frsrdg · H504JO1 · 2017-11-14 00:00:00 — Det ledde till att skolans rekto- rer i ett meddelande riktat till bl.a. eleverna uttalade att det inte var tillåtet för eleverna att använda den svenska flaggan på skolan. Meddelandet togs bort efter någon dag. Frågan om en skola kan förbjuda elever att använda en flagga är i grunden en fråga om yttrandefrihet. Bedömningen av om ett förbud mot att använda den svenska flaggan på en skola är godtagbart ska göras efter samma prin- ciper som gäller för märken och symboler i övrigt. Det innebär att skolled- ningen kan förbjuda användning av den svenska flaggan på skolan endast om det är motiverat av ordningsskäl. I annat fall strider förbudet mot yttran- defriheten. Det nu aktuella förbudet var inte motiverat av ordningsskäl. Förbudet in- nebar därför en otillåten inskränkning av elevernas yttrandefrihet. Även om meddelandet togs bort anser JO att rektorerna inte kan undgå kritik för meddelandet. tog JO emot en anmälan från en person som uppgav sig heta Per Björkliund. Anmälan innehöll en länk till en artikel på webbplatsen . I artikeln anfördes bl.a. följande: En maskerad, där en högstadieelev målat ansiktet i svenska flaggans färger, och även använt ett leksaksvapen, har väckt reaktioner från skolledningen på Söndrumsskolan. Rektor och har infor- merat om vad som gäller framöver i skolans verksamhet. Artikeln innehöll också följande citat, av det som uppgavs vara skolledningens nya regler: Med anledning av att oskrivna men självklara regler utmanas så tas nu reg- ler ner i skrift. På Söndrumsskolan skall den svenska flaggan användas vid flaggdagar enligt svensk almanacka. Skolledningen ansvarar för flaggning. Övrigt användande av svensk eller annan flagga sker i samband med inter- nationellt utbyte. Inget annat användande av svensk flagga är tillåtet. Traditionerna på skolan är något de flesta elever ser fram emot. När vi har dagar med inslag av maskerad och musik är målet att skall upplevas som positiva av alla. Den svenska flaggan får inte ingå i maske- raddräkten. Maskerad och uppvisningar skall dessutom vara fria från inslag av vapen. Det är positiva och ljusa känslor som skall lyftas fram. Kan vi dessutom med denna regel hjälpa någon att inte kränka annan person, att inte begå ett brott som benämns som hets mot folkgrupp eller att inte bryta mot reglerna för användandet av svensk flagga eller så är lyckan dubbel. 2017/18 JO1 Skolfotografering är något många tycker är viktigt. Det är en bild som många tittar på. Den når genom katalogen ut i hela . Skolfotot skall självklart vara fritt från nationella symboler och vapen. Efter att anmälan hade remitterats till i kom det fram att anmälaren sannolikt inte hade uppgett sitt riktiga namn. JO ansåg att det ändå fanns skäl att fortsätta handläggningen. I sitt remissvar anförde barn- och ungdomsnämnden huvudsakligen följande: Redogörelse för vad som hänt Under en maskerad på skolan uppträdde en elev på ett sätt som vanärade den svenska flaggan. Utifrån denna händelse framstod det för rektorerna nödvändigt att förklara för eleverna att flagga omgärdas av vissa rekommendationer kring hur den bör användas och att den i egenskap av nationalsymbol ska behandlas med respekt. som händelsen in- träffade gick skolan därför ut med ett internt meddelande på lärplattformen Fronter. Av det interna meddelandet framgick bland annat att den svenska flaggan endast fick användas vid flaggdagar enligt svensk almanacka samt vid internationellt utbyte. Vidare framgick att skolan på detta sätt ville und- vika att någon blev kränkt eller begick brott som benämns hets mot folk- grupp. Rektor uppger att denna formulering blev felaktig, flaggan kan aldrig utgöra hets mot folkgrupp eller anses vara kränkande. Det interna med- delandet togs bort . Av det som framkommit av rektor redogörelse, särskilt med hänvisning till att det interna meddelandet togs bort från lärplattformen , är det barn- och