frsrdg · H504JO1 · 2017-11-14 00:00:00 — Det är grundskolenämndens bedömning att det funnits grund för rek- torernas beslut om att begränsa vårdnadshavare tillträde till skolan. I skollagen finns reglerat att varje huvudman ska ha en klagomålshante- ring och att information om detta finns ska lämnas. I ärendet har ett klago- mål getts in till klagomålshantering och har handlagts enligt de rutiner som finns upprättade. N.B. och Y.B. I ett beslut anförde JO följande. Skollagens (2010:800) femte kapitel innehåller bestämmelser om vissa ord- ningsfrågor. Grundprincipen är att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero (3 §). I 4 § finns en hänvisning till reglerna i arbetsmiljölagen (1977:1160). Vidare framgår att en rektor eller en lärare får vidta de omedelbara och tillfäl- liga åtgärder som är befogade för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande beteende (6 §). Be- stämmelsen gäller dock endast åtgärder som är riktade mot elever. Skollagen innehåller inte några regler som tar sikte på hur skolans personal kan agera vid ordningsstörningar som orsakas av andra än elever, t.ex. föräld- rar. Frågan om föräldrars tillträde till en skola får i stället bedömas enligt de principer som allmänt gäller för tillträde till myndigheters lokaler. JO har gjort flera uttalanden om detta (se bl.a. JO 1982/83 s. 203, dnr 1656-1980, 1996/97 s. 381, dnr 809-1995, 2006/07 s. 408, dnr 1269-2005, och 2013/14 s. 466, dnr 6758-2010). En skola är inte en allmän plats. Frågan om huruvida en person ska få till- träde till lokalerna är därför beroende av eventuella regler som har utfärdats av den som bedriver verksamheten. I praktiken innebär det att endast den som har ett befogat intresse av tillträde till lokalerna har rätt att vistas där. Kan vårdnadshavare förbjudas att besöka skolan? Vårdnadshavare till en elev i kan ofta ha ett befogat intresse av tillträde till skolans lokaler, inte minst i samband med hämtning och lämning i skolan. Om vårdnadshavarna stör ordningen vid besöken får deras intresse av att besöka skolan vägas mot de andra intressen som måste beaktas: elevernas trygghet och studiero samt personalens arbetsmiljö. Enligt min mening måste utgångspunkten vara att vårdnadshavarnas rätt att besöka skolan får stå tillbaka om den inkräktar på studieron, tryggheten och arbetsmiljön på skolan. Det är en självklarhet att skolans personal kan ingripa vid sådana akuta si- tuationer där regler om nöd och nödvärn är tillämpliga. Därutöver har skolans personal också möjlighet att vidta de omedelbara och tillfälliga åt- gärder som krävs för att komma till rätta med andra ordningsstörningar som 2017/18 JO1 orsakas av föräldrar och utomstående. Personal på skolan kan alltså i det kon- kreta fallet avvisa föräldrar och andra från skolans område. Om föräldrar vid upprepade tillfällen agerar på ett sätt som medför en nega- tiv påverkan på elevernas trygghet och studiero eller personalens arbetsmiljö kan det finnas skäl att begränsa deras tillträde till skolan . En sådan begränsning ska komma till uttryck i ett beslut. Ett förbud för vårdnadshavare att besöka skolan måste vara tydligt utformat. Det bör vara begränsat i tiden och innehålla en redovisning av skälen för be- slutet. Vem kan fatta beslut om tillträdesbegränsning? Bestämmelser om ansvarsfördelning mellan kommunen, som är huvudman för , och rektor finns i skollagens 2 kap. Där framgår bl.a. följande: Huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med de be- stämmelser som finns (8 §). Det pedagogiska arbetet vid en skolenhet ska ledas och samordnas av en rektor (9 §). Rektorn beslutar om sin enhets inre organi- sation och ansvarar för att fördela resurser inom enheten efter elevernas olika förutsättningar och behov. Rektorn fattar i övrigt de beslut och har det ansvar som framgår av särskilda föreskrifter i skollagen eller andra författningar (10 §). Varken skollagen eller dess förarbeten