frsrdg · H404RR1 · 2017-02-22 00:00:00 — Dessa består av personalkostnader för icke-operativ tid för anställda inom den internationella avdelningen samt av en schablonfördelning för de myndighetsgemensamma kostnaderna som utgörs av förvaltningskostnader för registratur, teknisk utrustning, lokaler samt övriga stödfunktioner. De direkta kostnaderna för biståndsverksamheten uppgick till av samtliga operativa kostnader för verksamheterna inom myndigheten, och fördelningen till utvecklingssamarbetet uppgick till av de myndighetsgemensamma kostnaderna. Granskningsverksamheten ska hålla hög kvalitet. Inriktningen och rapporter-ingen ska vara relevant och intressant. För årlig revision innebär detta att revisionen ska utföras i enlighet med god revisionssed, enligt internationella standarder och att revisionsberättelserna ska lämnas . Granskningen ska vara förebyggande genom att eventuella fel och brister som har identifierats ska rapporteras för att undvika väsentliga fel i en årsredovisning. följer god revisionssed enligt International Standards of Supreme Audit Institutions (ISSAI) för finansiell revision. Myndigheternas årsredovisningar innehåller förutom finansiell redovisning även en resultatredovisning, som är unik för . Eftersom det saknas internationell praxis för hur granskning av sådan information ska utföras beslutade riksrevisorerna om en instruktion . Förutom att instruktionen beskriver hur granskningen av resultatredovisningen ska utföras beskriver den också hur revisorn ska förhålla sig till ledningens bedömning av om den interna styrningen och kontrollen är betryggande. Tabell 6 Kostnader för Årlig revision 2014–2016 (tkr) Revision av myndigheter m.fl. Revision av övriga organisationer Det ekonomiska utfallet för den årliga revisionens granskning av myndigheter motsvarar i stort utfallet . Som framgår av det ekonomiska utfallet har insatser ökat när det gäller metodutveckling och utbildning i samband med införande av ett nytt it-stöd. Tabell 7 Antal redovisade timmar inom årlig revision 2014–2016 Revision av myndigheter m.fl. Revision av övriga organisationer Antalet fakturerade revisionstimmar var lägre än . Tabell 8 Resultat inom årlig revision 2014–2016 (tkr) Årets överskott/underskott (–) Ackumulerat över-/underskott (–) Lönekostnaderna för den årliga revisionen har ökat. Detta har medfört att både intäkter och kostnader för revision av myndigheter blev högre än budget. Tabell 9 Resultat för avgiftsfinansierad verksamhet 2014–2016 (tkr) Ackumulerat över-/underskott (–) Överskottet inom den avgiftsfinansierade verksamheten har ökat . Det beror främst på att intäkterna är högre än budgeterat. Med anledning av detta kommer avgiftsnivån ses över . Den avgiftsfinansierade verksamheten avser revision av . slutfördes granskningen av årsredovisningarna för . 2016 var då man tillämpade nya instruk-tion för granskning av resultatredovisning och annan information i årsredovisningen. För 16 myndigheter lämnades modifierad revisionsberättelse för . I några fall var det flera än ett modifierat uttalande i en och samma revisionsberättelse. I tabell 10 framgår att 18 modifierade uttalanden i form av reservationer har lämnats i revisionsberättelserna . Ett fel kan medföra flera modifieringar i revisionsberättelsen. Det uttalande som har lett till flest modifierade revisionsberättelser är uttalandet om att myndigheten inte har använt anslag och inkomster i enlighet med ändamål och tillämpliga föreskrifter som beslutat. När det gäller fel och brister som påpekats för tidigare räkenskapsår visade granskningen för att berörda myndigheter oftast har vidtagit åtgärder eller att en dialog inletts med ansvarigt departement. För lämnades även 16 upplysningar. Den vanligaste orsaken till modifieringar i revisionsberättelser, i form av en upplysning i revisionsberättelsen, är oklarheter i frågan om full kostnadstäckning utifrån 5 § avgiftsförordningen (1992:191) och villkor för bemyndiganden. uttalande