frsrdg · H404RS1 · 2017-02-20 00:00:00 — Åttaveckorsgränsen gäller enligt . avgjordes 13 subsidiaritetsärenden av kammaren. Samtliga ärenden avgjordes inom åttaveckorsfristen. Tabell 6 Kammarens EU-ärenden EU-dokument hänvisade för granskning EU-dokument hänvisade för subsidiaritetsprövning * Ärenden som efter beredning har inkommit och behandlats av kammaren. Mängden EU-dokument som inkom till steg avsevärt jämfört med . Även antalet dokument hänvisade för subsidiaritetsprövning är väsentligt högre än 2015. En möjlig förklaring till den stora skillnaden är att kommissionen, som tillträdde 2014, ägnat åt att bereda kommande lagstiftningsförslag och presentera övergripande, strategiska viljeinriktningar. har också bistått parlamentariska i uppdraget att utreda arbete med EU-frågor. De 15 utskotten bereder inkommande propositioner, skrivelser, motioner m.m. granskar därutöver statsrådens tjänsteutövning och handläggningen av regeringsärenden. Efter beredningen lämnar utskotten betänkanden med förslag till riksdagsbeslut. Utskotten kan även på eget initiativ lämna förslag till . Till utskotten remitteras även EU-dokument som emellanåt innehåller utkast till lagförslag från EU. Om utskottet efter prövning anser att lagförslaget inte följer subsidiaritetsprincipen lämnar utskottet ett utlåtande till kammaren med förslag om att ska lämna ett så kallat motiverat yttrande till EU. Utskottet ska också lämna ett utlåtande till kammaren om minst fem ledamöter i utskottet begär det. Vidare ska alla grön- och vitböcker samt vissa andra EU-dokument granskas av det utskott som berörs. Resultatet av granskningen ska redovisas i ett utlåtande till kammaren. Varje utskott biträds av ett kansli. Kanslierna planerar utskottens verksamhet och stöder utskotten genom att ta fram beredningsunderlag och skriva utskottens ställningstagande till propositioner, motioner, skrivelser m.m. i betänkanden, yttranden och utlåtanden. Utskottskanslierna stöder också utskotten i arbetet med EU-frågor. Kanslierna planerar och medverkar även vid utskottets utfrågningar, studiebesök och resor samt stöder utskotten i arbetet med uppföljning och utvärdering. Sammantaget bereder utskotten ett stort antal ärenden. Tekniska avvikelser, i form av smärre bortfall av text, förekom i tre betänkanden . Felen påverkade inte beslut. Nedan redovisas antalet ärenden uppdelat per utskott och totalt jämfört med föregående år. Tabell 7 Utskottens ärendehantering och sammanträden Proposi-tioner, skrivelser, framställningar, redogörelser Betänkanden, utlåtanden, yttranden Miljö- och jordbruks- utskottet Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet Mängden ärenden skiljer sig åt mellan utskotten, vilket beror på respektive utskotts beredningsområde men också på vilka frågor som är politiskt aktuella. Det sammanlagda antalet behandlade propositioner, skrivelser, framställningar och redogörelser ökade med jämfört med året innan men var färre 2014. Även antalet motioner, liksom det totala antalet betänkanden, utlåtanden och yttranden, ökade men låg på ungefär samma nivå som . För inkomna EU-dokument noteras nära nog en tredubbling av antalet . Antalet sammanträden har ökat successivt och uppgick till sammanlagt 626. Utskotten ska följa upp och utvärdera tidigare riksdagsbeslut inom sina respektive ämnesområden och även arbeta med forsknings- och framtidsfrågor. Till stöd för detta arbete finns utvärderings- och forskningssekretariatet. På uppdrag av utskotten tar sekretariatet, i nära samarbete med utskottskanslierna, fram underlag till uppföljningar och utvärderingar samt forskningsöversikter och framtidsanalyser. Utskotten kan också beställa utvärderingar som utförs av externa utredare för utskottens räkning. Utskottens uppföljningar, utvärderingar, forskningsöversikter och öppna utfrågningar publiceras i . har sammanlagt 29 rapporter publicerats, en ökning med 11 rapporter jämfört med . Sekretariatet ger vidare kanslistöd till Sällskapet riksdagsledamöter och forskare (). Med