frsrdg · H404NR1 · 2017-03-16 00:00:00 — Särskilt fokus ska läggas på ensamkommande asylsökande barn (rek. 23/2016/välfärd). , efter mötet i , höll en konferens i med temat European migration and asylum policies for the future, där statsminister var en av talarna. Ett annan prioriterad fråga har varit hälsa i bred bemärkelse. Det kan handla om sällsynta diagnoser eller om medicininköp eller om barns och ungas växande psykiska ohälsa. Klart är att den psykiska ohälsan ökar bland unga i . Den yttersta konsekvensen av psykisk ohälsa är självmord. Dödligheten i är lika hög för självmord som för rökning. Eftersom stora grupper drabbas är det också svårt att peka ut några avgörande riskfaktorer för att drabbas. Klart står i alla fall att unga vars föräldrar lider av psykisk ohälsa är en uttalad riskgrupp, liksom hbtq-personer, unga som lever under fattiga förhållanden eller unga vars föräldrar lever i långtidsarbetslöshet. Om individen dessutom upplever ensamhet, otrygghet, prestationsångest, våld och en känsla av att inte passa in, ökar risken för att drabbas. En generell slutsats är att tidigare insatser är nödvändiga. Ju tidigare psykisk ohälsa upptäcks hos en ung person, desto effektivare (och billigare) är det, generellt, att motverka fenomenet. Unga kvinnor förefaller insjukna i större utsträckning än unga män, och åtta av tio som söker vård för psykisk ohälsa är kvinnor eller flickor. vision är att ska vara den bästa platsen i världen för barn och unga. För att nå dit kommer omfattande insatser att krävas. Dit hör bland annat, som nämnts, insatser under ett tidigt skede. Dit hör också att synen på psykisk ohälsa behöver förändras, att sjukdomen blir mindre stigmatiserad och tabubelagd. har i en strategi som ska vara (2016–2022) slagit fast två övergripande mål: dels att rådet i större utsträckning ska ett barn- och ungdomsperspektiv i sitt arbete, dels att rådet ska fokusera på stärkt stöd till utsatta barn, fortsatt stöd till civilsamhället och förbättrad kunskapsdelning (rek. 1/2016/välfärd). Den tvärsektoriella strategin ska följas upp för att sedan utvärderas före utgången av 2022. Målgrupperna är barn och unga, vilket definieras som personer . Eftersom det inte finns någon skarp gräns mellan ung och vuxen kan även personer vara aktuella för vissa insatser. En fördel med och nordiskt samarbete är att alla länder har liknande strukturer. Därför är det relativt lätt att lära av varandra och implementera lärdomar i respektive land. Stalkning, alltså olaga förföljelse, är ett annat fenomen som växer i och kan orsaka avsevärt psykiskt lidande. är det kvinnor som utsätts. Inte sällan handlar det om en före detta partner som inte kan släppa taget utan fortsätter att söka upp en person och komma med ovälkomna inviter. Trakasserierna kan ske både per telefon, via internet eller genom att gärningsmannen dyker upp fysiskt. , och har lagstiftning mot fenomenet medan inte har det. Utskottet rekommenderar därför att den övergripande nordiska stalkningsproblematiken belyses genom att en nordisk konferens om stalkning arrangeras (rek. 11/2016/välfärd). Utskottet rekommenderar att be ministerrådet att utarbeta ett nordiskt avtal för gemensamma inköp av mediciner och medicinsk utrustning (rek. 10/2016/välfärd). Ett avtal av den typen har träffats mellan de baltiska staterna och erfarenheterna därifrån är goda. Ett liknande system i skulle kunna pressa priserna på dyra mediciner och utrustning som effektiviteten i upphandlingen skulle öka. Inom EU diskuteras ett liknande avtal. Det vore inte minst av det skälet bra om kunde gå före och visa EU vägen. (S) är en av utskottets talespersoner i denna fråga. Brandmäns överrepresentation i cancerdödlighet är ett annat område där utskottet rekommenderar ministerrådet att sammanställa en nordisk forskningsstudie kring olika yrkesgruppers utsatthet när det gäller cancer (rek. 8 och 9/2016/välfärd). regeringar rekommenderas också att utarbeta rutiner så att exponeringen mot cancerogena