frsrdg · H404OSSE1 · 2017-03-15 00:00:00 — Från delegation vid parlamentariska församling delegation till parlamentariska församling överlämnar härmed redogörelsen för verksamheten inom den parlamentariska församlingen och den svenska delegationens arbete . Till redogörelsen bifogas en förteckning över de resolutioner som den parlamentariska församlingen antagit . Verksamheten inom parlamentariska församling 20163 1 Hur har vuxit fram3 2 Den parlamentariska dimensionen inom Organisationen för säkerhet och samarbete4 2.1 Församlingens verksamhet och organisation4 2.1.3 Det ständiga utskottet5 3 Den svenska delegationen6 3.1 Ledamöter i OSSE-delegationen6 3.2 Utskottsfördelning och särskilda poster6 4 Verksamheten under 20167 4.1 Möten inom den parlamentariska församlingen7 4.2 Utskottsarbetet inom PF9 4.2.1 Utskott I Politik och säkerhet9 4.2.2 Utskott II Ekonomi och miljö10 4.2.3 Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter10 4.3 Särskilda uppdrag inom PF12 4.4 Svenska OSSE-delegationens möten13 6 Församlingens demokratiska arbete, tillfälliga arbetsgrupper och särskilda representanter15 6.1 Församlingens bidrag till demokratisk utveckling15 9 Samarbeten inom och utom församlingen19 9.1 Samarbetet i Medelhavsregionen19 9.2 Samarbete med andra parlamentariska församlingar19 10 Den parlamentariska församlingens ledning och medlemsstater 201620 10.1 Den parlamentariska församlingens och utskottens ledning20 Verksamheten inom parlamentariska församling 2016 1 Hur har vuxit fram () har sitt ursprung i den Europeiska säkerhetskonferensen (ESK). ESK etablerades 1975 som ett forum för politiska förhandlingar mellan öst och väst. fick ESK ställning som regional organisation i enligt kapitel VIII, och 1995 bytte konferensen namn till (). omfattar 57 stater och är en effektiv organisation i det internationella säkerhetspolitiska samarbetet. Organisationen har en flexibel struktur och en bred syn på säkerhet. Verksamheten omfattar tre dimensioner: den säkerhetspolitiska, den mänskliga, (demokrati och mänskliga rättigheter) samt den ekonomiska och miljömässiga. Tyngdpunkten inom verksamhet försköts från långsiktiga förhandlingar om normbyggande och militära förtroendeskapande åtgärder till konfliktförebyggande och återuppbyggnad. är en i hög grad operativ organisation, och dess flexibla uppbyggnad möjliggör snabba förebyggande insatser, ofta i nära samarbete med andra internationella organ. finns fältaktiviteter i ett femtontal länder, och en betydande del av budgeten går till konkreta fältinsatser. Fältmissionernas arbete är inriktat på att stärka respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, bygga upp demokratiska institutioner och stödja förtroendeskapande åtgärder mellan olika befolkningsgrupper. Organisationen har kapacitet att verka i olika skeden av en konflikt: förvarning, förebyggande, konflikthantering, återuppbyggnad samt att verka för demokratisk utveckling och rättsstatens principer. Organisationen har också i allt större utsträckning tagit sig an frågor som sträcker sig över samtliga tre dimensioner, såsom frågorna om migration, människohandel, terrorism och gränsövervakning. Samarbetet med länder utanför det egna geografiska området regleras genom partnerskapsavtal. 2 Den parlamentariska dimensionen inom Organisationen för säkerhet och samarbete 2.1 Församlingens verksamhet och organisation parlamentariska församling (PF) etablerades 1990 i samband med att fick en fastare institutionell struktur. parlamentariska församling ska genom dialog bidra till att utveckla och främja konfliktlösning, bidra till en demokratisk samhällsutveckling, värna rättsstatens principer och stödja demokratiska institutioner i medlemsländerna. Församlingen ska också följa upp hur medlemsländernas regeringar genomför de resolutioner och rekommendationer som församlingen ålägger dem. Målen för församlingens verksamhet anges i dess stadga. Den parlamentariska församlingen har tre årliga möten: en session, ett höstmöte och ett