frsrdg · H504JO1 · 2017-11-14 00:00:00 — Medarbetarna kan an- nars få uppfattningen att deras yttrandefrihet är mer inskränkt än vad den i själva verket är (se bl.a. mitt beslut , dnr 1106-2015). Utgångspunkter för min bedömning Mot bakgrund av uppgifterna i artikel utgår jag i min bedömning från att flera tjänstemän vid har lämnat uppgifter om den OFFENTLIGHET OCH SEKRETESS SAMT YTTRANDE- OCH TRYCKFRIHET 2017/18 JO1 aktuella chefens identitet, om att det har bedrivits en förundersökning om in- nehav av barnpornografi och om ett antal omständigheter som enligt uppgifts- lämnarna kommit fram i brottsutredningen. Det har alltså lämnats känsliga uppgifter som har kunnat knytas till en iden- tifierbar individ. Att de uppgifter som lämnats är sekretessbelagda enligt be- stämmelsen om förundersökningssekretess i 35 kap. 1 § OSL kan det inte råda någon tvekan om. Enligt min mening är uppgifterna dessutom sekretessbelagda enligt 21 kap. 1 § OSL. Uppgifterna rör en enskilds sexuella preferenser och innehav av barnpornografiskt material. Detta får anses vara sådana uppgifter som omfattas av uttrycket sexualliv i den bestämmelsen. Det måste antas att den enskilde kommer att lida betydande men om sådana uppgifter röjs. Som angetts tidigare är sekretessen enligt 21 kap. 1 § OSL kvalificerad. Det innebär att meddelarfriheten i detta fall inte hade företräde framför tystnadsplikten. Detta gäller även med beaktande av att uppgifterna också omfattades av förun- dersökningssekretess, som inte är kvalificerad. Som jag har konstaterat i föregående avsnitt är det min bedömning att det gällde kvalificerad sekretess för de uppgifter som röjdes. Lämnandet av uppgifterna omfattades därför inte av meddelarfriheten. Redan av det skälet kan jag kon- statera att genom sitt mejl inte har överträtt repressalieförbudet. Frågan blir då om innehållet i mejlet ändå var olämpligt ur ett yttrandefrihets- perspektiv. Som jag har uppfattat saken har formulerat sitt mejl utifrån uppfattningen att de sekretessbestämmelser som kunde aktualiseras var be- stämmelserna om förundersökningssekretess. Det är därför naturligt, om än en brist, att bestämmelsen i 21 kap. 1 § OSL inte berörs i mejlet. Bedömningen av mejlet och av hur mottagarna kan ha haft anledning att uppfatta dess innehåll ska göras med denna utgångspunkt, alltså att mejlet behandlar hur förunder- sökningssekretess begränsar möjligheten att lämna uppgifter från en nedlagd förundersökning till utomstående, såväl generellt som i det aktuella fallet. Jag kan konstatera att mejlet, som skickades till ett antal chefer och medar- betare vid , innehåller en i många delar korrekt redogörelse för vad man har att förhålla sig till när man företräder . Det är dock en brist att meddelarfriheten inte alls berörs i mejlet. Att meddelarfriheten inte nämns ger en missvisande bild av vad som faktiskt gäller, nämligen att det finns ett stort utrymme för en anställd vid att lämna även sekretessbelagda uppgifter till massmedia. De känsloladdade formuleringar som använder i mejlets inledning och avslutning förstärker intrycket av att yttrandefriheten är mer begränsad än vad den i själva verket är och ger även intryck av att myndigheten allmänt sett har en negativ inställning till att anställda utnyttjar sin meddelarfrihet. Flertalet av mottagarna av mejlet var visserligen anställda med sådana positioner att de i normalfallet uttalar sig som företrädare för och i den situa- tionen inte har någon meddelarfrihet. Meddelarfriheten gäller emellertid också 2017/18 JO1 OFFENTLIGHET OCH SEKRETESS SAMT YTTRANDE- OCH TRYCKFRIHET för dem, om de skulle lämna uppgifter till massmedia utanför sin roll som fö- reträdare för myndigheten. Mot bakgrund av vad som kommit fram vill jag understryka vikten av att en chef som informerar sina anställda om den sekretess som gäller i verksamheten uttrycker sig korrekt och fullständigt, såväl i fråga om innebörden av tillämp- liga sekretessbestämmelser som i fråga om hur sekretessen förhåller