om ledningens bedömning av intern styrning och kontroll görs enbart för de myndigheter som omfattas av förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. Principiella och gemensamma iakttagelser från granskningen av myndigheternas årsredovisningar lämnas i årliga rapport. De ansvariga revisorerna har ett delegerat ansvar i organisationen för vart och ett av den årliga revisionens uppdrag. Det innebär att de ansvarar för revisionsarbetet och för att underteckna revisionsberättelser och revisorsrapporter över översiktliga granskningar. Alla ansvariga revisorer uppfyller de interna kompetenskraven. Tabell 10 Modifierade revisionsberättelser Antal uttalanden med reservation eller avvikande mening Antal uttalanden med reservation eller avvikande mening är årsredovisningen i alla väsentliga avseenden upprättad enligt ramverket för redovisning och tillämpliga regeringsbeslut ger årsredovisningen i alla väsentliga avseenden en rättvisande bild av myndighetens ekonomiska resultat, finansiering och finansiella ställning har myndigheten i alla väsentliga avseenden lämnat en resultatredovisning och information i övrigt som är förenlig med och stödjer en rättvisande bild i årsredovisningen som helhet. har baserat på vår revision av årsredovisningen, i alla väsentliga avseenden, anslag och inkomster använts i enlighet med av beslutade ändamål och i överensstämmelse med tillämpliga föreskrifter har det vid vår revision av årsredovisningen inte framkommit något som skulle tyda på att ledningen i sin bedömning av intern styrning och kontroll inte har följt förordningen om intern styrning och kontroll. på grund av att det förhållande som beskrivs är så betydelsefullt har inte kunnat inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis som grund för våra revisionsuttalanden. Följaktligen avstår från att uttala sig om årsredovisningen. Uttalande om förvaltning i revisionsberättelse för stiftelse som en följd av de förhållanden som beskrivs är det uppfattning att styrelseledamoten eller verkställande direktören har handlat i strid med stiftelseförordnandet, vilket skulle kunna föranleda ersättningsskyldighet för styrelseledamot eller verkställande direktör. I årliga rapport redovisade den årliga revisionen iakttagelser om otydligheter i styrning och ekonomiska villkor för myndigheterna kopplade till anslagsförordningen (2011:223) och avgiftsförordningen (1992:191). Vidare påtalades risk för fel och brister som uppstår på grund av att ansvaret för redovisning delas mellan myndigheter. uppmärksammade även behovet av att skapa ett tydligare finansiellt ramverk för årsredovisningen för staten och behovet av att tydliggöra redovisningskrav för vissa typer av ekonomiska transaktioner. En mer utförlig redovisning av vilka åtgärder som vidtagits med anledning av revisionsberättelser med modifiering lämnas i . årliga revision har haft en högre omsättning bland ansvariga revisorer än bland annat på grund av rotationskrav och generationsväxling inom gruppen. Detta har tillsammans med övrig personalomsättning påverkat kontinuiteten i de enskilda revisionsteamen negativt, och många granskade myndigheter har upplevt att ständigt behöva möta nya revisorer. Flera myndigheter har vidare i dialogen med sin ansvariga revisor uttryckt oro över utvecklingen i avgiften för den årliga revisionen. behöver inför säkra en större kontinuitet i enskilda revisionsteam. driftsattes ett nytt it-stöd inom den årliga revisionen. Från och med dokumenteras alla revisionsuppdrag i det nya systemet. Införandet har medfört omfattande utbildningsinsatser. För har en ny handledning om inledande uppdragsarbete implementerats. Den årliga revisionen har också digitaliserat dokumenta-tionen av oberoende inom revisionsuppdragen. Syftet är att säkerställa ett enhetligt arbetssätt inom verksamheten. Genom att i högre grad dra nytta av digitaliseringens möjligheter kan revisionen effektiviseras. I samarbete med har ett pilotprojekt