ämnen i yrkeslivet minimeras. Studier från och visar att ju längre någon arbetar som brandman, desto större är risken att drabbas av cancer. Fallolyckor, inte minst i hemmet, är en ofta förbisedd form av olycka som inte sällan medför stort lidande för den som drabbas. Därför föreslår utskottet att rekommenderar ministerrådet att Nordisk Välfärdscenter (NVC) får i uppdrag att arbeta för en begränsning av antalet fallolyckor (rek. 25/2016/välfärd). Det kan ske exempelvis genom ett nordiskt nätverk där kunskap utbyts eller genom en gemensam nordisk konferens i frågan. Ofta är det äldre personer som drabbas av denna typ av olyckor. Hörsel- och synnedsättning är en annan hälsofråga där utskottet vill se en förändring. Man önskar ökad forskning på området med fokus på att underlätta vardagen för den som har en hörsel- och/eller synnedsättning (rek. 26/2016/välfärd). Frågan om gränshinder är av pågående natur och präglar arbetet inom , oavsett utskott. När ett hinder har undanröjts, brukar ett nytt uppstå. Ett gränshinderproblem som har präglat arbetet i utskottet är frågan om norska pensionärer som har bosatt sig i och som anser att de har blivit felinformerade av myndigheterna efter ändringarna i det nordiska skatteavtalet 2008. Företrädare för utskottet träffade den svenska finansministern (S) i ett försök att utverka skatteamnesti för denna grupp. Ministern gick inte utskottet till mötes utan hänvisade till att regeringen inte kan ta ställning i enskilda fall. Den som anser sig felaktigt behandlad måste vända sig till . Det handlar om mellan 600 och 700 norska pensionärer som har flyttat till efter och som ska betala svensk skatt på sin norska pension. De anser att informerade dem om att de bara skulle behöva betala skatt i , där den är lägre, och inte i . (S), utskottets rapportör i gränshinderfrågor, menade att även om vi nått slutet i detta ärende kommer arbetet att fortsätta för att göra det lättare för nordiska medborgare att få den information de behöver och vill ha när de flyttar mellan de nordiska länderna. Frågan om ett gemensamt nordiskt personnummer är också en fråga som kan sorteras in under gränshinder. Tanken är att med ett gemensamt nordiskt personnummer skulle åtskillig nordisk byråkrati förenklas när man bosätter sig tillfälligt eller permanent i ett annat land inom . var det 44 500 nordbor som valde att bosätta sig i ett annat nordiskt land. I krävs ofta personnummer för den som handlar en vara på internet. Den som inte har ett svenskt personnummer kan därför inte handla, vilket kan ses som diskriminering. Det är Mittengruppen som har väckt förslaget som både handlar om ett nordiskt medborgarskap (som komplement till det nationella medborgarskapet) och ett personnummer som kan kopplas till detta. Syftet är att garantera likabehandling av nordiska medborgare oavsett i vilket land de väljer att bosätta sig i. Utskottet välfärd i arbetar som nämndes inledningsvis med välfärdsfrågor i bred bemärkelse. Emellertid innebär varje nytt år också vissa fokusområden. kommer utskottet framför allt att fokusera på jämställdhet och därmed förbundna frågor om mångfald. Patientsäkerhet blir ett annat prioriterat område, liksom livskvalitet och välfärdsteknologi, i synnerhet med fokus på barn, unga och äldre. I likhet med föregående år kommer också flyktingpolitik och migration vara frågor som kommer att prioriteras även . De politiska prioriteringarna avspeglas självfallet också i utskottets budgetprioriteringar. Följaktligen ska migration och integration ha en fast budgetpost. Social- och hälsopolitik ska också separeras i budgeten. Utskottets sommarmöte planeras och ska hållas på . ska medlemmarna bland annat få bekanta sig med färöisk jämställdhetspolitik och hur hbtq-frågor och frågor som rör andra minoriteter behandlas på den självstyrande ögruppen. utövar den parlamentariska kontrollen över den verksamhet som finansieras med gemensamma nordiska medel, inklusive de nordiska institutionerna, samt genomför