stöd av sekretariatet har arrangerat 17 sammankomster i , ungefär lika många som året innan. Antalet subsidiaritetsprövningar ökade kraftigt efter minskningar under både 2014 och 2015. Jämfört med 2013 var dock antalet lägre. Antalet granskningsutlåtanden och antalet tillfällen när utskotten har överlagt med regeringen om EU-frågor låg på ungefär samma nivå som . Tabell 8 Utskottens EU-ärenden – därav prövningar som lett till ett prövningsutlåtande Överläggningar med regeringen i EU-ärenden Regeringen samråder med om hur ska ställa sig i frågor som och ska fatta beslut om. Nämnden biträds av ett kansli. sammanträdde nämnden lika som innan. Tabell 9 Antal sammanträden i har ett omfattande internationellt besöksutbyte där förvaltningen bistår talman, vice talmän och ledamöter vid planering, genomförande och uppföljning av besök och resor. Det gäller också vid deltagande i internationella parlamentariska församlingar och i samband med ledamöternas uppdrag som valobservatörer i andra länder. Många av de internationella åtagandena för ledamöter ryms inom ramen för de interparlamentariska församlingarna. Sammanlagt ingår ett hundratal riksdagsledamöter i delegationer till de interparlamentariska församlingarna. Förvaltningen ansvarar för sekretariatsstödet till delegationer till , , parlamentariska församling (), den parlamentariska församlingen för Unionen för , Interparlamentariska unionen och Natos parlamentariska församling (se tabellen nedan). Vidare biträder förvaltningen riksdagsledamöterna i det arktiska samarbetet, Östersjösamarbetet samt vid en rad andra internationella möten och konferenser. Förvaltningen har också bistått vid ledamöters deltagande i valobservationer. medverkade 36 svenska riksdagsledamöter vid totalt tio val i följande länder: , , , (två valomgångar), , (två valomgångar), och . Vid valen i och ledde en riksdagsledamot hela val-observationen. Tabell 10 De interparlamentariska församlingarnas sessioner och större möten samt medel utbetalda av Antal sessioner och större Kostnader (tkr) Utbetalt bidrag (tkr) 4 presidie- och utskottsmöten Talman och 2 utskottsledamöter Den parlamentariska församlingen för Unionen för Särskilda uppdrag inom de interparlamentariska församlingarna har deltagit regelbundet med delegationer som studerat verksamheten vid FN i . beslutades att lägga om inriktningen från studiebesök till ett mer aktivt deltagande. deltog de två gruppledarna från Socialdemokraterna och i den svenska regeringsdelegationen vid öppnandet av generalförsamlingen. tog i nära samarbete med fram program för gruppledarna och gav tjänstemannastöd på plats. De två delegationer med riksdagsledamöter som tidigare besökt FN ska i stället delta och då ha en mer arbetande roll. Förvaltningen började med förberedelserna för dessa delegationer . Riksdagsledamöter som är intresserade av närmare parlamentariska kontakter med ett visst land kan bilda en vänskapsförening eller ett nätverk för det landet. I finns ett femtiotal sådana föreningar. Förvaltningen bistår intresserade med information om kontaktvägar. tog emot 72 besök från 47 länder världen över. Besöken av talmän, stats- och regeringschefer, ministrar, parlamentariker och representanter från internationella organisationer är en stor del av den internationella verksamheten. Förvaltningen arbetar med att planera, programlägga, genomföra och följa upp den internationella besöksverksamheten. Kostnaden för inkommande besök varierar beroende på hur många besök av statschefer och talmän som hålls och på hur stora delegationerna är. Utgångspunkten för all programplanering är att ge bästa möjliga förutsättningar för mötet. Riksdagsledamöterna ska få möjlighet att i första hand möta sina motsvarigheter från det gästande parlamentet. Det är en princip som alltid har tillämpats vid programläggning, men fördes in som ett kvalitetsmått i redovisningen . Vid samtliga inkommande internationella besök har ledamöter träffat sina utländska motsvarigheter. Tabell 11 Internationella