genomförts som syftar till att ta fram en möjlig standard för uttag av redovisningsinformation från de granskade myndigheternas ekonomisystem. Det långsiktiga målet är att skapa en infrastruktur och analyskapacitet som kan möta och utnyttja den ökade nivån av digitaliserade flöden hos myndigheter som granskar. Den årliga revisionen ska genomföras och avrapporteras på ett sätt som verkar förebyggande. Det är därför viktigt att iakttagelser kommuniceras tidigt och på ett sådant sätt att de lätt kan förstås av de granskade myndigheternas ledningar. Ett led i den årliga revisionens kvalitetssäkring utgörs av ett råd som består av erfarna ansvariga revisorer samt juridisk expertis. Rådet bistår revisorerna med bedömningar i komplicerade revisionsfrågor som anses kunna påverka utformningen av revisionsberättelser eller av andra frågor av principiellt intresse. Bedömningarna publiceras på intranät. Dessutom genomför kvalitetsrådet en intern kvalitetskontroll av ett urval avslutade revisionsakter. Kontrollen utgår från fastställda kvalitetskriterier. En revi-sionsakt för varje ansvarig revisor ska på detta sätt kontrolleras minst . kontrollerades 17 ansvariga revisorers akter. Kvalitetskontrollen visade att revisionen i allt väsentligt var utförd och dokumenterad i enlighet med ISSAI:s krav på finansiell revision samt instruktion för granskning av resultatredovisning och annan information i årsredovisningen. genomför också löpande kvalitetssäkring under pågående revision genom att ansvariga revisorer för stora myndigheter ges löpande stöd för sina bedömningar. Ett kompletterande sätt att mäta och följa upp kvaliteten i kommunika-tionen med revisionsobjekten är återkommande enkätundersökningar till de granskade myndigheterna. har internrevision granskat genomförandet och resultatet av den årliga revisionens enkätundersökning om . Internrevisionens granskning pekar på ett behov att se över utformningen av enkäten och att låta undersökningen omfatta samtliga granskade myndigheter . kommer att se över enkäten i syfte att skicka denna till samtliga myndigheter som granskats under . För har inte genomfört någon enkätundersökning. Däremot uppfattar fortfarande att flera myndigheter reagerar på höga revisionskostnader och bristande kontinuitet i revi-sionsteamen. Som tidigare framgått är personalomsättningen inom den årliga revisionen hög och också i gruppen erfarna revisorer. Det innebär att det är svårt att tillgodose kontinuitet i revisionsteamen. Sammantaget bedöms verksamhetens resultat vara tillfredsställande. Effektivitetsrevisionen ska främst ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt men får också avse de statliga insatserna i allmänhet. Granskningen ska främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. Effektivitetsrevisionen ska huvudsakligen inriktas på granskning av hushållning, resursutnyttjande, måluppfyllelse och samhällsnytta. Som ett led i effektivitetsrevisionen får förslag lämnas om alternativa insatser för att nå avsedda resultat. följer de internationella standarderna (ISSAI) för effektivitetsrevision. publicerades 33 granskningsrapporter. Det är 11 rapporter fler än . En sammanfattning av de viktigaste iakttagelserna och rekommendationerna från dessa granskningar kommer att redovisas i årliga rapport . Av de 33 granskningarna som publicerades inleddes 26 stycken och 7 stycken . togs beslut om att inleda 51 granskningar att jämföra med 31 och 33 granskningar 2015 respektive 2014. Det stora antalet nystartade granskningar jämfört är ett skäl till att kostnaden för omvärldsbevakning ökade jämfört med och 2014. Tabell 11 Kostnader för effektivitetsrevisionen 2014–2016 (tkr) Den totala kostnaden för effektivitetsrevisionen ökade med , till stor del på grund av ökade lönekostnader. Däremot minskade kostnaden för granskningar med . Tabell 12 Redovisade timmar för effektivitetsrevisionen 2014–2016 Antal redovisade timmar för effektivitetsrevisionen och