annan granskning av det nordiska samarbetet som plenarförsamlingen beslutar om. kan därutöver lämna utlåtanden till presidium i frågor som rör , andra avtal om nordiskt samarbete, rådets arbetsordning och andra interna bestämmelser. består av en ordförande, en vice ordförande samt fem medlemmar, och var och en av dessa ska ha en personlig suppleant. Svenska medlemmar var (MP) och (S). Suppleanter var (C) och (S). var ordförande i kontrollkommittén. har vissa fasta uppgifter, som att granska danska Rigsrevisionens berättelser över Nordiska ministerrådets, och Nordiska kulturfondens räkenskaper. Därutöver kan kontrollkommittén på begäran av övriga rådsorgan eller på eget initiativ genomföra särskilda granskningsuppgifter. Vid sitt möte beslutade kontrollkommittén att sätta igång två utredningar: effekterna av nedläggningen 2005 av ministerrådet för transport (MR-Transport) samt konsekvenserna av Nordiska ministerrådets budgetnedskärningar med –2016. I samband med genomlysningen av budgeten ville kommittén även titta närmare på utnyttjandet och den nordiska nyttan av den särskilda prioriteringspost som infördes och som bland annat kan användas till ländernas ordförandeskapssatsningar. Rapporterna från utredningarna presenterades vid kommitténs möte . När det gäller nedläggningen av MR-Transport konstaterade utredarna från () i i sin rapport att det var svårt att ge en tydlig bild av vilka effekter detta har fått, men att det finns en insikt hos de nordiska regeringarna om vikten av ett gränsöverskridande och strukturerat samarbete mellan länderna. är stödet svagt för ett mer formaliserat samarbete inom ramen för det officiella nordiska samarbetet. Rapporten presenterade ett antal förslag som skulle kunna främja det nordiska samarbetet på transportområdet, bland annat en nordisk transportstrategi med fokus på ett antal konkreta, gränsöverskridande, projekt. En sådan strategi skulle enligt rapporten kunna bidra aktivt till arbetet med att reducera gränshinder, något som är högt prioriterat i det nordiska samarbetet. Rörande kontrolluppdraget om effekterna av Nordiska ministerrådets budgetneddragningar 2014–2016 konstaterade utredaren () att nödvändiga omprioriteringar medfört en kraftigt reducerad budget till vissa institutioner och projekt, som detta inneburit en ökad fokusering och en skärpning när det gäller styrningen av projekten. I rapporten fastslogs också att konkret påverkar en mycket liten del av den totala budgeten och att rådet skulle kunna få ett ökat inflytande om man agerade än mer proaktivt. Utredaren betonade även vikten av att rådet har en löpande dialog med ministerrådet om sina önskemål och prioriteringar och att rådets fackutskott intar en mer aktiv roll i sin behandling av Generalsekreterarens budgetförslag. Genomlysning av institutioner och samarbetsorgan har genomfört en systematisk genomlysning av verksamheten vid Nordiska ministerrådets institutioner och samarbetsorgan. Detta arbete fortsatte med besök på Nordforsk i och Nordgen i , . Syftet med dessa besök är dels att få en djupare inblick i institutionernas organisation och verksamhet och dels att belysa vilken nordisk nytta de skapar. Efter varje institutionsbesök upprättas en kort rapport med kontrollkommitténs allmänna intryck av verksamheten. Rapporterna – som översänds till den besökta institutionen, , presidium samt till berört rådsutskott – lyfter i vissa fall även fram synpunkter och observationer som kan leda till uppföljande frågor och en grundligare genomlysning av institutionen. Kommittén konstaterade vid en utvärdering av besöken att dessa är konstruktiva och givande och att även institutionerna ser positivt på att det finns ett parlamentariskt intresse för de olika verksamheterna. Kommittén beslutade därför att man även i fortsättningen ska genomföra institutionsbesök, men att de i fortsättningen ska baseras på en behovsprövning. har även gått igenom och granskat de nordiska institutionernas årsrapporter. Kommittén kunde