besök i Antal besökare (ca) Kostnad inkommande besök (tkr) Förutom inkommande besök biträder förvaltningen talmannen och riksdagsdirektören vid planering och genomförande av deras utgående resor. har 21 utgående talmansresor genomförts till 23 länder. Motsvarande antal resor 2015 var 27 till 24 länder. Riksdagstrycket är en viktig förutsättning för den parlamentariska beslutsprocessen. Förvaltningen ska se till att riksdagstrycket produceras och distribueras så att kammarens tidsplan kan hållas. Förutom riksdagstrycket produceras rapporter, utredningar, informationsmaterial och böcker om . Tabell 12 Antal originalsidor i riksdagstrycket Antalet originaltrycksidor är ett mått på hur stor textmängd som producerats i beslutsprocessens olika dokument. Det är de politiska förslagen som styr variationerna . Utveckling av stödet till kammaren och utskotten m.m. Att möjliggöra en tillfällig flytt av kammarens sammanträden är en del av kontinuitetsförmåga. påbörjades förberedelserna för en övning av tillfällig flytt till annan lokal. Övningen kommer att genomföras . har förvaltningen också förberett för en utredning av hur det tekniska kammarstödet kan moderniseras. En utredning har påbörjats av de juridiska förutsättningarna för elektronisk överföring av vissa produkter mellan och regeringen. Vidare har förvaltningen arbetat för att formera systemförvaltningsorganisationen för och fortsatt utveckla it-systemen som stöder den parlamentariska processen. och utskottsavdelningen har rekryterat systemförvaltare. Arbete pågår kring arbetssätt och utvecklingsprocess m.m. Arbetet med att säkerställa stabiliteten och funktionaliteten i it-systemen kommer att fortsätta . Tillämpningen av den nya riksdagsordningen har följts upp löpande och slutsatser kommer att sammanställas . använder samtliga utskott och den digitala mötestjänsten där kallelser och sammanträdeshandlingar sänds ut till ledamöterna digitalt i pekplattor och datorer. Mötestjänsten skapar en enklare hantering för ledamöterna och snabbare distribution av handlingar. Systemet följs upp och utvecklas löpande. har samtliga utskott fått en fördjupad utbildning om den digitala mötestjänsten. Därutöver har både ledamöter och tjänstemän fått möjlighet till enskild utbildning om tjänsten. har utskottsavdelningen gjort olika insatser för att bland annat öka kunskapen om författningsarbete och resultatstyrning. 3.2 Ledamöter och partikanslier – uppdragsområde B uppdrag inom område B är att svara för ett väl fungerande stöd och en god service till ledamöterna och partikanslierna. Stödet ska ge riksdagsledamöterna förutsättningar att utföra sitt förtroendeuppdrag i . Förvaltningen ska se till att ledamöterna har tillgång till bland annat utredningstjänst, intranät, bibliotek, arbetsrum och teknisk utrustning. Dessutom hanterar och betalar förvaltningen ut arvoden, resekostnadsersättningar, traktamenten, pensioner m.m. Förvaltningen ska prioritera detta uppdragsområde efter område A, men före övriga områden. Resultat och utveckling – sammanfattning har säkerställt att ledamöter och partikanslier har fått ett väl fungerande stöd och en god service. Bedömningen baseras i huvudsak på följande fakta: Ledamöterna är nöjda med förvaltningens stöd och service Enligt serviceundersökningen var ledamöterna överlag mycket nöjda med förvaltningens service. Utifrån enkäten har förvaltningen arbetat vidare med ett antal förbättringsåtgärder. Exempelvis har ett nytt ärendehanteringssystem för utredningsuppdrag tagits fram för att förenkla för ledamöterna. Efterfrågan på faktaunderlag och utredningstjänster fortsätter att vara hög tog emot 2 185 uppdrag , vilket är en ökning i jämförelse med föregående år. Även har fått betydligt fler uppdrag . It-stöd och arbetsverktyg, som till exempel Intranätet och kammarappen, har fungerat stabilt och effektivt Förvaltningen har fortsatt att utveckla Intranätet för att möta användarnas behov. utsågs intranät till ett av de tio bästa i världen. Kammarappen har fått nya