innehåll (se JO 2010/11 s. 619 I, dnr 1248-2008). Ett bibliotek får inte låta det förväntade innehållet i en föreläsning ligga till grund för ett beslut att inte upplåta lokaler för ändamålet (se JO 2016/17 s. 671). JO har vidare uttalat att en bedömning av om ett politiskt parti ska ges tillträde till en skola inte får göras beroende av vilka åsikter som partiet kan förväntas föra fram (se t.ex. JO 2016/17 s. 610, dnr 5001-2014, och JO 2013/14 s. 546, dnr 2459-2011). När det gäller utlåning vid bibliotek har JO tidigare, med hänvisning till 1 kap. 9 § RF, uttalat att principerna om objektivitet och likabehandling är till- lämpliga då ett folkbibliotek eller ett annat allmänt bibliotek tar ställning till en begäran från en enskild om att få ta del av en skrift som ingår i bokbestånd eller begär att få ett fjärrlån förmedlat. Det är inte acceptabelt att i 2017/18 JO1 en sådan situation göra åtskillnad på vuxna låntagare genom att viss i och för sig tillgänglig litteratur endast tillhandahålls eller fjärrlånas åt personer som kan visa att de har ”rätt” åsikter eller tillräckliga kunskaper i ett visst ämne (se JO 1998/99 s. 534, dnr 3622-1996, se också JO:s beslut , dnr trädde en ny bibliotekslag i kraft. Enligt 2 § bibliotekslagen ska biblio- teken i det allmänna biblioteksväsendet verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. I förarbetena till bestämmelsen anges att grunden för det allmännas stöd till biblioteksväsendet finns i övertygelsen att demokratin fördjupas genom att välinformerade individer får bättre möjligheter till insyn, inflytande och delta- gande i den demokratiska processen. Demokratin befästs och fördjupas genom att individer får ökad kunskap och goda förutsättningar för ett fritt åsiktsutbyte och diskussioner om gemensamma angelägenheter. att uppgiften att bidra till fri åsiktsbildning understryker betydelsen av att biblioteken intar en neutral hållning i förhållande till den information som till- Vidare anges att bestämmelsen innebär att verksamheten ska präglas av öppenhet för olika perspektiv och stå fri från censur och andra hind- rande åtgärder samt att yttrandefriheten är den grund som den fria åsiktsbild- ningen vilar på. (Se prop. 2012/13:147 s. I bibliotekslagen anges att varje kommun ska ha folkbibliotek och att dessa ska vara tillgängliga för alla och anpassade efter användarnas behov. av medier och tjänster ska präglas av allsidighet och kvalitet. (Se 6 § biblio- I förarbetena konstateras att bestämmelsen i någon mån inskränker den kommunala självstyrelsen, vilket dock bedömdes som godtagbart (a. prop. s. 51 f.). Begreppet kvalitet innebär enligt förarbetena bl.a. att folkbiblioteken ska göra ett aktivt urval baserat på kvalitetskriterier, t.ex. när de planerar inköp. Innebörden av kravet på allsidighet är bl.a. att utbudet ska vara allsidigt sam- mansatt och inte inskränkas utifrån ideologiska, politiska eller religiösa ut- Det framhålls att frågan om utbud är betydelsefull av flera skäl, inte minst eftersom den rör förutsättningarna för det offentliga samtalet och allas möjlighet att få tillgång till information. Att olika åsikter och framställ- ningar ges utrymme i det informationsutbud som biblioteken tillhandahåller ger användarna möjlighet att på egen hand bilda sig en informerad uppfattning i (A. prop. 21–22 och 56.) Ett folkbibliotek kan inte – och ska inte – tillhandahålla alla böcker. Det är förutsatt i bibliotekslagen att ett urval måste göras. Av förarbetena till lagen framgår att urvalet ska göras med utgångspunkt i det demokratiuppdrag folk- biblioteken har och som syftar till att bidra till kunskapsförmedling och fri 2017/18 JO1 åsiktsbildning genom ett allsidigt och kvalitativt utbud. Det framhålls särskilt att de allmänna biblioteken ska förhålla sig neutrala till den information de till- handahåller och att folkbiblioteken som utgångspunkt inte får inskränka sitt medieutbud utifrån ideologiska, politiska eller religiösa utgångspunkter. De principer för urvalet av böcker och andra medier som slås fast i biblio- tekslagen får ses som ett utflöde av de krav på det allmännas agerande som följer av objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § RF och principerna om yttrande- och informationsfrihet i regeringsformen. Det är inte en uppgift för JO att bedöma kvaliteten på böcker. Min utredning har alltså inte avsett frågan om Världsmästarna borde ha köpts in eller fjärrlå- nats, utan granskningen har avsett dels frågan om hante- rade L.T:s lånebegäran med iakttagande av de krav på objektivitet som gäller i verksamheten, dels riktlinjer för inköp. Jag vill också framhålla att jag inte ser det som min uppgift att ha synpunkter på det utbud ett enskilt biblio- tek väljer att tillhandahålla, om inte alldeles särskilda omständigheter skulle ge anledning till det. Som framgått ovan grundas det allmänna biblioteksväsendet