ungdomsnämndens uppfattning att det inte föreligger någon anledning till mot nämnda rektorer. I ett beslut anförde JO följande. Inledning och rättslig reglering Det finns vissa bestämmelser som direkt tar sikte på flagga.263 De reg- lerna behandlar dock i huvudsak frågor om hur flaggan ska se ut och om den får användas i näringsverksamhet. Bestämmelserna saknar betydelse för be- dömningen i detta ärende. Frågan om en skola kan förbjuda elever att använda en flagga – eller, för den delen, att göra en ansiktsmålning i en flaggas färger – är i grunden en fråga om yttrandefrihet. Enligt 2 kap. 1 § regeringsformen är var och en gentemot det allmänna tillförsäkrad yttrandefrihet, vilket innebär frihet att i tal, skrift el- ler bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter 263 Se t.ex. lagen (1982:269) om flagga och lagen (1970:498) om skydd för vapen och vissa andra officiella beteckningar. 2017/18 JO1 Yttrandefriheten kan dock under vissa förutsättningar begränsas genom lag (2 kap. 20 § regeringsformen), bl.a. om det behövs för allmän ord- ning och säkerhet (2 kap. 23 § första stycket regeringsformen). Till exempel kan den som i uttalande eller i annat meddelande som sprids hotar eller ut- trycker missaktning för bl.a. en folkgrupp dömas för hets mot folkgrupp (16 kap. 8 § ). Skolan har ett ansvar för värdegrunderna i utbildningen. Enligt skollagen (2010:800) ska utbildningen förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på (1 kap. 4 § första stycket). Utbildningen ska utformas i över- ensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Var och en som verkar inom utbildningen ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling (1 kap. 5 § första och andra styckena). Utbildningen ska vidare utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero (5 kap. 3 §). Rektor ska därför besluta om ordningsregler (5 kap. 5 §). Skollagens 5 kap. innehåller också bestämmelser om disciplinära och andra särskilda åt- gärder som viss personal kan vidta mot bl.a. ordningsstörande uppträdande. beslut från JO och JK JO har gjort uttalanden i frågan om skolor kan förbjuda elever bl.a. att bära vissa kläder eller märken (JO 1997/98 s. 436, dnr 3878-1995 m.fl.). JO Wahl- ström uttalade bl.a. följande: Om märkena enbart uttrycker odemokratiska åsikter skall skolledningen in- gripa genom sådana insatser som skulle kunna beskrivas som uppfostrande och undervisande, alltså genom samtal med eleven, och med hemmet om eleven är omyndig, och t.ex. fördjupad utbildning. Om märkena är sådana att de enligt en seriös bedömning riskerar att för- orsaka störning av ordningen i skolan, t.ex. i form av bråk mellan elever eller så att diskussioner om märkena tar orimligt mycket lektionstid i an- språk, får skolledningen antingen genom generella ordningsregler eller ge- nom beslut i det konkreta fallet förbjuda eleverna att bära märkena synligt i skolan. Förbudet får emellertid inte verkställas på annat sätt än genom de åtgärder som i allmänhet tillkommer en skolledning, alltså genom sådana uppfostrande eller undervisande insatser som sagts eller genom disci- plinära åtgärder enligt skollagen och skolförordningarna. Någon avstäng- ning av grundskoleelever eller konfiskation av märkena får t.ex. inte före- komma. Om märkena är sådana att de uttrycker missaktning för andra elever eller personal är skolledningen skyldig att ingripa, för att enligt bestämmelserna i 1 kap. 2 § skollagen [1985:1100, JO:s anm.] och i läroplanerna hindra att elever utsätter andra för kränkande behandling och för att motverka trakas- serier. Inte heller i denna situation har emellertid skolledningen andra be- fogenheter än vad jag sagt i stycket ovan. Skolledningen bör emellertid i denna situation överväga att göra en polisanmälan. Justitiekanslern, , har prövat frågan om en skola kan förbjuda elever att an- vända ett visst klädesplagg (beslut , dnr ). JK, som hänvisade till det