vid genomgången konstatera att verksamheterna generellt sett fungerar bra och att man når de mål som är angivna i de ingångna resultatkontrakten med . arbetade 2014 fram ett förslag om att se över Nordiska ministerrådets åttaårsregel. Bakgrunden till förslaget var att kommittén vid sina institutionsbesök kunnat konstatera att regeln i vissa fall kan medföra problem i den löpande verksamheten. I ett meddelande till kontrollkommittén 2015 hänvisade bland annat till den pågående moderniseringsreformen, som medger en viss flexibilitet när det gäller åttaårsregeln. Man ansåg därför att ärendet kunde avslutas. ansåg dock att vissa problem kvarstår att lösa, inte minst när det gäller uttaget av föräldraledighet, ett område där regeln i många fall missgynnar kvinnor. hade kommittén en dialog med den finländska samarbetsministern i ärendet. Mot bakgrund av dialogen öppnade ministern upp för möjligheten att ministerrådet skulle kunna titta närmare på ärendet. konstaterade därför att det finns anledning att ha ett fortsatt fokus på denna fråga och att ett initiativ till en förnyad dialog med ministerrådet kan tas vid lämpligt tillfälle, om kommittén önskar det. Administration av beviljningar och projekt Som ett led i Nordiska ministerrådets reformarbete utarbetas sedan 2015 årliga beviljningsbrev till de nordiska institutionerna. Detta i syfte att få en bättre överblick över verksamheten, bättre transparens och ökade möjligheter att utöva en parlamentarisk kontroll. ser positivt på denna nyordning och har därför beslutat att införa beviljningsbreven som en fast punkt på dagordningen. har även följt ministerrådets arbete med att förbättra administrationen och synligheten av projektverksamheten genom att registrera alla projekt och resultaten av dessa i en offentlig nätdatabas eller projektportal. Dessa åtgärder välkomnas av kommittén som vid upprepade tillfällen påtalat behovet av en tydligare och mer lättillgänglig redovisning av ministerrådets olika projekt. Till kontrollkommitténs årliga uppgifter hör att granska den danska Rigsrevi-sionens redogörelser över Nordiska ministerrådets, och Nordiska kulturfondens verksamhet och räkenskaper . Kommittén redogör även för behandlingen av räkenskaperna vid ses-sion. När det gällde redovisningen för fann Rigsrevi-sionen att räkenskaperna inte motiverade några väsentliga anmärkningar. fann det dock anmärkningsvärt att ett antal nordiska institutioner, trots tidigare års påpekanden om administrativa brister, ännu inte har förbättrat sina rutiner. Rörande och Nordiska kulturfondens räkenskaper konstaterade att bokslut och balans var tillfredsställande, en bedömning som delades av kommittén. Förutom de årligt återkommande uppgifterna ska kontrollkommittén bland annat arbeta vidare med Nordiska ministerrådets åttaårsregel ur ett jämställdhetsperspektiv. Eftersom det fortfarande råder stora skillnader mellan män och kvinnor i vill kommittén fokusera på den problematik som rör anställningsvillkor och uttag av föräldraledighet. Kommittén kommer även att titta på hur de anställda på respektive är organiserade fackligt. planerar att besöka på () för att informera sig om hur institutet arbetar med att sprida den grönländska och nordiska konst- och kulturscenen. Utöver kommer kommittén även besöka informationstjänsten Hallå och andra intressanta organisationer belägna på . bjöd, , in olika organ till att föreslå särskilda granskningsuppgifter . Något definitivt beslut om vilka områden som kommittén vill titta närmare på fanns inte . 