funktioner och förvaltningen har förbättrat möjligheterna till effektiva möten på distans. Servicen till ledamöterna har fortsatt att utvecklas Arbetet med att förbättra servicen till ledamöterna har fortsatt. Bland annat har förvaltningen öppnat ett gemensamt servicecenter för ledamöter, partikanslier och anställda. Genom att samla all service på ett ställe ska servicen bli lätt tillgänglig, snabbare och av bättre kvalitet. Rätt säkerhetsnivåer har upprätthållits Säkerhetsarbetet har utvecklats , bland annat genom en ny organisation och nya arbetssätt. Användningen av säkerhetsanalyser har ökat, vilket ska bidra till att förvaltningen vidtar rätt åtgärder för att upprätthålla rätt säkerhetsnivåer. De säkerhetsåtgärder som infördes har bestått och trots utökade säkerhetskontroller i entréer har inpasseringen fungerat väl. Arbetet med att införa ett ledningssystem för informationssäkerhet har fortsatt och fattade riksdagsdirektören beslut om ett antal styrdokument som reglerar informationssäkerhetsområdet. Förvaltningen har även vidtagit åtgärder för att förbättra förmågan att upptäcka säkerhetsincidenter. För att underlätta ledamöternas löpande arbete med EU-frågor har förvaltningen börjat ta fram en digital EU-handledning. Förvaltningen har även fortsatt att införa digitala samarbetsytor till stöd för bland annat dokumenthantering. Tabell 13 Intäkter, kostnader och transfereringar inom uppdragsområde B (tkr) –1 332 582 –1 319 534 –1 801 563 –1 340 481 –1 268 743 Ökningen av intäkterna jämfört med beror främst på ränteberäkningen i avsättningen för ledamöters pensioner. De högre kostnaderna jämfört med beror i huvudsak på att årets förändring av avsättning för framtida pensioner och inkomstgarantier inklusive sociala avgifter har ökat. Inom det administrativa ledamotsstödet hanteras riksdagsledamöternas ekonomiska ersättningar, till exempel arvoden, traktamenten, resekostnadsersättningar och avgångsförmåner för avgångna ledamöter. Utbetalningarna för inkomstgarantin, inklusive sociala avgifter, har varit lägre än . Det hänger samman med att de ettåriga inkomstgarantierna som beslutades efter valet har löpt ut . Generellt är utbetalningarna av inkomstgarantier som högst året efter valår och sjunker sedan fram till nästa riksdagsval. Ledamöterna har ett grundarvode för sitt förtroendeuppdrag som är . De kan dessutom få tilläggsarvoden för särskilda uppdrag, till exempel som ordförande eller vice ordförande i utskotten, som ledamot i riksdagsstyrelsen, i ledamotsrådet eller i utredningar. Alla ersättningar är skattepliktiga. De resor som ledamöterna gör inom ramen för sitt riksdagsuppdrag betraktas som tjänsteresor. Ledamöterna beslutar själva vilka tjänsteresor de ska göra inom och vilket färdsätt som är lämpligast med hänsyn till kostnader, tid och miljö. De har rätt till traktamente enligt bestämmelserna i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter. En ledamot som bor mer än 50 kilometer (närmaste färdväg) från har rätt till en övernattningsbostad i bostadsbestånd i eller till ersättning för en privat övernattningsbostad inom från . finns det två system för avgångsförmåner för ledamöter som slutar sitt uppdrag och ännu inte fyllt , nämligen inkomstgaranti och ekonomiskt omställningsstöd. Båda systemen innebär att garanterar en före detta ledamot en viss månatlig inkomstnivå i syfte att skapa en ekonomisk trygghet i den omställningssituation som uppstår när ledamoten lämnar . Systemen är inte avsedda som en varaktig försörjning. Andra inkomster reducerar avgångsförmånen enligt särskilda samordningsregler. Inkomstgaranti gäller för de ledamöter som valts in i före valet . För att vara berättigad till inkomstgaranti krävs att en ledamot haft sammanhängande tjänstgöring. Ekonomiskt omställningsstöd gäller dem som valdes in i i valet eller . För att vara berättigad till ekonomiskt omställningsstöd krävs att en ledamot haft sammanhängande tjänstgöring. Skillnaderna mellan systemen är bland annat att ersättning inte betalas