redovisade JO-beslutet, uttalade bl.a. följande: [Sådana] generella ordningsregler som innebär förbud att bära vissa märken [kan] endast anses godtagbara om de är motiverade av ordningsskäl. I annat fall utgör de en otillåten inskränkning av yttrandefriheten. Kan en skola förbjuda användandet av flagga? Både JO:s och JK:s beslut avsåg sådana märken och kläder som kunde uppfattas förmedla odemokratiska, framför allt rasistiska, åsikter. Den svenska flaggan kan i vissa sammanhang ha ett starkt symbolvärde, men den kan typiskt sett inte kopplas till någon viss åsikt eller ideologi på samma sätt som de märken m.m. som har varit föremål för bedömning. Principerna för hur man ska bedöma ett förbud mot att använda flaggan på en skola är dock de- samma som för märken och symboler i övrigt: Rektor kan förbjuda använ- dandet av den svenska flaggan genom en generell ordningsregel eller i det konkreta fallet endast om det är motiverat av ordningsskäl. I annat fall strider förbudet mot yttrandefriheten. Att flaggan i ett visst sammanhang används på ett sätt som kan uppfattas som stötande är alltså inte tillräckligt för att införa en ordningsregel som för- bjuder att flaggan används. För att ett förbud ska anses vara godtagbart krävs dessutom en konkret risk för att användandet orsakar ordningsstörningar, t.ex. bråk mellan eleverna eller diskussioner som tar orimligt mycket lektionstid i anspråk. Jag vill också framhålla att ingripanden mot ordningsstörande beteenden på en skola i första hand bör ske genom uppfostrande och undervisande insatser, t.ex. samtal med eleven och hans eller hennes föräldrar, samt genom de disci- plinära och andra särskilda åtgärder som anges i skollagens 5 kap. Det finns sällan skäl att besluta om en generell ordningsregel på grund av en enstaka händelse. Rektorernas meddelande stred mot yttrandefriheten I ett meddelande på lärplattformen Fronter uppgav skolans rektorer att det var förbjudet för eleverna att använda den svenska flaggan på skolan. Upprinnelsen till meddelandet var att en elev hade använt den svenska flaggans färger på ett sätt som skolledningen uppfattade som stötande. Det har inte kommit fram att händelsen var ordningsstörande på det sätt som bör krävas för att besluta om ett förbud, och under alla förhållanden var det fråga om en enstaka händelse. Om skolan ansåg att det var nödvändigt att in- gripa mot elevens beteende borde man i första hand ha gjort det genom upp- fostrande och undervisande insatser eller genom de särskilda åtgärder som anges i skollagens 5 kap. Meddelandet kan inte uppfattas på något annat sätt än som ett generellt för- bud mot att använda den svenska flaggan, vilket inte var motiverat av ordnings- skäl. Förbudet innebar därför en otillåten inskränkning av elevernas yttrande- frihet. Även om meddelandet togs bort kan rektorerna inte undgå kritik för meddelandet. 2017/18 JO1 2017/18 JO1 Beslut om tillträdesförbud till en skola ska fattas av huvudmannen genom den ansvariga nämnden. Beslutanderätten kan delegeras till rektor (Dnr 7209-2015) Beslutet i korthet: Rektorerna beslutade att förbjuda två vårdnadshavare att besöka skolorna, med undantag för utvecklingssamtal och föräldramöten. Enligt JO är det en uppgift för huvudmannen, genom den ansvariga nämnden, att fatta beslut i frågan om tillträdesförbud. Rätten att besluta om tillträdesförbud kan delegeras till rektor. I det aktuella fallet hade nämnden delegerat till rektorerna att fatta beslut i arbetsmiljöfrågor. Enligt JO innefattar inte en sådan delegation på ett till- räckligt tydligt sätt rätten att besluta om tillträdesförbud. Rektorerna var där- för inte behöriga att fatta besluten. Med hänsyn till att behörighetsfrågan kan ha uppfattats som svårbedömd av rektorerna, och till att även huvudmannen var av uppfattningen att det var rektorernas uppgift att besluta i frågan, finns det dock inte tillräckliga skäl för att kritisera rektorerna för att de