vintermöte. Vid mötena samlas de nationella delegationerna från 57 medlemsländer. , som inte har något nationellt parlament, har rätt att skicka två representanter som hedersgäster till församlingens möten. Församlingen har 323 ordinarie ledamöter och ett stort antal ersättare. Antalet medlemmar i de nationella delegationerna fastställs i församlingens stadga. Under mötena följer församlingen upp hur mål efterlevs, diskuterar aktuella politiska frågor och för en dialog med medlemsländernas regeringsorgan. Beslut i församlingens plenum fattas med majoritet. har tre fackutskott som sammanträder under mötena som mot-svarar regeringssidans dimensioner: politiska utskottet, utskottet för ekonomi och miljö och utskottet för demokrati och mänskliga rättigheter som sammanträder under mötena. Den svenska delegationen har initierat möten inom ramen för de nordiska och baltiska länderna, den s.k. NB8-gruppen. Samarbetet har utvecklats till två årliga möten. Församlingen leds av ett presidium, vilket består av en president som väljs för ett verksamhetsår med möjlighet till omval en gång. I övrigt består presidiet av nio vicepresidenter som väljs för ett respektive och kan väljas om, men ingå i presidiet högst . I presidiet ingår även församlingens skattmästare samt de tre utskottens presidier. Byrån möts normalt . Församlingens ordförande är sedan sommarmötet i (). 2.1.3 Det ständiga utskottet Församlingens ständiga utskott består av de nationella delegationernas ordförande och församlingens presidium. Det ständiga utskottet förbereder och beslutar om dagordningen för sessionen respektive för ett vinter- och höstmöte. Det beslutar även vilka tilläggsförslag som ska tas upp under sessionen och vilka fackutskott som ska bereda dem. Beslut fattas enligt principen konsensus minus en. PF:s sekretariat finns i med ett tjugotal tjänstemän och en filial i . har sex officiella språk: engelska, franska, italienska, ryska, spanska och tyska. Inom församlingen verkar främst tre partigrupper: socialistgruppen, den konservativa gruppen och den liberala gruppen. Övriga partier såsom kommunistpartier, gröna partier och högerradikala partier möts sporadiskt utan organiserade grupper. De tre partigrupperna har inga egna sekretariat och får inte några finansiella bidrag från församlingen. Partigrupperna sammanträder i anslutning till de stadgeenliga mötena. 3 Den svenska delegationen 3.1 Ledamöter i OSSE-delegationen I OSSE-delegation ingår åtta ledamöter och lika många ersättare. Dessa väljs av kammaren för en mandatperiod. Efter riksdagsvalet valdes följande delegation: (S)(S) (M)(M) (S)(S) (M)(M) Arhe Hamednaca (S)(S) (SD)(SD) (M)(M) (S)(S) (S) har av delegationen valts till ordförande och (M) till vice ordförande. 3.2 Utskottsfördelning och särskilda poster Fördelning till församlingens utskott och särskilda uppdrag för ledamöterna är följande: Utskott I Politik och säkerhet: (S), (M) och (SD) Utskott II Ekonomi och miljö: (S) och (M) Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter: Barenfeld (M), Arhe Hamednaca (S) och (S) (S) är vice president i och ordförande för arbetsgruppen för . (M) är rapportör i politiska utskottet samt ingår i arbetsgruppen för migration. (M) ingår i arbetsgruppen för organisationens stadgar. 4.1 Möten inom den parlamentariska församlingen Det årliga vintermötet hölls i , den 24–med cirka 300 deltagande parlamentsledamöter från över 50 medlemsstater. Från deltog (S), (M), (M), Arhe Hamednaca (S), (M), (S), (SD) och (S). Två möten arrangerades i plenum, och utöver dem sammanträdde de tre fackutskotten och det ständiga utskottet. Under luncherna och övriga pauser genomfördes ett antal sidomöten. Vintermötet inleddes med att ständiga utskottet sammanträdde, och presidenten, ad hoc-utskott och särskilda representanter rapporterade om verksamheten. Utskottet lämnade rapport för , skattmästare och den nytillträdde generalsekreteraren. Utvecklingen i diskuterades, och i egenskap av ledare för i respektive rapporterade de