sig till den Det finns också anledning att framhålla att den som skickar ett mejl till en begränsad mottagarkrets måste formulera inne- hållet med den omsorg och eftertanke som kan vara motiverad utifrån erfaren- heten att ett skriftligt meddelande inte sällan får en större spridning än som varit avsedd (se JO:s beslut , dnr 3599-2002). Med dessa delvis kritiska uttalanden avslutar jag ärendet. Gallring av handlingar innan tiden för ett överklagande av rätten att få del av handlingarna har löpt ut eller ett sådant överklagande blivit slutligt prövat (Dnr 3434-2016) Beslutet i korthet: En person begärde hos samhällsbyggnadsnämnden att få kopior av allmänna handlingar. Nämnden avslog hans begäran och gall- rade sedan handlingarna. Avslagsbeslutet överklagades men kammarrätten avslog överklagandet eftersom handlingarna inte längre fanns bevarade hos nämnden. JO konstaterar att det framstår som självklart att handlingarna inte får förstöras innan tiden för överklagande av ett avslagsbeslut har löpt ut. Om beslutet överklagas är det lika självklart att handlingarna måste bevaras till dess att överklagandet blivit slutligt prövat. Nämnden får kritik. . klagade på i kommun med an- ledning av att nämnden hade förstört de handlingar som han begärt att få kopia av. . uppgav bl.a. följande: Han begärde att få kopior av tre skisser i ett ärende. Han hade fått kopior av andra handlingar i ärendet men han fick då inte kopiera eller fotografera skisserna utan bara titta på dem. Han kom därför överens med tjänstemannen om att skisserna inte skulle förstöras och att han skulle göra en formell begäran om att få kopior av dem. Nämnden avslog hans begäran med motiveringen att skisserna utgjorde arbetsmaterial. Det fram- gick av beslutet att skisserna fanns hos nämnden. Efter att han hade överklagat avslagsbeslutet till Kammarrätten i uppgav nämnden i sitt svar till domstolen att skisserna var förstörda. Kammarrätten avslog därför överklagandet. Nämndens beslut att förstöra handlingarna omin- tetgjorde den pågående rättsprocessen. OFFENTLIGHET OCH SEKRETESS SAMT YTTRANDE- OCH TRYCKFRIHET 2017/18 JO1 JO begärde att nämnden skulle yttra sig över vad . framfört i sin an- mälan. Nämnden skulle även redovisa sin bedömning av det som kommit fram. Nämnden beslutade att lämna ett yttrande med i hu- vudsak följande innehåll: Ärendet avser ett planarbete med diarienummer 2007-0966. I akten för ärendet finns sex skrivelser/protokoll där den första är diarieförd 2007-10- 03 och den sjätte . Dessutom finns en anteckning om att ärendet avslutas utan att någon detaljplan tagits fram. . begärde kopia av allmän handling bestående av tre skisser på tänkt byggande av bostäder vid . Enligt delegations- beslut avslogs denna begäran eftersom några sådana allmänna handlingar inte upprättats. En gallring av arbetshandlingar i ärendet utför- des sedan. överklagade . beslutet att inte lämna ut handlingar till Kammarrätten. avslog kammarrätten överklagandet. Skälen som angavs var att eftersom handlingarna inte längre finns bevarade hos myndigheten finns inga handlingar vars utlämnande kan prövas i enlighet med bestämmelserna i tryckfrihetsförordningen. . anger i sin anmälan att han fått se skisser i ärendet men inte fått lov att kopiera eller fotografera skisserna. Detta är korrekt och moti- veringen var att det inte var allmänna handlingar. Anmälaren anger också att han kommit överens med tjänstemannen om att denne inte skulle förstöra skisserna. Enligt tjänstemannen är detta inte sant – frågan om en eventuell gallring i ärendet nämndes aldrig vid det mycket korta mötet i entréhallen utanför receptionen. . begärde utlämnande av skisser i samma ärende. En- ligt beslut , § D 763, fanns inte några all- männa handlingar med begärda uppgifter varför begäran avslogs. . överklagade då beslutet till kammarrätten. Kammarrätten avslog överkla- gande om begäran av utlämnande av allmänna handlingar (Kammarrättens dom Mål nr 6815-07). Eftersom en dom redan fanns angående utlämnande av skisser i ärendet såg samhällsbyggnadsnämnden inget hinder att gallra arbetsmaterial. Enligt Kammarrättens dom är skisser i planärendet inte allmän handling. . kommenterade yttrandet. I ett beslut anförde JO följande. . begärde hos i kommun att få kopior av tre skisser i ett ärende. 