för granskning var lägre jämfört med . Detta främst på grund av färre årsarbetskrafter . Tabell 13 Kostnader för granskningar 2014–2016 (tkr) Upparbetad kostnad vid årets början Årets kostnad för granskningar Kostnad för årets avslutade granskningar varav granskningar som inte resulterat i rapport Styckkostnad för årets avslutade granskningar Den totala kostnaden för årets avslutade granskningar ökade däremot 2016 och uppgick till . Det beror bland annat på att antalet rapporter ökade. Kostnaden per publicerad rapport var dock lägre än både 2015 och 2014. Tabell 14 Redovisade timmar för anställd personal för granskningar 2014–2016 Upparbetade timmar vid årets början Årets timmar för granskningar Timmar för årets avslutade granskningar varav granskningar som inte resulterat i rapport Snitt timmar för årets avslutade granskningar Genomsnittligt antal arbetade timmar för anställd personal per granskning är något lägre än . Tabell 15 Granskningar som avslutats utan avlämnande av rapport Total kostnad i tkr Antal ej publicerade rapporter Sju granskningar avslutades utan granskningsrapport . Det kan jämföras med sex granskningar som inte slutfördes och åtta stycken . Den totala kostnaden för nedlagda granskningar var hög 2016 i jämförelse 2014 - 2015, . Det beror på att flera granskningar avslutades sent i granskningsprocessen. Tabell 16 Nedlagda granskningar 2016 Granskning av statens ansvar för kompetensförsörjningen till hälso- och sjukvård Regeringen har vidtagit åtgärder inom detta område. Granskning av arbetsmarknadsstödet till arbetslösa med ekonomiskt bistånd Ändrade interna prioriteringar. Granskning av avledningen av vatten Den ursprungliga idén visade sig inte vara tillräckligt relevant allteftersom projektet fortskred. Granskningen av vård och omsorg av sjuka äldre Ändrade interna prioriteringar. Granskning av samverkan om finansiell systemstabilitet Tillämpliga delar ska införlivas i planerad granskning av makrotillsynen. Beslut om att avsluta studie om Ändrade interna prioriteringar. Granskningen av statens insatser för validering av nyanländas kompetens Den planerade cost-benefit- analysen visade sig metodologiskt svårframkomlig. Regeringen planerar åtgärder inom detta område. Det finns olika förklaringar till varför granskningar inte alltid fullföljs och att de ibland också läggs ned på ett sent stadium. Det kan till exempel bero på dataproblem, metodologiska problem, ändrade förutsättningar för att revi-sionsobjekt redan vidtagit åtgärder eller att ansvarig riksrevisor gjort bedömningen att resultaten av granskningen eller revisionsbevisen inte är tillräckligt starka. Med den nya organisationen och kvalitetssäkringsarbetet fullt ut implementerat är det ambition att antalet granskningar som läggs ner efter det så kallade granskningsuppläggsseminariet ska hållas till ett minimum och att omorganisationen av effektivitetsrevisionen och en omfattande satsning på kompetensutveckling i både sak- och metodkunskaper ska bidra till detta. har ett brett uppdrag sett till både hur det är formulerat i revi-sionslagen och de internationella standarderna. Det är därför svårt att entydigt kategorisera granskningarna. Många granskningar faller dessutom inom flera kategorier. gör ändå sammantaget bedömningen att effektivitetsgranskningarna i stort sett följt den breda inriktning av revisionen som riksrevisorerna beslutat om genom granskningsplanen 2015/16. I verksamhetsplanen sattes målet för antalet publicerade granskningar till 33. Det blev också utfallet för året. vidtogs ett antal åtgärder för att effektivitetsrevisionen bättre skulle svara mot uppdragets bredd, öka kvaliteten i granskningarna, och öka effektiviteten i verksamheten genom att bland annat öka antalet rapporter. I en kommentar till riksrevisorernas omorientering av effektivitetsrevisionen i finansutskottets betänkande årsredovisning , där riksrevisorerna redogjorde för den kommande omorganisationen, framhöll utskottet