fattade be- slutet trots att de inte var behöriga. Rektorerna kan dock inte undgå kritik för att det första beslutet saknade tidsbegränsning. I en anmälan till JO klagade och . på rektorn för Västra hamnens skola och rektorn för Stapelbäddsskolan, båda i kommun. De anförde bl.a. följande: De är vårdnadshavare till två barn som går i Västra hamnens skola. Rekto- rerna beslutade att begränsa N.B:s och Y.B:s tillträde till skolorna, som delar lokaler. Beslutet borde ha fattats av grundskolenämnden. Det fanns dessutom inte skäl för att fatta ett beslut om att begränsa tillträdet. Till anmälan bifogades en handling som rektorerna hade upprättat. I denna anförde rektorerna följande: Till berörda vårdnadshavare med anledning av tillbud på Västra hamnens skola Med anledning av fredagens händelse på Västra hamnens skola/Stapel- bäddsskolan har rektorerna vid de båda skolorna utrett händelsen och gjort en anmälan om tillbud. Ert besök på skolan resulterade i att trygg- heten på skolan inte kunde garanteras. Tillbudet har resulterat i följande åtgärder för att garantera trygghet och säkerhet på de båda skolorna: Skolan är ingen allmän eller offentlig plats. Det är skolans rektor som beslutar vem som får vistas på skolan och det är också rektor som ansvarar för ordningen på skolan. Rektorn kan utifrån säkerhets-, ordnings- och verksamhetsresonemang inskränka personers tillträde till skolans område och lokaler, vilket innefattar även vårdnadshavare till barn som är elev på 2017/18 JO1 Ni, [N.B. och Y.B. ], är som vårdnadshavare välkomna till sko- lan och skolans område i samband med utvecklingssamtal och föräld- ramöten. Om ordningen störs kommer händelsen anmälas till polisen som utreder. Om ni som vårdnadshavare önskar kontakt med era barns lärare eller med rektor sker detta initialt via mail eller telefon. I de fall ni har synpunkter eller klagomål avseende Västra hamnens skola eller Stapelbäddsskolan ska detta lämnas in enligt gällande rutin för kla- gomålshantering upprättad av i () där förvaltningen behandlar ärendet i enlighet med upp- rättad rutin. Om ni som vårdnadshavare inte är nöjda med ovanstående åtgärder vän- der ni er till kommunens klagomålshantering. I en annan skrivelse från rektorerna, daterad , anfördes bl.a. följande: Under verksamhetstid begränsas [N.B:s och Y.B:s] tillträde till Västra ham- nens skolas/och område. Detta beslut gäller och från till . Beslutet kommer därefter att omprövas av rektorerna. [Här redovisade rektorerna hur de uppfattat de händelser som hade lett fram till beslutet, JO:s anm.] Mot bakgrund av vad som hänt skickade rektorerna vid Västra hamnens skola och Stapelbäddsskolan ett informationsbrev till vårdnadshavarna . Skolans lokaler är inte en allmän eller offentlig plats. Det är skolans rektor som beslutar vem som får vistas på skolan och det är också rektor som an- svarar för ordningen på skolan. En vårdnadshavare ges normalt tillträde till skolans lokaler för att kunna besöka sitt barn och få en inblick i den verksamhet som skolan bedriver. Under vissa förutsättningar kan det dock bli nödvändigt att begränsa en vårdnadshavares tillträde till skolans lokaler. Det kan bland annat bli aktu- ellt när skolan, personalen eller elever påverkas negativt av en vårdnadsha- vares närvaro. Rektorn kan utifrån säkerhets-, ordnings-, arbetsmiljö- och verksamhetsskäl inskränka personer tillträde till skolans område och loka- ler. Mot bakgrund av de incidenter som förekommit, och som ovan re- dogjorts för, bedöms det finnas skäl att neka N.B. och Y.B. tillträde till skolans lokaler. Eftersom både Västra hamnens skola och Stapelbäddssko- lan bedriver verksamhet i lokalerna omfattar beslutet båda skolorna. N.B. och Y.B. får besöka skolan vid utvecklingssamtal och föräldramö- ten om de i övrigt vill besöka Västra hamnens skola/Stapelbäddsskolan sker detta efter överenskommelse med rektor. Kontakt med rektor eller lärare sker via