2017/18 JO1 OFFENTLIGHET OCH SEKRETESS SAMT YTTRANDE- OCH TRYCKFRIHET Enligt beslutet bedömdes skisserna vara arbetsmaterial som hade för- varats på ett arbetsrum. Det framgick att det aktuella ärendet hade avslutats . . överklagade beslutet hos Kammarrätten i . Nämnden ytt- rade följande till kammarrätten: I samhällsbyggnadskontorets Dokumenthanteringsplan finns angivet vilka handlingar som ska bevaras. I samband med avslutande av planärende ska övriga handlingar gallras (bl.a. arbetshandlingar som t.ex. skisser som för- varas på arbetsrum). Detta hade inte gjorts i aktuellt planärende p.g.a. hög arbetsbelastning och att berörd handläggare slutat sin tjänst. Gallringen har dock utförts nu och några arbetshandlingar finns fysiskt beva- rade (varken i pappersform eller digitalt). Eftersom det inte längre fanns några handlingar vars utlämnande kunde prövas enligt bestämmelserna i tryckfrihetsförordningen, avslog kammarrätten överklagande. Av utredningen framgår att skisserna gallrades först efter att plan- ärendet avslutades. Skälet till fördröjningen var enligt nämnden hög arbetsbe- lastning och att handläggaren avslutat sin anställning. Nämnden har framfört att den inte ansåg sig förhindrad att gallra handlingarna eftersom en domstol tidigare hade bedömt att de inte var allmänna handlingar. Oberoende av vilka bestämmelser om bevarande eller gallring som kan ha varit tillämpliga på de aktuella handlingarna, framstår det som självklart att handlingarna inte får förstöras innan tiden för överklagande av ett avslagsbeslut har löpt ut. Om beslutet överklagas är det lika självklart att handlingarna måste bevaras till dess att överklagandet blivit slutligt prövat (se bl.a. JO 1994/95 s. 583, dnr 1204-1993). Ändamålet med överklagande var att få till stånd en prövning av frågan om handlingarna kunde lämnas ut eller inte. Att materialet förstördes innebar att möjligheten att få avslagsbeslutet prövat i högre instans gick om intet. Nämnden förtjänar därför kritik. Vad . framfört i övrigt föranleder inte några ytterligare åtgärder eller uttalanden från min sida. Bemötandet i e-postkorrespondens med en enskild stred mot kravet på saklighet i 1 kap. 9 § regeringsformen (Dnr 6153-2016) Beslutet i korthet: En byggnadsinspektör uttryckte sig på ett sätt som inte är acceptabelt i två e-postmeddelanden till en enskild. JO konstaterar att age- randet stred mot kravet på saklighet i 1 kap. 9 § regeringsformen och bygg- nadsinspektören får allvarlig kritik. OFFENTLIGHET OCH SEKRETESS SAMT YTTRANDE- OCH TRYCKFRIHET 2017/18 JO1 klagade på i för handlägg- ningen av en begäran om utlämnande av allmänna handlingar samt på en tjäns- temans bemötande. Av en bifogad skriftväxling via e-post mellan och bygglovs- handläggaren framgick i huvudsak följande: skrev ett e-postmeddelande till med synpunkter beträffande det utförda arbetet på en viss fas- tighet. I meddelandet begärde att få en kopia av en underskriven kontrollplan. Ärendet är klart från mig, har inte med det att göra längre. Vi är inte besikt- ningsman som utreder i fall det finns fusk i arbetet eller inte. Vi har redan fått utlåtande om egen kontroll från kontroll ansvarig och fått alla begärda handlingar enligt beslut om startbesked och upprättat slutbesked. Har tyvärr inga mer tid att spendera i detta ärende. Kontakta inte mig mer tack. vidhöll sin begäran i ett e-postmeddelande . Jag är inte ditt sekretrare. Du får komma hitt eller ring till arkivet och begär dem handlingar som du behövs. Gör vad du vill. JO begärde att stadsbyggnadsnämnden skulle yttra sig över vad framfört i sin anmälan. Nämnden beslutade att lämna ett tjänsteutlåtande från samhällsutvecklingskontoret som