7 Den parlamentariska (BSPC) Östersjösamarbetet på parlamentarisk nivå äger rum inom ramen för den parlamentariska (, BSPC). Samarbetet syftar till att främja den parlamentariska dialogen i , på såväl nationell som regional nivå, och till att påverka utveck-lingen av det samarbete som bedrivs av regeringarna genom Östersjöstaternas råd (, ). Syftet med det parlamentariska samarbetet är vidare att uppmärksamma och driva frågor av betydelse för samt att stödja olika initiativ som främjar en miljömässigt och socialt hållbar utveckling i regionen. Den parlamentariska arrangerades på initiativ av och har därefter ägt rum en gång , vanligen . Efter hand har konferensen fått fastare former. är elva nationella parlament, elva regionala parlament, samt fyra interparlamentariska organisationer medlemmar. Dessa har bland annat antagit en arbetsordning, etablerat den permanenta kommittén och beslutat ge ett antal organisationer observatörsstatus. Vid den årliga konferensen ges redogörelser för regeringssamarbete som rör regionen, det vill säga , den nordliga dimensionen samt . Vidare behandlas sakområden som bedöms särskilt viktiga för . har främst miljö, energi, arbetsmarknad, rättsligt samarbete, hälsa, välfärd och sjösäkerhet stått på dagordningen. På flera av dessa områden har den parlamentariska tillsatt arbetsgrupper med uppgift att utarbeta rapporter med politiska rekommendationer. Samarbetet tjänar också som ett viktigt forum för kontakter mellan och EU:s medlemsstater i regionen, och bidrar till ett ökat informationsutbyte och nätverksbyggande mellan parlamentariker från samtliga . Vid den parlamentariska deltar med en delegation som består av upp till fem ledamöter. beslutar för varje mandatperiod hur delegationen ska vara sammansatt. –2018 är den partipolitiska fördelningen tre ledamöter för de rödgröna och två ledamöter för Alliansen. Inför varje konferens inhämtas nomineringar från partigrupperna, varefter talmannen fastställer delegationens sammansättning. Den permanenta kommittén är konferensens fasta politiska organ. Kommittén har som främsta uppgift att i samarbete med värdlandet förbereda den årliga konferensen, och att förbereda och följa upp den parlamentariska resolutioner. Den permanenta kommittén samarbetar med Östersjöstaternas råd (), regeringarnas organ för samarbetet mellan , och har även kontakter med andra relevanta organisationer som är verksamma i regionen. Vidare svarar den permanenta kommittén för konferensens finansiering och administration. har även arbetet präglats av det vitryska parlamentets ansökan om observatörsstatus i BSPC, vilket medförde ett studiebesök i landet och att frågan återkommande diskuterats vid kommitténs möten med fokus på frågor om mänskliga rättigheter, fria val och förekomsten av dödsstraff. Den permanenta kommittén består av representanter för samtliga nationella och regionala parlament som deltar, samt därutöver en representant vardera för , och . Kommittén har, i enlighet med tidigare praxis, mötts fyra gånger , varav en i samband med själva konferensen. Sedan riksdagsvalet är (M) svensk medlem och (S) svensk suppleant i den permanenta kommittén. Den 25:e parlamentariska i Den 25:e parlamentariska ägde rum under lettiskt värdskap i , , den 28–under rubriken and Labour – The Future of the Baltic Sea Region. Omkring 200 parlamentariker, experter och företrädare för olika organisationer deltog. Konferensen öppnades med ett välkomsttal av president och talmannen för det lettiska parlamentet . Vid konferensens tre tematiska sessioner debatterades tillståndet i genom fokus på Cooperation in the Baltic Sea Region How to develop competitiveness in the Baltic Sea Region by linking education and the labour market och Realising employment opportunities – Improving labour mobility and combating youth unemployment. Bland talarna fanns bland annat vice ordförande för , presidenten för PABSEC tillika talman för , utrikesminister, utbildningsminister, välfärdsminister, arbetsmarknadsminister, statssekreteraren från , statssekreteraren från , företrädare för fackförbund i regionen, för och för Helcom. Då det var 25-årsjubileum för hölls även en ceremoniell session under rubriken parliamentary cooperation: yesterday, today, tomorrow. Resolutionen och en rapport från konferensen kan hämtas på . Till årets konferens hade även en ledamot av det vitryska parlamentet bjudits in att hålla ett anförande med anledning av det vitryska