betydelsen av den breda form av granskningar och uppsättning av granskningsmetoder som lagen om statlig revision ger utrymme för och att tar vara på detta. omorientering mot granskningar som i större utsträckning kvantitativt försöker mäta effekten och samhällsnyttan av statliga insatser ska ses i ljuset av förtydligandet av effektivitetsrevisionens uppdrag så som det kom till uttryck efter uppföljning av Riksrevisionsreformen 2009/2010. Omorienteringen ska också ses i ljuset av den kritik i sina kvalitetsutvärderingar har riktat mot att effektivitetsgranskningarna främst avsett att följa upp myndigheternas processer, insatser och regeltillämpning och i mindre utsträckning bedömt effekterna av genomförd politik. mål, vid sidan av att öka kvaliteten i rapporterna, är att fortsätta att öka antalet publicerade granskningsrapporter . Det innebär att fler granskningar som avser att kvantitativt mäta effekter av statliga insatser och bedöma samhällsnytta kan göras utan att ge avkall på behovet av andra typer av granskningar. En viktig åtgärd som vidtogs för att bättre leva upp till uppdragets bredd och öka såväl effektiviteten som kvaliteten i arbetet var att dela upp effektivitetsrevisionen i nio mindre enheter där varje enhet fick ett tydligt sakområdesansvar och där de mindre enheterna gav enhetscheferna bättre möjligheter att noga följa arbetet med rapporterna. Den befintliga kompetensen inom effektivitetsrevisionen har vidare kompletterats med särskild metod- och sakkompetens inom några områden där det bedömts centralt att stärka analyskapaciteten. anställdes också tio metodämnessakkunniga och många disputerade, framför allt nationalekonomer men också statsvetare, många med lång erfarenhet från den statliga förvaltningen. till början av 2017 har antalet disputerade ökat från 21 till 40 på effektivitetsrevisionen. Dessa anställningar bidrog till att höja timlönen i granskningsverksamheten. Även nya former för kvalitetssäkring infördes där enhetscheferna fått ett tydligare kvalitetsansvar vid sidan av projektledarna. Arbetet med att fullt ut implementera det nya arbetssättet fortgår. infördes även ett nytt omfattande internutbildningsprogram i både metod- och sakfrågor. lades på metodutveckling och utbildning . I peer review som beställdes av påtalades att det var oklart hur effektivitetsrevisionen väljer vilka granskningar som ska göras och hur prioriteringen går till, vilket är av relevans för att kunna bedöma måluppfyllelsen i uppdraget. instämmer i behovet av att precisera formerna för detta arbete. har, i samband med omorganisationen, en ny ordning tagits fram för hur nya granskningsidéer ska genereras och beslutas. En första utgångspunkt är att nya granskningsidéer ska stämmas av utifrån en bedömning av väsentlighet och risk, om frågan har stor betydelse för statsbudgeten alternativt är principiellt viktig. Med det tydligare sakområdesansvar på enheterna som den nya organisa-tionen skapat, kommer idégenereringen fortsättningsvis i huvudsak att göras på enheterna. Granskningsförslagen stäms sedan av i ett första led av ledningsgruppen för effektivitetsrevisionen innan de presenteras för riksrevisorerna. Ledningsgruppen för effektivitetsrevisionen prövar granskningsidéerna utifrån en bedömning av väsentlighet, risk, effekt på statsbudgeten och om frågan är principiellt viktig. Avgörande för om en granskning ska genomföras är också att den verkligen bedöms ha ett mervärde i förhållande till vad eller andra (statliga utredningar, andra myndigheter, forskningsinstitut, etc.) redan granskat på området. Beslut om granskning tas av ansvarig riksrevisor. Kvalitetsutvärderingar av effektivitetsrevisionens granskningsrapporter I de kvalitetsuppföljningar som regelbundet görs av granskningar varierar resultaten. Bedömningar görs utifrån olika perspektiv. Det handlar om hur olika intressenter uppfattar kvaliteten, hur iakttagelser och rekommendationer faktiskt tagits om hand och om bedömningen