sitt yttrande till JO. I yttrandet framfördes följande: Vid en sammantagen bedömning får det anses att befattningshavaren inte har avsett att försvåra tillhandahållandet av handlingar. Dock får det anses att den formulering som valts i e-postkorrespondensen är mindre lämplig. Bygglovsärendet i fråga gäller uppförandet av 21 småhus/radhus. Tekniska samråd har skett med byggherren i ärendena. Interimistiska slutbesked har utfärdats av samhällsutvecklingskontoret och byggherren har sålt vidare objekten till nya ägare som har flyttat in på fastigheterna. Radon och rela- tionshandlingar krävs för slutligt slutbesked i ärendena. Berörd befattningshavare i ärendet är byggnadsinspektör som har angett att ett flertal fastighetsägare i området har vänt sig till honom både via telefon och e-post. De har varit missnöjda dels med hur byggherren har genomfört entreprenaden och dels med hur kontrollansvarig har genomfört sitt uppdrag. De har vidare ifrågasatt samhällskontorets och 2017/18 JO1 OFFENTLIGHET OCH SEKRETESS SAMT YTTRANDE- OCH TRYCKFRIHET berörd befattningshavares hantering av ärendet. Framförallt har man ifrå- gasatt utgivandet av interimistiskt slutbesked i ärendena. Inspektören har försökt förklara att de punkter som missnöjet hänför sig till såsom plante- ring av buskar, fyllnadsmassor i marken, feldragna elkablar etc. inte är nå- got som bedöms av samhällsutvecklingskontoret inom ramen för prövning av interimistiskt slutbesked eller slutbesked enligt PBL. Dessa frågor är framförallt civilrättsliga mellan byggherren och de nya ägarna och kan en- dast tvistas om, dem emellan, utifrån de avtal som har slutits. Byggnadsin- spektören anger att tonen från de nya ägarna i vissa av dessa samtal har upplevts otrevlig. Av Tryckfrihetsförordningen framgår att medborgare ska ha rätt att ta del av allmän handling. Det framgår inte vem inom förvaltningen som ska utge handlingen. I aktuellt ärende har byggnadsinspektören angett att an- ska komma till eller kontakta arkivet för erhållande av de handlingar han önskar. Meningen har inte varit att neka tillgång till handlingarna eller försvåra erhållandet av dem. Handlingar i avslutade ärenden eller ärenden i vilka interimistiska slutbesked finns, förvaras i ar- kivet och erhålles snabbast genom direktkontakt med arkivet. Vidare framgår av förvaltningslagen att en myndighet har en service- plikt. Detta innebär att varje myndighet ska lämna upplysningar, vägled- ning, råd och annan sådan hjälp till enskilda i frågor som rör myndighetens verksamhetsområde. De frågor som fastighetsägarna, inklusive anmälaren, har haft har som nämnts ovan legat inom det civilrättsliga området och har således egentligen inte legat inom myndighetens verksamhetsområde. Upp- lysning om detta har lämnats både via telefon och e-post till flertalet fastig- hetsägare. Det kan dock konstateras att formuleringen i aktuell e-postkon- takt med anmälaren har en mindre lämplig ton. Enligt byggnadsinspektören har anmälarens bemötande och obefogade ifrågasättande av inspektörens arbete i slutändan resulterat i de svar som han har skickat. Kontoret gör bedömningen att de formuleringar som använts av bygg- nadsinspektören är mindre lämpliga men är inte avsedda att försvåra anmä- erhållande av handlingar. Det kan vidare konstateras att förfrågan om utfående av handlingarna hade kunnat vidarebefordras av byggnadsin- spektören till rätt instans, det vill säga arkivet. Diskussion om ovannämnda har förts mellan byggnadsinspektör och närmaste chef. I övrigt bör nämnas att bygglovenheten inom samhällsutvecklingskon- toret har goda rutiner inom området utlämnande av allmän handling och hanterar ca 350 – 400 förfrågningar. De flesta av dessa efterfrå- gade handlingar utlämnas . I en kompletterande upplysning framförde bygglovchefen i att en underskriven kontrollplan skickades till . En allmän handling som får lämnas ut ska tillhandahållas genast eller så snart det är möjligt. Den som begär det har också rätt att mot en fastställd