svenska ledamöterna . Det ständiga utskottet beslutade att tillsätta ett tillfälligt utskott med fokus på migration där valdes in. I de tre utskotten rapporterade rapportörerna för respektive utskott om utvecklingen i medlemsländer för de resolutioner som tidigare antagits. Utskott I sammanträdde leddes av (), och den svenska ledamoten redovisade i egenskap av utskottets rapportör det kommande arbetet inom gruppen och agendan inför den slutgiltiga rapporten som skulle komma att presenteras under sommarmötet. Därutöver rapporterade de permanenta representanterna från och . Man avslutade mötet med en debatt om terrorism och hur stater bör agera vid transnationella hot samt hur demokratiskt inflytande ska möjliggöras inom säkerhetspolitiken. Utskott II leddes av vice ordförande (). Utskottet genom dess rapportör redogjorde för utskottets arbete, och mötet avslutades med en debatt om hantering av migranter, utmaningar och möjligheter. Utskott III:s förhandlingar leddes av ordförande (), och medlemsländerna diskuterade pressfrihet. En särskild rapport med konkreta förslag till åtgärder för migrationskrisen presenterades. Utskottet avslutades med en debatt om människosmugglares verksamhet i samband med stora flyktingströmmar. Första mötet i plenum behandlade situationen i och PF:s president uppmanade samtliga stater att genomföra överenskommelserna för att lösa . Han underströk vikten av legitima lokala val i och att återupprätta kontroller vid östra gränsre- gionen. Vintermötet avslutades med en särskild debatt om migrations- och flyktingkrisen i OSSE-området, och fokus var att stärka det gemensamma ansvaret. Inledningsanförandet hölls av , EU:s kommissionär för humanitär hjälp. Inför vintermötet hade den svenska delegationen ett sidomöte med vinnaren av det nyinstiftade priset , ordförande för , Oleksandra Matviychuk samt , ledare för . Ledamöterna deltog även i ett seminarium under finskt värdskap om kvinnors deltagande i politiken samt ett seminarium under ukrainskt värdskap om brott mot mänskliga rättigheter och fundamentala rättigheter på . ägde rum den 1–i , och samlade över 250 parlamentariker från 53 medlemsländer. Temat för sessionen var av parlamentariskt samarbete: förtroendebyggande genom dialog. Från georgisk sida välkomnades parlamentarikerna med tal av talman , president och premiärminister . Bland övriga talare fanns utrikesminister i egenskap av representant för ordförandeskapsland. Efter inledningsanföranden antogs sessionens första resolution som handlar om stärkta relationer mellan och : Stärkta relationer mellan och (Strengthening Relations Between the and the ). Genom omröstning antog församlingen slutligen Tbilisideklaration. Dokumentet innehåller församlingens policyer och rekommendationer till alla medlemsstater inom områdena politik och säkerhet, ekonomi och miljö samt mänskliga rättigheter. I den 70 punkter långa deklarationen finns arbetet med att bekämpa terrorism, krisen i och runt , korruptionsbekämpning, energifrågor, klimatförändringar, migrationsfrågor samt flyktingars rättigheter. Andra ämnen i deklarationen rör mänskliga rättigheter på , arbetet mot sexuellt utnyttjande av barn samt säkerhetssituationen i . Under resterande del av plenum antogs ytterligare resolutioner, en om att garantera möjligheten för att delegater från samtliga medlemsländer ska kunna delta på organisationens möten trots internationella reserestriktioner samt ett förslag om att övervaka kabinen i flygplan i realtid: Villkorslöst tillträde för PF-delegater till möten och andra aktiviteter (Unrestricted Access of members of the Parliamentary Assembly Attending Official Events and Other Activities). Behovet av att utrusta passagerarflygplan med övervakningsutrustning som sänder i realtid. (The to Equip Passenger Aircraft with Additional means for Monitoring Conditions on Board in Real Time). Vid sessionens avslutning valdes den österrikiska parlamentarikern till ny ordförande för församlingen efter som haft uppdraget . Till de viceordförandeposter som var öppna för val valdes (), Azay Guliyev (), () och (). valdes med acklamation till en ny period som rapportör för det politiska utskottet. En rad sidoarrangemang hölls under sommarmötet. Bland dessa fanns möten om det politiska läget i , jämställdhet, kärnvapennedrustning, människohandel, medling samt migration. I samband med sessionen träffade den svenska delegationen företrädare för det georgiska civilsamhället. stod som värd för det årliga nordisk-baltiska lunchmötet där frågor av gemensamt intresse diskuterades. 