ger någon närmare ledning i frågan om huruvida ett beslut om att begränsa vårdnadshavares tillträde till en skola ska fattas av rektorn eller av nämnden. Å ena sidan är det normalt sett rektorn som beslutar i ordningsfrågor på sin skolenhet. Å andra sidan är ett beslut om att begränsa vårdnadshavares tillträde till skolan en ingripande åt- gärd som torde komma i fråga endast i undantagsfall. Ett sådant beslut kan vara av så ingripande karaktär att det är rimligt att den som har fått ett sådant beslut emot sig ska ha möjlighet att få en rättslig prövning av beslutet. Det finns inga bestämmelser i skollagen eller arbetsmiljölagen som ger vårdnadshavare rätt att överklaga sådana beslut. Ett beslut om att förbjuda vårdnadshavare att besöka en skola måste enligt min mening vara att betrakta som ett beslut i kommunallagens (1991:900) me- ning. För att beslutet ska kunna bli föremål för rättslig prövning genom laglig- hetsprövning enligt bestämmelserna i kommunallagens 10 kap. krävs att det är huvudmannen, genom nämnden, som har fattat beslutet (10 kap. 2 § kommu- nallagen). Att fatta beslut om tillträdesbegränsning för vårdnadshavare är där- för enligt min mening en uppgift för nämnden (jämför dock JO:s beslut , dnr 1003-1997). Jag kan inte se något hinder mot att nämnden de- legerar beslutanderätten till rektorn. Bedömningen i detta fall Rektorerna var inte behöriga att besluta om tillträdesförbud I sitt remissvar har nämnden anfört att beslut i arbetsmiljöfrågor har delegerats till rektorerna. Ett beslut om tillträdesförbud kan dock enligt min mening inte 2017/18 JO1 UTBILDNING OCH FORSKNING anses vara endast ett beslut i en arbetsmiljöfråga. Under alla förhållanden in- nefattar en sådan delegation inte på ett tillräckligt tydligt sätt rätten att besluta om tillträdesförbud. Nämnden hade därför inte delegerat rätten att besluta om att begränsa vårdnadshavarnas tillträde till skolan till rektorerna. Rektorerna var alltså inte behöriga att fatta beslutet. Med hänsyn till att behörighetsfrågan kan ha uppfattats som svårbedömd av rektorerna, och till att även huvudmannen var av uppfattningen att det var rek- torernas uppgift att besluta i frågan, anser jag inte att det finns tillräckliga skäl för att kritisera rektorerna för att de beslutade om tillträdesförbud. Beslutet i rektorernas första skrivelse borde ha tidsbegränsats Rektorerna har i två olika skrivelser gett uttryck för att N.B. och Y.B. (med undantag för utvecklingssamtal och föräldramöten) förbjuds att besöka skolan. Nämnden har i remissvaret anfört att den första skrivelsen () var ett ”informationsbrev”. Skrivelsen kan dock inte uppfattas på något annat sätt än att det var fråga om ett beslut om att begränsa vårdnadshavarnas rätt att besöka skolan. Den första skrivelsen skiljer sig från den andra () bl.a. på så sätt att den inte innehåller någon tidsbegränsning för beslutet. Rek- torerna kan inte undgå kritik för att beslutet saknade begränsning i tiden. Jag vill avslutningsvis framhålla att jag inte uttalar mig i frågan om det var befogat att begränsa vårdnadshavarnas tillträde till skolan. Det som N.B. och Y.B. i övrigt har anfört leder inte till någon ytterligare åtgärd eller något utta- lande från min sida. 2017/18 JO1 Genom att vidarebefordra viss mejlkorrespondens till en enskilds arbetsgivare agerade en rektor i strid med kravet på saklighet i 1 kap. 9 § regeringsformen. Åtgärden var även olämplig med hänsyn till anonymitetsskyddet i tryckfrihetsförordningen då den innebar att uppgiften om att den enskilde begärt ut vissa handlingar fördes vidare (Dnr 1167-2016) Beslutet i korthet: N.N. klagade på en rektors handläggning av frågor och framställningar om att få ta del av allmänna handlingar samt på att rektorn hade vidarebefordrat viss mejlkorrespondens till N.N:s arbetsgivare. JO konstaterar att det inte har funnits något sakligt skäl för rektorn att vidare- befordra mejlkorrespondensen till