parlamentets ansökan om observatörsstatus i BSPC. Från deltog (S), (M), (S), (C) samt (V). I och med konferensen avslutades ordförandeperioden för . Till ny ordförande för , fram till nästa konferens som hålls i den 28–, valdes , talman för . Till vice ordförande valdes från lagting. har den parlamentariska tillsatt arbetsgrupper bestående av parlamentariker för att på så sätt kunna föra en fördjupad diskussion och utarbeta rapporter med förslag till åtgärder inom valda områden av särskilt stor betydelse och där samarbete kan vara särskilt gynnsamt. Arbetsgrupperna är öppna för samtliga parlament och parlamentariska organisationer som deltar i . Den permanenta kommittén har i flera fall ansett att borde följa utvecklingen på de sakområden arbetsgrupperna behandlat även efter det att deras slutrapporter lämnats. I de fallen utses någon från arbetsgruppen till rapportör för dessa frågor. Så har bland annat skett i frågan om den arbetsgrupp om grön tillväxt och energieffektivitet som lämnade sin slutrapport , för vilken (M) var ordförande och sedermera rapportör. Rapportörer kan utses även utan att BSPC haft någon arbetsgrupp för ett visst sakområde. Till exempel har två medlemmar av den permanenta kommittén till uppgift att särskilt bevaka arbetet inom Helcom om miljö. Generellt sett är rapportörernas uppgift att följa utvecklingen i på det aktuella sakområdet och att rapportera till den årliga eller till den permanenta kommittén. Rapportörerna kan vidare representera BSPC på vissa möten och konferenser. Vid den 24:e i tillsattes den arbetsgrupp som är verksam på temat Hållbar turism. Mandatet sträcker sig varför gruppens slutrapport med rekommendationer kommer att presenteras vid den 26:e i , . (S) representerar i denna arbetsgrupp och (L) är suppleant. 8 Den arktiska parlamentarikerkonferensen Det arktiska parlamentarikersamarbetet äger rum inom ramen för Conference of Parliamentarians of the Arctic Region (CPAR). Syftet med samarbetet är att ta initiativ till vidare arktiskt samarbete, fungera som forum för debatt och informationsutbyte mellan parlament, regeringar, ursprungsbefolkningar, internationella organisationer och frivilligorganisationer, och att utgöra den parlamentariska dimensionen till . Förutsättningarna att möta utmaningarna och ta till vara möjligheterna i ett förändrat står i fokus för samarbetet. Miljöfrågor och hållbart utnyttjande av naturresurserna, befolkningens villkor och hälsotillstånd, civil säkerhet och den ekonomiska utveck-lingen i regionen är huvudfrågorna. Forsknings- och utbildningsfrågor får stor uppmärksamhet. Ursprungsbefolkningarna i regionen deltar i samarbetet och har en särskild status som ”permanent participants” (permanenta deltagare), vilket säkerställer ett brett deltagande i samarbetet. Det internationella intresset för den arktiska regionen återspeglas i samarbetet. Den första arktiska parlamentarikerkonferensen hölls 1993 i . I konferensen deltar delegationer som utses av parlamenten i /, , , , , , och samt . har fått större utrymme inom ramen för deltagandet från . I konferensen deltar representanter för ursprungsbefolkningarna i regionen med särskild status som permanenta deltagare. Konferensen arrangeras och utgör ett forum för att utbyta erfarenheter och skapa kontakter mellan parlamentariker och urfolk i regionen, forskningsmiljöer, näringsliv och andra med intresse för utvecklingen i . Den 12:e arktiska parlamentarikerkonferensen ägde rum i i den 13–. Nästa konferens, den 13:e, äger rum i . deltar i den arktiska parlamentarikerkonferensen med en delegation som består av upp till fem ledamöter. beslutar för varje mandatperiod hur delegationen ska vara sammansatt. Under innevarande mandatperiod är den partipolitiska fördelningen tre ledamöter för de rödgröna och två ledamöter för Alliansen. Inför varje konferens inhämtas nomineringar från partigrupperna, och talmannen fastställer delegationens sammansättning. Den permanenta arktiska parlamentarikerkommittén (SCPAR)