avgift få en kopia av handlingen. En sådan begäran ska behandlas skyndsamt (2 kap. 12 och 13 §§ tryckfrihetsförordningen, TF). JO har i flera beslut uttalat att ett besked i utlämnandefrågan normalt bör lämnas som framställningen har gjorts. Någon eller några dagars fördröjning kan dock godtas om det är nödvändigt för att ta ställning till om ett utlämnande kan ske. OFFENTLIGHET OCH SEKRETESS SAMT YTTRANDE- OCH TRYCKFRIHET 2017/18 JO1 En begäran om att få ta del av en allmän handling görs enligt 2 kap. 14 § första stycket TF hos den myndighet som förvarar handlingen. Om en anställd vid en myndighet, enligt arbetsordningen eller på grund av ett särskilt beslut, har ansvar för vården av handlingen är det, enligt 6 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL, i första hand denne som ska pröva om hand- lingen ska lämnas ut. I tveksamma fall ska den anställde låta myndigheten göra prövningen, om det kan ske utan onödigt dröjsmål. Enligt samma paragraf ska myndigheten pröva om handlingen ska lämnas ut om den anställde bl.a. vägrar att lämna ut handlingen och den enskilde begär myndighetens prövning. Av paragrafens sista stycke följer att den enskilde ska informeras om möjligheten att begära myndighetens prövning och att det krävs ett skriftligt beslut av myn- digheten för att beslutet ska kunna överklagas. Enligt 1 kap. 9 § regeringsformen, , ska den som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Kravet på saklighet innebär bl.a. att anställda vid myndigheter har en skyl- dighet att bemöta dem som vänder sig till myndigheten på ett korrekt sätt (se 2007/08:KU6 s. 14 f. med hänvisningar). Ett gott bemötande är viktigt både för att den enskilde har rätt till det och för att förtroendet för den offentliga förvalt- ningen ska kunna upprätthållas (se bl.a. JO 2014/15 s. 368, dnr 641-2013). Vidare har en myndighet enligt 4 § förvaltningslagen (1986:223), FL, en allmän serviceskyldighet gentemot de enskilda. Serviceskyldigheten omfattar bl.a. att lämna upplysningar till den enskilde och att besvara frågor från en- skilda . I ett beslut anförde JO följande: Nämnden har framfört att handläggningen av det aktuella bygglovsärendet var besvärlig samt att bemötande och obefogade ifråga- sättande resulterade i de svar som bygglovshandläggaren gav honom. Det är inte ovanligt att företrädare för en myndighet ifrågasätts eller får kritik av en- skilda. Det ingår emellertid i tjänstemannarollen att man ska agera korrekt mot den som tar kontakt med en myndighet. Även om en enskild uppträder på ett sätt som upplevs som besvärligt måste en tjänsteman kunna hantera situationen professionellt och hålla en god samtalston. uttryckte sig i e-postkorrespondensen på ett sätt som inte är acceptabelt. Agerandet stred mot kravet på saklighet i 1 kap. 9 § RF och förtjänar därför allvarlig kritik för sitt bemötande av . Utlämnande av allmän handling begärde hos att få del av en kopia av en kontrollplan. Nämnden har uppgett att handlingar i ärenden där det finns interimistiskt slutbesked förvaras i arkivet. 2017/18 JO1 OFFENTLIGHET OCH SEKRETESS SAMT YTTRANDE- OCH TRYCKFRIHET i första hand ha upplyst om det. Eftersom väg- rade att lämna ut handlingen borde begäran ha handlagts enligt den redovisade ordningen för utlämnande av allmän handling. Den be- gärda handlingen skickades emellertid till . Mot den bakgrunden finner jag inte anledning till något ytterligare uttalande i denna del. Vad i övrigt har fört fram leder inte till någon ytterligare åtgärd eller något uttalande från min sida. En socialnämnds handläggning av en begäran om utlämnande av allmänna handlingar sedan kammarrätten återförvisat målet för ny prövning (Dnr 1629-2016) Beslutet i korthet: En kvinna begärde att få ut sina och sonens journalhand- lingar från socialförvaltningen. Nämnden avslog hennes begäran i ett skrift- ligt beslut. Kvinnan överklagade beslutet till kammarrätten, som återförvi- sade målet till prövning. Skälen för detta var bl.a. att nämn- den