N.N:s arbetsgivare. Rektorns agerande har därmed inte varit förenligt med kravet på saklighet i 1 kap. 9 § rege- ringsformen. Genom att vidarebefordra mejlkorrespondensen har rektorn dessutom fört vidare uppgiften om att N.N. hade begärt ut vissa handlingar. Åtgärden har därför även varit olämplig med hänsyn till anonymitetsskyddet i tryckfrihetsförordningen. JO riktar allvarlig kritik mot rektorn i denna del. Rektorn kritiseras också för brister i handläggningen av N.N:s frågor och framställningar om att få ta del av allmänna handlingar. I en anmälan till JO klagade . på rektor vid i kommun. Klagomålen gällde bl.a. att rektorn inte hade besvarat frågor eller lämnat efterfrågad information. var också missnöjd med att rektorn hade vidarebefordrat mejlkorrespondens till hans överordnade. uppgav bl.a. följande: riktade han ett antal frågor till rektorn för . Rektorn svarade inte på dessa utan hänvisade till klassföreståndare. Frå- gorna var dock av en sådan karaktär att lärarna knappast kunde svara på dessa. Efter en incident i skolan skrev han åter till rektorn för att få svar på sina frågor och ta del av arbetsskadeanmälan och den blankett som skickas in till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), en s.k. OSIS-anmälan. använde han sin arbetsmejladress. svarade rektorn på hans brev, men inte på hans frågor. Rektorn skickade en kopia av sitt svar, med all tidigare korrespondens bifogad, till hans överord- nade. Den vidarebefordrade korrespondensen behandlade frågor om honom, hans fru och hans barns relation till Pershagenskolan och information om hans sons hälsa. Han fick inte ta del av någon arbetsskadeanmälan eller liknande. bad han åter att rektorn skulle försöka besvara frågorna och sända över det som han initialt hade bett henne om. Han har inte fått något svar från rektorn. 2017/18 JO1 JO begärde att i kommun skulle yttra sig över det som hade framförts i N.N:s anmälan. I sitt yttrande uppgav nämnden bl.a. följande: kontaktade vårdnadshavare rektor via e-post angående klar- görande av brister på skolan från sin arbetsgivares e-postadress. kommunikation hade skett via vårdnadshavarens privata gmailadress. Vårdnadshavarens byte av avsändaradress samt ämnesrubrik gjorde att rek- tor blev tveksam på om vårdnadshavaren skrev meddelandet som myndig- hetsperson eller som förälder. Rektor uppger att hon skickade kopia av sitt svar till vårdnadshavaren till myndighetens ledning för att få klarhet kring detta. Rektor har uppgett att hennes avsikt hade varit att radera mailhistoriken för att undvika att vidarebefordra känsliga uppgifter om ele- ven, men att detta inte gjordes. kommuns uppfattning är att det inte var ett korrekt agerande av rektor att vidarebefordra kommunikation och därmed information till vårdnadshavarens arbetsgivare. Till yttrandet var bifogat bl.a. följande synpunkter från : Anmälaren anmärker mot att rektor genom att sätta hans myndighetschefer på kopia i ett mejl till anmälaren har valt att sprida information om sonens hälsa När jag tog emot mejlet från N.N. gjorde jag bedömningen att det, med tanke på avsändaradress och ämnesrubrik inte helt kunde uteslutas att det var i rollen som myndighetsperson i en tillsynsmyndighet, som N.N. skrev till mig. I bifogad kopia av N.N:s svarsmejl från myndigheten, ger han själv ut- tryck för att ämnesrubriken kan ha varit missledande (Denna del av svars- mejlet har N.N. utelämnat i den annars utförliga dokumentationen från hans sida). För att få klarhet i saken skickade jag kopia på mitt svar till myndighet- ens ledning. I skolans värld är myndighetsutövning en viktig fråga och vi på Persha- genskolan är särskilt angelägna om att hantera alla relationer till såväl barn, föräldrar och personal på ett korrekt sätt och sätta barnen i första hand och – inte minst – att skydda dem sekretessmässigt. Frågan om sekretess han- terar vi i stort sett inom skolan i olika elevärenden, när det ska