telefon eller e-post. JO begärde att grundskolenämnden skulle yttra sig över anmälan. I sitt re- missvar anförde nämnden huvudsakligen följande: 2017/18 JO1 Vem kan fatta beslut om att begränsa vårdnadshavares tillträde? I skollagen beskrivs två nivåer av skolans organisation, en huvudmanna- nivå och en skolenhetsnivå. En kommun är en huvudman inom skolvä- sendet. För en skolenhet står en rektor för ledningen av utbildningen. Huvudmannens ansvar för att utbildningen genomförs i enlighet med be- stämmelserna. Rektor beslutar om sin enhets inre organisation och fattar i övrigt de beslut och har det ansvar som framgår av särskilda föreskrifter i skollagen eller andra författningar. Denna åtskillnad mellan vad en huvud- man ansvarar för och rektor beslutar om och har ansvar för är viktig i skol- lagstiftningen. En huvudman kan inte besluta om något som rektor har getts beslutanderätt eller ansvar för genom skollagen eller andra författ- ningar. När det gäller ordnings-, säkerhets- eller verksamhetsskäl ligger ansva- ret för dessa frågor inom en skolenhets inre organisation. Det är därför en av rektors uppgifter att bedöma dessa skäl när något händer inom rektorns skolenhet. Av flertalet beslut från bland annat JO framgår att utomståendes tillträde till en skola är en ordningsfråga som det ankommer på skolans led- ning att ta ställning till. Vad gäller arbetsmiljöuppgifter har grundskolenämnden delegerat detta till förvaltningsdirektör med möjlighet till vidaredelegation. Arbetsmiljö- uppgifter för en skolenhet är delegerat till rektor för skolenheten. Det är således rektor som ska vidta åtgärder utifrån arbetsmiljölagstiftningen. Det finns även rättsfall där det bedömts att en skola kan begränsa vårdnads- havares tillträde till skolan utifrån arbetsmiljöskäl. På en skola kan det röra sig många olika människor. Självklart finns det elever och anställda vid skolan eller huvudmannen men det kan även fin- nas andra på skolan. Det kan finnas andra barn i grundskoleåldern, vård- nadshavare och andra anhöriga samt andra som kan ha ett tillfälligt skäl till att befinna sig på skolan. Det måste anses självklart att det är skolan som måste göra en bedömning av om dessa får befinna sig på skolans område eller inte. På samma sätt som det måste vara någon som har ansvar att bedöma vilka som ska få tillgång till ett kontor, exempelvis personal i en reception som öppnar en låst dörr eller nekar någon tillträde till ett kontor om det inte finns en anledning till besöket, måste någon på en skola ha ansvar att be- döma vilka som ska ha tillträde till en skola. Inom grundskoleförvaltningen kan detta vara någon som är anställd på skolan och ytterst rektor för skol- enheten som har detta ansvar att bedöma vem eller vilka som ska ha till- träde till en skola. Sammanfattningsvis är det grundskolenämndens uppfattning att det är rektor för en skolenhet som har ansvar för att fatta beslut om att ge någon tillträde till skolans lokaler eller att begränsa någons tillträde till skolan. I detta beslut ska en bedömning av relevanta omständigheter göras. När det gäller vårdnadshavare ska det särskilt beaktas vårdnadshavarens starka in- tresse kring sitt barn och skolans skyldigheter kring information och sam- arbete mellan skola och hem. Fanns grund för att fatta detta beslut i nu aktuellt ärende? Skolan är ingen allmän plats. Varken i skollagen eller i annan lagstiftning finns föreskrivet att vårdnadshavare har en rätt att befinna sig på en skola. Någon generell rätt att befinna sig på skolans område finns således inte för vårdnadshavare till elev som går på skolan. Det är därför möjligt att be- gränsa en vårdnadshavares tillträde till en skola. I en bedömning att begränsa någons tillträde till en skola kan flera skäl vägas in. Det kan vara ordnings-, säkerhets- eller verksamhetsskäl men även arbetsmiljöskäl. 