ut i det nya systemet. Båda systemen ger även rätt till stödåtgärder för att kunna övergå till förvärvsverksamhet (se nedan). Detta stöd kan bestå av rådgivning och kompetensutveckling. Ledamöter som vid avgången har fyllt omfattas av bestämmelser för ålderspension från . Pensionen från är ett komplement till den allmänna pensionen. Riksdagsstyrelsen beslutade om en översyn av riksdagsledamöternas ekonomiska villkor. överlämnade riksdagsstyrelsen en framställning med förslag till bland annat en ny lag om ersättning till ledamöter. Förslagen remitterades till som inhämtade Lagrådets yttrande. Mot bakgrund av Lagrådets synpunkter bedömde riksdagsstyrelsen att förslagen borde beredas ytterligare inom . beslutade riksdagsstyrelsen om remiss av ett omarbetat förslag till ny lagstiftning om riksdagsledamöternas ersättning. överlämnade riksdagsstyrelsen en ny framställning med förslag till ny ersättningslag. Förslagen remitterades till som sa ja till riksdagsstyrelsens förslag. Beslut om en ny ersättningslag fattades av kammaren . Lagen träder i kraft . Omställningsstöd för övergång till yrkesverksamhet Omställningsstödet motsvarar det stöd som erbjuds genom trygghetsavtalen på arbetsmarknaden, till exempel via och . ansvarar för att tillhandahålla detta stöd och har upphandlat dessa tjänster. Som framgår ovan kan stödet bestå av både rådgivningsinsatser, till exempel kompetenskartläggning och individuell behovsanalys, och kompletterande utbildning. Utbildningsinsatserna ska godkännas av . Rätten till stödet infördes . har möjligheten att få rådgivning utnyttjats 28 gånger och möjligheten till utbildning utnyttjats 12 gånger. Riksdagspartierna får bidrag till partigruppernas och ledamöternas arbete i genom anslag. Bidragen delas ut i form av basstöd, stöd till ledamöternas politiska sekreterare och stöd till ledamöternas resor utomlands. Stödet till partigrupperna i Basstödet består dels av ett grundbelopp, dels av ett tilläggsbelopp beroende av antalet riksdagsledamöter. En partigrupp som företräder regeringen har rätt till ett grundbelopp. Övriga partigrupper har rätt till två grundbelopp. Tilläggsbeloppet är per ledamot och år. Det finns dessutom ett stöd till politiska sekreterare. Stödet ska bekosta handläggarhjälp åt ledamöterna. De politiska sekreterarna samlar in information, utformar förslag till politiska texter, sköter kontakter med medierna, svarar på e-post och fungerar som rådgivare åt ledamöterna. Partierna beslutar själva hur stödet ska användas. Stödet ska motsvara kostnaderna för en politisk sekreterare per ledamot. Beloppet per politisk sekreterare och månad ligger till grund för beräkningen. Stödet till resor utomlands ges till ledamöter för att till exempel delta i internationella konferenser. Bidraget är och ledamot för de första 20 riksdagsplatserna och för riksdagsplatser utöver dessa. En ledamot kan dessutom få för resor som har koppling till samarbetet inom EU. Tabell 14 Stödet till partigrupperna (tkr) Stöd till politiska sekreterare Förvaltningen () gör utredningar på uppdrag av framför allt ledamöter och partikanslier. Förvaltningen har tagit emot 2 185 uppdrag. Detta kan jämföras med 2 118 uppdrag 2015 och 1 766 uppdrag 2014. Två tredjedelar av uppdragen kommer från partikanslierna. En femtedel kommer från enskilda ledamöter. Drygt en tiondel av uppdragen kommer från utländska parlament. Fördelningen på olika uppdragsgivare har varit relativt stabil . Tabell 15 Fördelningen av inkomna utredningsuppdrag, antal och procent Rapporter från omfattas av uppdragssekretess. Det betyder att rapporterna blir offentliga endast om uppdragsgivaren hänvisar till utredningen i ett offentligt sammanhang. Antalet offentliggjorda rapporter har ökat. offentliggjordes 152 rapporter, vilket är fler än 2015 (143) och 2014 (105). På uppdrag av riksdagsledamöter, partikanslier och anställda gör förvaltningen informationssökningar och tar fram faktaunderlag i syfte att förse med goda beslutsunderlag. har antalet uppdrag ökat