inte hade motiverat varför uppgifterna omfattades av sekretess samt att beslutet saknade såväl en menprövning som uppgift om tillämpliga sekre- tessbestämmelser. Nämnden fattade därefter ett nytt avslagsbeslut. Kvinnan överklagade även detta beslut. Kammarrätten återförvisade också detta mål till prövning, sammanfattningsvis på grund av att nämnden inte hade gjort en noggrann sekretessprövning. I beslutet behandlas frågor som rör hur socialnämnden har handlagt ett utlämnandeärende sedan kammarrätten återförvisat målet för ny prövning. När så har skett ska nämnden skyndsamt pröva framställningen på nytt uti- från kammarrättens anvisningar. Om socialnämnden vid en ny menprövning fortfarande bedömer att vissa handlingar inte ska lämnas ut ska myndigheten fatta ett skriftligt och överklagbart avslagsbeslut. I det aktuella ärendet fick socialnämndens bristfälliga hantering i dessa avseenden i praktiken till följd att kvinnan fråntogs sin rätt att få saken prövad i domstol. Nämnden får kritik för handläggningen av utlämnandeärendet. I en anmälan till JO klagade . och . på i Malung- Sälens kommun när det gällde handläggningen av ett ärende om utlämnande av journalhandlingar. De uppgav bl.a. följande: Genom en dom som meddelades av förlorade . vårdnaden om sin son. Innan domen meddelades begärde OFFENTLIGHET OCH SEKRETESS SAMT YTTRANDE- OCH TRYCKFRIHET 2017/18 JO1 . att få ut sina och sonens journalhandlingar för perioden den 16 okto- ber 2007–från socialförvaltningen. Hon blev nekad detta, men kom sig inte för att överklaga beslutet. kontaktade . vid ett flertal tillfällen socialförvaltningen för att få ta del av sonens journal- handlingar. Tjänstemän vid förvaltningen ”avvisade” dock muntligen hennes framställningar, bl.a. med motiveringen att sonens vårdnadshavare inte sam- tyckte till att handlingarna lämnades ut till henne. begärde . på nytt ut journalerna för samma tids- period. avslog enhetschef hennes begäran i ett beslut som motiverades bl.a. med att hon inte längre var vårdnadshavare och att sonens vårdnadshavare motsatte sig ett utlämnande. . överklagade beslutet till Kammarrätten i , som upphävde beslutet och återförvisade målet till prövning av begäran (mål nr 1706-15). fattade enhetschef ett avslagsbeslut som motiverades med att . för framställningen inte var vårdnadshavare, att sonens vårdnadshavare inte samtyckte till att handlingarna lämnades ut och att det inte stod klart att uppgifterna kunde röjas utan att sonen led men av detta. . överklagade även detta beslut till Kammarrätten i , som (mål nr 1982-15) upphävde det överklagade beslutet och återförvisade målet till prövning. skick- ade . mejl till där hon påminde honom om den begäran som . hade gjort när hon fortfarande var vårdnadshavare. fick . ta del av vissa journalanteckningar. Viktiga dokument som rörde själva vårdnadsfrågan lämnades dock inte ut till henne. har vägrat att lämna ut journalhandlingar som rör . och sonen då hon fortfarande var vårdnadsha- vare. . vill få ta del av dessa handlingar, inte minst för att kunna förstå tingsrättens dom i vårdnadsmålet. Till anmälan bifogade . och . avslagsbeslut som meddelades och . JO tog inledningsvis del av Kammarrätten i beslut i mål nr 1706-15 och dom i mål nr 1982-15. I beslutet i mål nr 1706-15 anförde kammarrätten bl.a. att nämnden i av- slagsbeslutet inte hade motiverat varför uppgifterna omfatta- des av sekretess samt att beslutet saknade såväl en menprövning som uppgifter om tillämpliga sekretessbestämmelser. I domskälen i mål nr 1982-15 re- dogjorde kammarrätten bl.a. för bestämmelserna om s.k. socialtjänstsekretess enligt 26 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL, och parts- insyn enligt 10 kap. 3 § OSL. Kammarrätten uttalade i samband med detta bl.a. följande: Bestämmelserna om partsinsyn tar primärt sikte på pågående ärenden, men en rätt till partsinsyn kan finnas även sedan ett ärende avslutats, om den 2017/18 JO1 OFFENTLIGHET OCH SEKRETESS SAMT YTTRANDE- OCH TRYCKFRIHET