4.2 Utskottsarbetet inom PF Under vintermötet presenterade de tre utskottens rapportörer utkast till sina respektive rapporter. Slutversionerna lades fram vid sessionen tillsammans med resolutioner baserade på rapporterna. Utöver rapportörernas resolutioner behandlades tilläggsförslag som fått tillräckligt stöd för att läggas fram. Inför sessionen lanserades det från svensk sida tilläggsförslag (s.k. supplementary item) om korruption () och Minsköverenskommelsen (). Tilläggsförslaget om korruption hade samlat tillräckligt med stöd från andra parlamentariker och länder för att gå vidare till behandling. Det antogs senare under sessionen med ett fåtal mindre ändringar. Tillläggsförslaget om Minsköverenskommelsen samlade inte de 20 namnunderskrifter från fyra länder som minst krävs för att förslaget ska tas upp till behandling. 4.2.1 Utskott I Politik och säkerhet presenterade i egenskap av utskottets rapportör sitt förslag till resolution och betonade vikten av att återuppbygga förtroende och stabilitet inom OSSE-området. Hon lyfte särskilt fram kampen mot internationell terrorism, krisen i och omkring , utdragna konflikter, kvinnor i väpnade konflikter och behovet av säkerhet och demokrati. Totalt hade 87 ändringsförslag lagts till resolutionen varav 47 antogs. Utöver rapportörens resolution hade ytterligare fem tilläggsförslag på det säkerhetspolitiska området föreslagits av medlemmarna och fördelats till första utskottet för behandling. När tilläggsförslagen hade debatterats och inkomna ändringsförslag behandlats kunde samtliga texter antas. Till utskottets ordförande och vice ordförande valdes () respektive Guglilemo Picchi (). valdes enhälligt till rapportör. Resolutioner antagna av utskott I: Huvudresolutionen för utskott I Resolution om hur kan bidra till att utveckla ett effektivt sätt att hantera kriser och konflikter (The Possible contributions of the to Developing Effective Response to Crisis and Conflicts) Konflikten i (The Conflict in ) Använd europeisk säkerhet på nytt som ett gemensamt projekt (as a ) Republiken (The Republic of ) Förbättrat samarbete och förtroendebyggande åtgärder i Österjsöområdet (Enhanced Co-operation and Confidence Measures in the Baltic Sea Region). 4.2.2 Utskott II Ekonomi och miljö Rapportören () pekade i sitt anförande på att ekonomi och miljö är betydande delar i dagens säkerhetspolitiska utmaningar. Hon talade om energifrågor, klimatförändringar, matsäkerhet och migration. Tidei lanserade också ett initiativ att skapa en plattform för dialog där sektorsöverskridande frågor mellan ekonomi och miljö ska tas upp inom . I sitt tal gick Tidei tillbaka till slutsatserna i Helsingforsdeklaraionen som antogs 1975, där medlemsstater enades om att samarbete inom områdena handel, industri, forskning och teknologi, miljö och andra områden inom ekonomi är väsentliga för att stärka fred och säkerhet såväl i som i världen som helhet. Slutligen pekade Tidei på att hon i resolutionen uppmanar medlemsstaterna att utveckla sina system vad gäller tidiga varningar för att motverka möjliga miljöhot och tog upp frågan om att bör fördjupa och koordinera sitt arbete med andra organisationer. Utskottet behandlade 35 ändringsförslag varav 19 slutligen antogs. Utskottet behandlade två tilläggsförslag varav det ena skrivits av med rubriken korruption i OSSE-området för att stärka rättssäkerheten. Till utskottets ordförande och vice ordförande valdes Nilza Sena () respektive () medan () valdes till rapportör. Samtliga valdes genom acklamation. Resolutioner antagna av utskott II: Huvudresolutionen för utskott II Agera mot korruption i OSSE-området för att stärka rättssäkerheten (Acting against Corruption in the Region to Strenghten the Rule of ) 30-årsdagen av Tjernobylkatastrofen (The 30th Anniversary of the Chernobyl Disaster). 