markant. Forskningsöversikterna har medfört ett utvecklat samarbete mellan och beställarna. Tabell 16 Antal uppdrag informationssökningar Ledamöterna, partikanslierna och anställda i förvaltningen har tillgång till en nyhets- och mediebevakningstjänst, en nyhetsportal, med möjlighet till individuellt anpassad bevakning. har användningen av nyhetsportalen ökat. har förvaltningen också förberett för upphandling av en ny nyhetsportal. Förvaltningen har en digital nyhetstjänst som innehåller cirka 3 700 dagstidningar och tidskrifter från 101 länder och 60 språk. Tjänsten är tillgänglig för ledamöter och kan användas på datorer, pekplattor och mobil. Intranätet ska vara ett effektivt arbetsverktyg för både ledamöter, partikanslier och chefer och medarbetare i . lanserades Intranätets nya startsida. Bakgrunden är resultatet av en användarundersökning och en statistikmätning som genomfördes . Syftet med förändringarna var att göra startsidan mer tydlig, aktuell och flexibel. Förändringarna innebär i korthet mer rollstyrning, en uppdelning av aktuelltflödet baserad på typ av innehåll samt anpassningar till den grafiska profilen. uppgraderades publiceringsverktyget till en ny version som gör det lättare att göra kontinuerliga uppdateringar. Anpassningar på Intranätet gjordes för att utredningstjänstens nya ärendehanteringssystem skulle bli tillgängligt. Det ska göra det enklare att beställa och hitta rapporter. Statistiken visar att antalet besök på Intranätet, i genomsnitt 33 000 , är stabilt i förhållande till . Det gäller även den mobila användningen som i genomsnitt står för av besöken. Efter det att intranät utsågs till ett av de tio bästa intranäten i världen av har förvaltningen på efterfrågan anordnat en rad seminarier för andra myndigheter och organisationer. Intranätet fick även ta emot Episerver Awards Nordics 2016 för bästa intranät och ett hedersomnämnande för bästa struktur och medarbetaranpassning i samband med utmärkelsen digitala arbetsplats. Planen för säkerhetsarbetet har varit att anpassa, etablera och upprätthålla fastställda säkerhetsnivåer. I syfte att säkerställa att de säkerhetsåtgärder som vidtas i är rätt dimensionerade bör arbetet baseras på bedömningar av vad som är skyddsvärt, vad som hotar det skyddsvärda och vilka sårbarheter (brister i skyddet) som finns hos det skyddsvärda. Detta görs genom framtagande av säkerhetsanalyser. har detta arbetssätt använts i ökad utsträckning i säkerhetsarbete. Vidare har ett omfattande utvecklingsarbete påbörjats, vilket har medfört en ny organisation och nya arbetssätt för säkerhetsarbetet. Syftet är att förvaltningen bättre ska svara upp mot omvärldsförändringar samt arbeta systematiskt, analysbaserat och mer effektivt med att skydda det skyddsvärda i . Den långsiktiga ambitionen –2018 är att säkerheten i ska stärkas med bibehållen öppenhet. Säkerhetsarbetet i innebär en ständig balansgång mellan att upprätthålla säkerheten och att i största möjliga mån garantera öppenheten för allmänhet och media. De säkerhetsåtgärder i form av utökad bevakning och säkerhetskontroll i entréer som vidtogs i samband med höjningen av terrorhotnivån har bestått . Antalet säkerhetskontroller vid öppnande 2016 var 8 till antalet, vilket kan jämföras med 1 vid samma händelse 2015. Trots dessa säkerhetsåtgärder uppgav samtliga svarande i en enkät som riktar sig till ansvariga för gruppbesök i under den första delen av 2016 att inpasseringen fungerar bra eller mycket bra. Siffran var till och med högre än . Detta ger en god indikation på att säkerheten har kunnat upprätthållas utan att göra märkbart avkall på öppenheten. En prioriterad risk har varit hot och våld i eller utanför som kan skada ledamöter, personal och besökande. har förmågan att upptäcka farliga föremål och andra typer av avvikelser stärkts genom att olika typer av säkerhetsåtgärder har vidtagits, såsom utökad bevakning och säkerhetskontroll i entréerna. Arbetet med att införa ett ledningssystem för informationssäkerhet i fortsätter.