i stället görs utifrån en analys av granskningsrapportens kvalitet utifrån de bedömningsgrunder som vetenskapliga råd har definierat. I de enkäter som sänder till granskningsobjekten efter avslutad granskning anger vanligtvis en stor majoritet av granskningsobjekten att de har haft nytta av granskningen. Den bilden verifieras i en forskningsrapport där av respondenterna ansåg att granskningar höll hög kvalitet. Efter önskemål från följer också upp vad som skett med anledning av granskningsrapporterna genom den årliga uppföljningsrapporten. En ny uppföljningsrapport publiceras senare i vår. Den omfattar en djup uppföljning av 20 granskningsrapporter som publicerade - 2013 och en översiktlig uppföljning av 21 rapporter som publicerades - 2015. uppföljningar har visat att rapporterna ger ett betydande bidrag till förbättringsarbetet i den statliga verksamheten. Flertalet granskningsrapporter leder till någon form av åtgärd av regeringen eller andra berörda organisationer. visar uppföljningarna att påtalade problem i vissa fall kan kvarstå , i vilket fall det finns skäl för att påpeka detta i uppföljningsrapporten. har vid fem tillfällen låtit en forskargrupp vid göra kvalitetsbedömningar, så kallade cold reviews, av ett urval av granskningsrapporter. Kvalitetsbedömningarna som gjordes gjordes utifrån de kriterier vetenskapliga råd har definierat medan rapporterna däremellan fokuserade på några specifika områden av granskningsverksamheten. En sammanfattning av dessa cold reviews visar att forskargruppen sällan har funnit starka skäl att betvivla de huvudsakliga resultaten och budskapen i granskningsrapporterna. har flera kritiska synpunkter regelbundet lyfts fram. I den senaste kvalitetsbedömningen , som avsåg ett urval av granskningsrapporter , lyfte forskarlaget fram flera kritiska synpunkter. Bland annat anfördes en betydande variation i rapporternas kvalitet, en svag koppling mellan slutsatser, rekommendationer och analys, i flera rapporter brist på röd tråd, ibland oklara metodval, att granskningar som fokuserar på att mäta effekten av genomförd politik utgör undantag, bristfällig fokusering (långa rapporter med onödig information) och att slutsatserna ofta är svagt empiriskt underbyggda och i stället är mer av förvaltningspolitisk common sense-karaktär. I en av rapporterna ansåg forskarlaget det anmärkningsvärt att effektivitetsrevisionen främst avser att följa upp myndigheters processer, insatser och regeltillämpning och i mindre utsträckning mäter effekter av genomförd politik. Den omorganisation av effektivitetsrevisionen som genomfört , kompletteringen av kompetens på vissa områden i både sak och metod samt satsningarna på ett nytt internutbildningsprogram i sak och metod ska delvis ses mot denna bakgrund. avser att göra en ny cold review 2018 med målsättning att den ska visa att de flesta av de brister forskargruppen från pekat på är åtgärdade. Årsarbetskrafter och personalomsättning i samband med omorganisationen, m.m. Verksamheten totalt inom effektivitetsrevisionen har trots högre personalomsättning än normalt haft endast tre årsarbetskrafter färre än 2015. Ett antal chefer och medarbetare som såg sig stå utanför förnyelsearbetet med brist på inflytande lämnade organisationen . Det är naturligt att personalomsättningen går upp något i samband med en större omorganisation. var personalomsättningen inom effektivitetsrevi-sionen , att jämföra 2014. Att något fler effektivitetsrevisorer än normalt har slutat är en viss riskfaktor för effektivitetsrevisionen. Med det ska vägas mot att effektivitetsrevisionen kompletterat sak- och metodkompetensen inom områden som bedömts centrala för att åtgärda flera av de kvalitetsbrister forskar-laget från pekat på i sina kvalitetsutvärderingar av effektivitetsgranskningar. är det viktigt att de många nyanställda medarbetarna (cheferna inkluderade) har god kännedom om internationella standarder och god praxis för effektivitetsrevision.