2017/18 JO1 Som ovan nämnts kan det finnas ordningsskäl till att begränsa en vård- nadshavare tillträde till en skola. Vad gäller arbetsmiljöskäl har Högsta för- valtningsdomstolen (HFD 2012 ref. 62) bland annat uttalat att det finns en skyldighet att vidta åtgärder för att se till att skolpersonalen och elever har en god arbetsmiljö. Det kan därför finnas behov av att ingripa mot personer som annars bedömts ha rätt (i ärendet en personlig assistent som även var vårdnadshavare) att vistas i skolan men som genom sin närvaro har visat sig ha en alltför negativ påverkan på arbetsmiljön. Det finns en laglig rätt att fatta beslut om begränsat tillträde för en vårdnadshavare om denne har en alltför negativ inverkan på arbetsmiljön. Vårdnadshavarens ansvar enligt skollagen är att se till att barnet fullgör sin skolplikt. Skolans ansvar gentemot sina elever är omfattande. Skolan ska bland annat ge elever grundläggande utbildning i allmän skola. Utbild- ningen ska även utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. Skolan ska även samarbeta med och ge information om en elev till elevens vårdnadshavare. Det sam- arbete som är föreskrivet kan ske på många olika sätt och med olika perso- ner på skolan. Det finns starka och självklara skäl till att en vårdnadshavare ska ha till- gång till en skola. Det ligger alltid i skolans intresse att det finns ett bra samarbete mellan skolan och hem för att ge eleven en så bra utbildning som möjligt. En avvägning mellan skälen till att begränsa en vårdnadshavare tillträde till skolans lokaler måste alltid göras mot vårdnadshavarens in- tresse. Rektorerna för Västra hamnens skola och Stapelbäddsskolan har fattat beslut om att begränsa vårdnadshavares tillträde till Västra hamnens skola och Stapelbäddsskolan. har de två skolenheterna och de två rektorerna delat på lokaler som egentligen tillhör Västra hamnens skola. Stapelbäddsskolan kommer till flytta från Västra ham- nens skola till andra lokaler. Eftersom båda skolenheterna delar på loka- lerna och har personal anställda på de olika skolenheterna i lokalerna har det blivit nödvändigt för båda skolenheternas rektorer att fatta beslutet. In- nan beslutet fattades skickades ett informationsbrev till vårdnadshavarna. Vid tillfället finns det beskrivet i rektorernas be- slut vad som hänt. Den bild som där beskrivs är även den bild som grund- skolenämnden har av händelseförloppet. Det beskrivna händelseförloppet mellan rektorernas beslut och den till JO inkomna anmälan skiljer sig åt. Det är självklart att upplevelsen av en händelse kan skilja sig åt. När ett ingripande beslut som att begränsa tillträde fattas, är det viktigt att ta reda på vad som hänt så långt som möjligt. Rektor måste i sitt beslutsfattande både väga personalens syn på händelseförloppet men även vårdnadsha- varna. När rektor bedömer ordnings- och arbetsmiljöskäl måste det dock utgå från personalens ansvar för att upprätthålla ordning och personalens arbetsmiljö. Personalens uppfattning av händelsen måste väga tungt. I en sammanfattande bedömning, där händelsen var en del, har rektor kommit fram till att skäl att begränsa vårdnadshavares tillträde till skolan väger över vårdnadshavarens intresse. Utifrån ett elev- perspektiv har även elevernas behov av sina föräldrar vägts in. Rektorerna har beaktat säkerhets- ordnings-, arbetsmiljö- och verksamhetsskäl. Beslutet var begränsat . Efter att beslutets giltighetstid passerats kunde det kon- stateras att det inte förelåg skäl att förlänga rektorernas beslut. Under beslutets giltighetstid har rektorerna varit noga med att säkerställa att ett gott samarbete ska fortsätta utifrån förutsättningarna. Rektorerna har även säkerställt att vårdnadshavarna ska få information om sina barns skol- gång och har varit tillgängliga per telefon under hela den tid tillträdet varit 2017/18 JO1 Vårdnadshavarna har varit i kontakt med rektor för Västra ham- nens skola vid många tillfällen beslutet gällde, långt mer än under elevernas skolgång på skolan.