på övertygel- sen att demokratin fördjupas genom att människor får ökad kunskap och där- med goda förutsättningar för ett fritt åsiktsutbyte. Den närmare innebörden av folkbibliotekens uppdrag att förmedla kunskap ser säkerligen olika ut beroende på vilket slags litteratur det är fråga om. Det framstår som naturligt att olika krav måste ställas på skönlitteratur och annan litteratur. När det gäller annan litteratur än skönlitteratur är den granskning av en boks vederhäftighet som görs vid biblioteken viktig för att fullgöra uppdraget att bidra till kunskapsför- medling. Det är enligt min mening självklart att bibliotekens uppgift att bidra till fri åsiktsbildning inte betyder att de ska förhålla sig neutrala till brister i den vetenskapliga kvaliteten hos en faktabok eller till rena sakfel. I bibliotekslagen och förarbetena till den framhålls tvärtom särskilt att utbudet ska präglas av kvalitet. Bibliotekslagen ger emellertid, med det undantag som anges nedan, inte nå- got utrymme för ett folkbibliotek att i det urval som måste göras vid bokinköp beakta de värderingar och åsikter som kommer till uttryck i en bok. Det får därför inte förekomma att avstår från att köpa in en bok med hän- visning till att den t.ex. förespråkar minskad invandring, ojämlik lönebildning eller avskaffande av den enskilda äganderätten. Ett urval som sker på sådan grund står i direkt strid med bibliotekslagens krav på fri åsiktsbildning och all- sidighet. En sådan urvalsgrund är inte heller förenlig med objektivitetsprinci- pen i 1 kap. 9 § RF. När det gäller debattböcker och liknande böcker kan det i många fall vara svårt att avgöra vad som är en uppgift om ett sakförhållande – som kan vara korrekt eller felaktig – respektive en åsiktsyttring. Bedömningen försvåras yt- terligare om författaren i en framställning har vävt ihop sakuppgifter med sina egna åsikter. I sådana fall, när innehållet i en text framstår som en redogörelse för ett sakförhållande, måste det enligt min mening vara möjligt för ett bibliotek att bedöma textens kvalitet med utgångspunkten att det är en faktatext, även om det i själva verket är författarens åsikter som förs fram i texten. 2017/18 JO1 En bok kan innehålla yttranden som är brottsliga (t.ex. hets mot folkgrupp, förtal eller uppvigling, se 5 kap. 1 § och 16 kap. 5 och 8 §§ och 7 kap. 4 § TF). Ett sådant yttrande kan uttryckas som en åsikt. Att avstå från att köpa in en bok för att den innehåller brottsliga yttranden står inte i strid med objektivitetsprincipen, även om de uttrycks som åsikter (se t.ex. JO 2016/17 s. 661, dnr 4602-2014 och 4742-2014, och JO 2010/11 s. 619 I). Min bedömning ovan tar endast sikte på folkbibliotek och inte t.ex. skol- bibliotek. Jag behandlar alltså inte den betydelse skolans demokratiska uppdrag och värdegrund (se särskilt 1 kap. 4 och 5 §§ skollagen) kan ha för vilka hän- synstaganden som är förenliga med objektivitetsprincipen i skolbibliotekens verksamhet. Handläggningen av L.T:s lånebegäran i har förklarat att beslutet att inte köpa in eller fjärrlåna Världsmästarna grundade sig på att boken inte lever upp till de kvalitetskriterier som fastställts i medieplan. Enligt nämnden uppfyller boken inte kriteriet om värderingar eftersom den bedöms vara främlingsfientlig. Den anses inte heller uppfylla kravet på vederhäftighet då den saknar källhänvisningar till olika påståenden som inte presenteras som författarens antaganden utan som vedertagna sanningar. Som framgått ovan har jag inga synpunkter på att ett folkbibliotek avstår från att köpa in en bok som gör anspråk på eller ger intryck av att förmedla fakta med hänvisning till att den brister i vederhäftighet. Detta gäller givetvis endast under förutsättning att bristerna inte är svepskäl för att välja bort en bok på grund av de åsikter som kommer till uttryck i den (se JO 2016/17 s. 671). Jag kan dock konstatera att som skäl för att inte köpa in eller fjärr- låna Världsmästarna även har hänvisat till att boken inte uppfyller det kriterium om värderingar som man ställt upp. har därmed inte levt upp till bibliotekslagens och regeringsformens krav på objektivitet. Kultur- och fritids- nämnden i , som svarar för verksamheten vid och som dessutom har godkänt det aktuella beslutet, ska kritiseras för detta. För att urvalet vid inköp av böcker och andra medier inte ska komma i konflikt med bibliotekslagens objektivitetskrav är det en fördel om det finns fastställda riktlinjer för hur urvalet ska ske. Sådana riktlinjer innebär också att det blir tydligt för allmänheten och anställda på folkbiblioteken vad som gäller. Rikt- linjerna måste vara generella till sin karaktär och får inte – med det undantag som jag har redogjort för ovan – vara ägnade att leda till att enskilda verk väljs bort på grund av de åsikter som kommer till uttryck i dem. (Se JO 2016/17 s. 671 och där gjorda hänvisningar.)