bedömas vilken information som kan lämnas vidare i olika kontakter inom skolan och externt, då ofta i kommunikation med andra myndigheter. När jag i mejlsvaret till N.N. satte myndighetsledningen på kopia, gjorde jag det för att skapa klarhet i om P.K. företrädde myndigheten eller inte. Det hade därför räckt med att svara, utan att bifoga den korrespondens som följde i mejltråden där vårdnadshavaren hade lämnat uppgifter om sin son. Min avsikt var att radera mejltråden, men slarvigt nog blev inte det gjort. Det beklagar jag. kommenterade nämndens yttrande. I ett beslut anförde JO bl.a. följande. Domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör offentliga för- valtningsuppgifter ska i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet (1 kap. 9 § regeringsformen, RF). De grundläggande bestämmelserna om allmänna handlingars offentlighet och om utlämnande av sådana handlingar finns i 2 kap. tryckfrihetsförord- ningen (TF). Enligt dessa bestämmelser har var och en rätt att ta del av en hand- ling som förvaras hos en myndighet om den är inkommen till myndigheten eller upprättad där, förutsatt att den inte omfattas av sekretess. En myndighet får inte på grund av att någon begär att få ta del av en allmän handling efterforska vem han är eller vilket syfte han har med sin begäran i större utsträckning än som behövs för att myndigheten ska kunna pröva om det finns hinder mot att handlingen lämnas ut (2 kap. 14 § tredje stycket TF). Även om identiteten hos en person som begär att få ta del av allmänna hand- lingar är känd bör myndigheten, utifrån grundtanken bakom anonymitetsskyd- det i 2 kap. 14 § TF, inte utan vidare föra uppgifterna vidare (se bl.a. JO 2000/01 s. 527, dnr 2975-1998, och JO 2011/12 s. 580, dnr 2932-2010). [I beslutet tog JO först ställning till handläggningen av N.N:s frågor och fram- ställningar om att få ta del av allmänna handlingar. Dessa delar refereras inte.] Vidarebefordran av mejlkonversation till N.N:s arbetsgivare har vidare klagat på att rektorn vidarebefordrade viss mejlkonversation till hans överordnade vid Inspektionen för socialförsäkringen. Rektorn har i sitt yttrande uppgett att hon gjorde detta eftersom N.N. hade använt sin arbetsmejl- adress och hon ville skapa klarhet i om han agerade i rollen som myndighets- person vid den tillsynsmyndighet där han arbetade eller inte. Både med hänsyn till mejlets innehåll och då Inspektionen för socialförsäkringen inte har någon- ting med tillsynen över skolväsendet att göra måste det ha varit uppenbart att N.N. inte hade skickat mejlet i egenskap av anställd på inspektionen. Det fanns inte något sakligt skäl för rektorn att, till N.N:s överordnade, vidarebefordra svarsmejlet och den tidigare mejlkorrespondensen som innehöll uppgifter om bl.a. N.N:s och hans sons privatliv. Rektorns agerande var inte förenligt med kravet på saklighet i RF. Genom att vidarebefordra mejlkonversationen till N.N:s överordnade förde rektorn dessutom vidare uppgiften om att N.N. hade begärt ut vissa handlingar. Åtgärden var därför även olämplig med hänsyn till anonymitetsskyddet i TF. Rektorn förtjänar allvarlig kritik för att hon vidarebefordrade mejlkonversat- ionen till N.N:s arbetsgivare. Hon ska även kritiseras för bristerna i handlägg- ningen av N.N:s frågor och framställningar om att få ta del av allmänna hand- lingar. Det som i övrigt har kommit fram ger inte anledning till några kommentarer från min sida. 2017/18 JO1 2017/18 JO1 Kritik mot en skolkurator som under en pågående vårdnadstvist höll stödsamtal med den ena föräldern och följde med samma förälder på ett möte vid socialförvaltningen (Dnr 5135-2016) Beslutet i korthet: En vårdnadstvist pågick mellan föräldrarna till en flicka, född . På grund av vårdnadstvisten träffade flickan skolkuratorn för samtal en gång . höll skolkuratorn samtal med mamman för att stötta henne i föräldrarollen. Sam- tidigt pågick en barnavårdsutredning. När