4.2.3 Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter () presenterade i egenskap av utskottets ordförande rapporten om demokrati och mänskliga rättigheter samt förslaget till resolution, eftersom rapportören () inte hade möjlighet att närvara. I sitt anförande lyfte sin oro över att mänskliga rättigheter försämrats inom OSSE-området och tog upp att resolutionen påkallar ett förnyat engagemang för den mänskliga dimensionen i säkerhetsarbetet. Hon betonade vidare att respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättssäkerhet är grundläggande för att bibehålla säkerhet och fred. redogjorde för förslagen i resolutionen som ger vägledning till omfattande och flerdimensionella sätt att lösa frågeställningar för att förbättra säkerhet genom att ta bort fysiska hinder för de som flyr från väpnade konflikter. Resolutionen sades lägga grunden för ett starkare och bättre sätt att samarbeta inom OSSE-området. I den efterföljande debatten togs frågor som den pågående migrationskrisen upp, krisen i , kvinnors och flickors utsatthet som flyktingar samt hbt-personers rättigheter. Av sammanlagt 40 ändringsförslag beslutade man efter debatt att bifalla 27. Till utskottets ordförande och vice ordförande valdes () respektive () medan Kyriakos Kyriakou-Hadijiyanni () valdes till rapportör. Samtliga valdes genom acklamation. Resolutioner antagna av utskott III: Huvudresolutionen för utskott III Övergrepp på mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i den oberoende republiken och staden (Violations of Human Rights and Fundamental Freedoms in the Autonomous Republic of Crimea and the ) Koordinering av lagtillämpning för att förhindra utnyttjande av barn av kända sexualförbrytare (enforcement Co-ordination to Prevent Child Sexual Exploitation and Trafficking by known Sex Offenders) Ett rop på åtgärder från för att ta itu med arbetet mot våld och diskriminering (A Call for Action to Adress Violence and Discrimination) Flyktingars rättigheter (The Rights of Refugees) Säkerhetsutmaningar och migration (of Migration) Inför könsbaserad analys i värderingen av migrations- och flyktingkrisen (Integrating Gender-Based Analysis and Gender Mainstreaming in the Response to the Migrant and Refugee Crisis). PF:s årliga höstmöte hölls i , –2 ok-tober med det övergripande temat Strengthening Measures and Good Governance in the Region. Cirka 170 ledamöter deltog från 57 medlemsstater, och från delegation deltog ledamöterna . Första sessionen var ett samtalsforum om med fokus på säkerhet och samarbete i och med flyktingströmmarna i området och risken för våldsextremism. Andra sessionen hade fokus på utvecklingen av demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter i sydöstra och roll för processen framåt. Ekonomisk utveckling konstaterades vara nyckeln för att klara de utmaningar vi har framför oss. Under den tredje sessionen diskuterades hur länderna ska förbättra och efterleva de mänskliga rättigheterna i samband med migrationsströmmar. Migrationsgruppens ordförande () konstaterade att samtliga medlemsstater måste ta sitt ansvar och säkra trygga flyktvägar. 