mamman skulle delges utred- ningen på socialförvaltningen följde skolkuratorn med henne och var med vid mötet. JO har tidigare uttalat att personalen vid förskolor och skolor ska förhålla sig neutral vid tvister om vårdnad och umgänge m.m. Utgångspunkten måste vara att en skolkurator som har till uppdrag att hålla stödjande samtal med en elev på grund av en pågående tvist eller kon- flikt mellan föräldrarna inte bör föra samtal med föräldrarna – vare sig med båda eller med en av dem – i syfte att stödja eller handleda föräldrarna i deras roll eller situation. En annan sak är att föräldrarna kan behöva invol- veras i det stöd som ges barnet. JO kritiserar skolkuratorn för att hon erbjöd föräldrarna stödjande samtal om deras föräldraroll samt även höll sådana samtal med den ena föräldern. Skolkuratorns agerande innebar en stor risk för att hon skulle dras in i för- äldrarnas konflikt om vårdnad. JO anser även att det var direkt olämpligt att skolkuratorn följde med den ena föräldern på mötet vid socialförvaltningen. Den andra föräldern uppfat- tade med fog det som att skolkuratorn var partisk. Skolkuratorn får kritik för sitt agerande även i detta avseende. I en anmälan till JO klagade . på skolkurator , Linnésko- lan, kommun. Han uppgav bl.a. följande: Hans dotter träffade skolkuratorn för samtal med anledning av en på- gående vårdnadstvist om dottern mellan honom och hans före detta , dot- terns mamma. pågick även en barnavårdsutredning. När den utred- ningen var klar och skulle delges föräldrarna tog mamman med sig skolkura- torn till mötet på socialförvaltningen. Det visade sig även att skolkuratorn, pa- rallellt med samtalen med dottern, höll samtal med mamman. Skolkuratorns agerande innebar att hon tog ställning i föräldrarnas konflikt, och det fanns även en risk för att detta påverkade dottern. Till anmälan bifogades journalanteckningar för perioden den 13–gällande E. från socialförvaltningen i kommun och s. 6 i tingsrätts dom i mål nr T 962-15. I socialförvaltningens journalanteckning från om mötet som skolkuratorn var närvarande vid angavs bl.a. följande: Under samtalet blir det tydligt att skolq har en dubbel roll som stöd för både E. och S. I samtal efter att mamman lämnat rummet tar ut upp att måste fundera på sin dubbla roll. Det blir också tydligt i samtalet att hon tagit ställning för S. JO hämtade in den ovannämnda domen från . JO begärde därefter att i kommun skulle yttra sig över det som framfördes i anmälan. JO fick inledningsvis som remissvar en skrivelse från , elevhälso- chef, kommun. Nämnden gav sedan in ett sammanträdesprotokoll där det framgick att nämnden hade tagit del av informationen i ärendet. I skrivelsen anfördes följande: Skolkurator har erbjudit båda föräldrarna […] föräldra- handledning. har endast haft handledning med S. då A.E. Utifrån att båda föräldrarna haft möjlighet till föräldrahandledning så anser vi inte att det skett en intressekonflikt. har utifrån ett barnperspektiv arbetat för att E. ska få en bra relation till båda sina föräldrar. JO begärde därefter att nämnden skulle yttra sig på nytt över det som framför- des i anmälan och därvid särskilt förtydliga redogörelsen när det gällde de sam- tal som skolkuratorn erbjöd föräldrarna och höll med mamman (bl.a. bakgrun- den till och syftet med samtalen samt i vilken omfattning och under vilken tids- period de ägde rum). JO begärde även att nämnden särskilt skulle yttra sig över A.E:s påstående om att skolkuratorn hade följt med mamman till ett möte vid socialförvaltningen när en barnavårdsutredning skulle delges. Nämnden anförde i ett remissvar följande: Skolkurator har haft regelbundna samtal med E., från 2015-05-06 fram till skolavslutningen , samt något enstaka sam- tal . Dessa ägde rum på som är be- läget på , Prästängsskolan. Denna skola ligger en bit från E:s egen skola, Linnéskolan. Eftersom samtalen ägde rum på så blev E. lämnad eller hämtad av sin mamma . Vid dessa till- fällen möttes skolkurator och S. endast för lämning och hämtning av E. Inga andra handledningstillfällen ägde rum mellan skolkurator och S. än de som skedde telefonledes som hade regelbunden kontakt med E. från den 6/5 fram till skolavslutningen. Skolkurator har erbjudit båda föräldrarna […] föräld- rahandledning. Skolkurator träffade E. och S. första gången då skol- sköterskan gjorde en överlämning av ärendet till . S. tog kontakt via telefon med skolkuratorn för att bolla tankar och fun- deringar runt föräldraskapet. Skolkurator har haft handledning vid fyra tillfällen med S. tele- fonledes, i syfte att stötta henne i föräldrarollen. 2017/18 JO1 2017/18 JO1 tog telefonkontakt med , hon erbjöd då även honom samma stöttning men han avböjde det erbju- dandet. Syftet med att stötta föräldrarna var att få till en positiv övergång mellan föräldrabyten för E., då hon växelvis bodde hos båda sina föräldrar. Något som dessutom uppnåddes och samtalen med E. kunde avslutas. Skolkurator har utifrån ett barnperspektiv arbetat för att E. ska få en bra relation till båda sina föräldrar. Utifrån att båda föräldrarna haft möjlighet till föräldrahandledning så anser vi inte att det skett en intressekonflikt. Skolkurator var med S. vid ett möte på socialförvaltningen. Ma- rita hade fått information från S. att barnavårdsutredningen skulle kommu- niceras vid mötet. hade ingen vetskap om att utredningen var klar och därmed skulle delges då hon gick till mötet. Sedan begärde JO att nämnden på nytt skulle yttra sig och svara på varför och i vilken roll som skolkuratorn var med mamman på ett möte vid socialförvalt- ningen samt vad nämnden gjorde för bedömning av den angivna situationen. Nämnden kom in med ett förnyat yttrande och anförde följande: Skolkurator var med S. vid ett möte på socialförvalt- ningen. hade fått information från S. att barnavårdsutredningen skulle kommuniceras vid mötet. hade ingen vetskap om att utred- ningen var klar och därmed skulle delges då hon gick på mötet. Skolkurator var med på mötet för att informera socialförvalt- ningen om att hon hjälpte och stöttade E. till att återskapa en lugn och balanserad relation till båda sina föräldrar. kommenterade remissvaren och uppgav bl.a. att han erbjöds samtal med skolkuratorn först efter att han hade ringt till henne och ifrågasatt att hon hade samtal med mamman. I ett beslut anförde JO följande. En vårdnadstvist pågick mellan A.E. och S. om deras dotter , född . På grund av vårdnadstvisten träffade E. skolkuratorn för samtal en gång (t.o.m. skolavslutningen) samt vid något enstaka till- fälle . höll skolkuratorn, efter att mamman hade kontaktat henne, handledningssamtal med mamman vid fyra tillfällen per telefon. Samtalen syftade till att stötta mamman i hennes föräldraroll. Efter att A.E. hade kontaktat skolkuratorn erbjöd hon även honom samtal, vilket A.E. tackade nej till. pågick en barna- vårdsutredning vid socialförvaltningen som gällde E. När mamman skulle del- ges utredningen på förvaltningen följde skolkuratorn med mamman och var med vid mötet. JO har i tidigare beslut uttalat att personalen vid förskolor och skolor ska förhålla sig neutral vid tvister om vårdnad och umgänge m.m. Det är viktigt att en förälder inte upplever att myndigheten tar ställning för den ena parten i en 2017/18 JO1 För berörda barn är det självfallet också av stor betydelse att personalen inte dras in i föräldrarnas konflikt utan att skolan, i så stor utsträck- ning som möjligt, får vara en fredad plats (se bl.a. JO 2007/08 s. 473, dnr 3028- 2006 och JO 2015/16 s. 590, dnr 1734-2013). Skolkuratorns stödsamtal med vårdnadshavare Skolkuratorns uppdrag att stötta barnet i det aktuella fallet innebar att hon fick viss kännedom om och insyn i föräldrarnas konflikt. I en sådan situation fram- står det som särskilt viktigt att skolpersonal förhåller sig neutral och inte dras in i eller tar ställning i konflikten.