4.3 Särskilda uppdrag inom PF utsågs till att leda tillfälliga arbetsgrupp om . Gruppen har haft ett antal möten med såväl oppositionspolitiker som med den vitryske utrikesministern . talade på i , , på ett seminarium om . Gruppen återrapporterade på höstmötet i och på byråmötet i . Ett internationellt seminarium om hölls i . utsågs som ledamot i tillfälliga arbetsgrupp med fokus på migration. Ordförande för migrationsgruppen är (). Gruppen rapporterade vid sommarmötet i samt höstmötet i som hade en session med tema migration. Gruppen ska fungera som ett centrum med fokus om migration utifrån säkerhetsaspekter, ekonomi och mänskliga rättigheter och rapportera till den ständiga kommittén. Man ska utöver det ta fram policyförslag samt uppmuntra till dialog mellan medlemsländerna. Migrationsgruppen har utöver rapporter genomfört en studieresa till ett flyktingläger i , . Efter sommarmötet i utsågs den svenska ledamoten att ingå i . Gruppen har till uppgift att föreslå förändringar i parlamentariska församlings stadgar och redogöra för den ständiga kommittén. Stadgerevideringar måste föreslås av minst elva ledamöter från tre olika länder. 4.4 Svenska OSSE-delegationens möten Svenska delegationen till har hållit fyra delegationsmöten . De två mötena fokuserade på avrapportering från de valobservationer som delegationens ledamöter deltagit i. Inför samtliga valobservationer har inbjudna sakkunniga tjänstemän hållit en föredragning om respektive land. Under dessa punkter adjungeras de ledamöter som deltar i valobservationer på talmanskvoten. bjöd delegationen in till för att rapportera om aktuella händelser inom församlingen. består av ett antal frivilligorganisationer samt enskilda medlemmar och ordnar möten och seminarier för att fördjupa kunskaperna om . Den svenska delegationen har deltagit i nordisk-baltiska möten . Det första hölls i , och det andra i , . I anslutning till sommarsessionen hölls ett möte i , . Diskussionsämnen för mötena mellan länderna i NB8 har varit relation till och , jämlikhet inom FN:s projekt ”He for She” samt migrationskrisen i . deltog på PF:s årliga konferens i Leinsweiler, . Fokus för årets seminarier var länge pågående konflikter och konfliktförebyggande arbete inom staterna. Dessutom hölls ett seminarium om minoriteter och mänskliga rättigheter i konflikter som pågått . deltog i en årlig internationell konferens i Astana, om religion mot terrorism. Cirka 60 delegater från ett 40-tal länder fanns representerade under konferensen. stod svenska OSSE-delegationen värd för ett seminarium om i . Seminariet hölls efter valet i och blev välbesökt med över 100 gäster. Talare på seminariet var bl.a. som inledde och som höll i den sammanfattande diskussionen. Bland de inbjudna talarna var , vitrysk oppositionsledare och kandidat i presidentvalet , , biträdande chef , , biträdande generalsekreterare , , ordförande för , , journalist vid och Li , professor vid . Seminariet var ett samarrangemang med och dess Östeuropachef modererade seminariet. Talmannen och utrikesministern hade enskilda möten med i samband med hennes besök i . Församlingen beslutar om sin egen verksamhet och budget. Verksamheten finansieras genom bidrag från medlemsländernas parlament och baseras på beräkningar för medlemsländerna. Församlingens budget uppgick till (budgetåret börjar ). Den svenska delegationens bidrag uppgick till (). 6 Församlingens demokratiska arbete, tillfälliga arbetsgrupper och särskilda representanter 6.1 Församlingens bidrag till demokratisk utveckling En viktig uppgift för är att bidra till en fredlig lösning av kriser och att förebygga konflikter. Olösta konflikter hotar stabiliteten, säkerheten och den ekonomiska utvecklingen i medlemskrets och närområden och är ett hot mot välståndet i hela regionen. Församlingens uppdrag är att bidra till breda diskussioner om säkerhetshot och att genom delaktighet och samarbete bistå i att lösa konflikter. har utsett () till särskild representant i frågor om medling. har tagit itu med ett antal fokusområden för medling i konflikter, exempelvis utveckling av kvinnors roll i fredsprocesser, ökat samarbete mellan aktörer vilka arbetar med fredsprocesser samt en gemensam strategi för att lösa de många konflikter som pågår i världen. Församlingens president har rätt att utse församlingens medlemmar till särskild representant för en specifik fråga. De utvalda ska avrapportera sin verksamhet vid de årliga sessionerna. Vid utgången av 2016 hade församlingen följande elva särskilda representanter: