frsrdg · H504JO1 · 2017-11-14 00:00:00 — Per uppgav följande i promemorian: Ang […] JO-ärenden beträffande myndighetens hantering av inkomna medel m.m. Ärendena handlar i huvudsak om att det sker inbetalning till myndigheten antingen via egen betalning eller via löneutmätning eller och att vi sedan utmäter gäldenärernas överskjutande skatt . Det som skapat problem för gäldenärerna är att vi fortsatt utmäta lön eller verkställt utmätning av överskjutande skatt trots att inbetalningar gjorts som, om de bokförts eller i vart fall i nära anslutning till inbetalningen, hade stoppat dessa utmätningsåtgärder. När vi tar emot inbetalningar så kommunicerar våra system detta först då inbetalningen fördelats och krediterats på respektive skuld i vårt register. Inte heller har haft kännedom om icke krediterade inbetal- ningar då vi gjorde avstämning mellan våra register inför den stora utbetalningen av överskjutande skatt . Vi har två system för bokföring av inkomna betalningar – dels och dels . Syftet med det nya systemet är att skapa förutsättningar för fler maskinella bokföringsåtgärder. Övergången till vårt nya system har pågått . Den stora över- gången sker emellertid . –maj flyttade vi över en ansenlig mängd gäldenärer till det nya systemet och i samband med detta drabbades vi av en rad tekniska problem som innebar att vi i det nya systemet fick hantera en betydligt större andel av betalningarna manuellt än vad som borde vara fallet och vi hann helt enkelt inte med att bokföra dessa i den takt vi planerat för. Normalt hanterar vi av inbetalningarna maskinellt men gick det ner till . Det rör sig om åtskilliga tusen fler in- betalningar som måste hanteras manuellt. var det således en mycket ansträngd situation för vår medelshantering vilket ledde till fördröjningar. 2017/18 JO1 Våra åtgärder för att hantera situationen Inför – då vi meddelar vilka gäldenärer som har skuld hos oss – lägger vi ner fler arbetstimmar än normalt för att hinna bokföra så mycket som det bara går. Vi använder oss av övertid och normalt jobbar vi alltid över lördagen närmast avstämningsdagen (det gick tyvärr inte ). Inför då pengarna kommer från prioriterar vi alltid att få iväg pengarna som kan redovisas direkt (vilket är de allra flesta). En del pengar kommer inte till användning och dessa försöker vi återbetala till gäldenärerna så fort det går därefter. tog detta än normalt på grund av den ansträngda arbetssituationen. Övriga åtgärder som vidtogs för att klara balansläget och framåt genomförde vi en rad akuta åtgärder för att hantera balansläget. Dels ökade vi på antalet arbetade timmar på medels- hanteringen med övertid och inställda semestrar och dels tog vi fram ett system för att stoppa verkställighetsåtgärder trots att kreditering inte skett. Dessa åtgärder ledde till att vi åter var i balans på medels- hanteringen. gavs tillfälle att kommentera remissvar. I ett beslut anförde JO följande. Av utredningen framgår att . betalade till konto för reglering av en skuld på samma belopp. beslutade att utmäta överskjutande skatt för betalning av skulden. Utmätta medel fördes över till konto . Överskottet motsvarande den utmätta överskjutande skatten åter- betalades till . Kontanta inbetalningar ska bokföras senast påföljande arbetsdag. Andra ekonomiska händelser ska bokföras så snart det kan ske (9 § förordningen [2000:606] om myndigheters bokföring). inbetalning bokfördes först . I likhet med anser jag att detta inte är skyndsamt nog. Det är inte heller acceptabelt att det tog överskottet som upp- stod när betalningen bokfördes återbetalades till . Kronofogdemyn- digheten förtjänar kritik för dröjsmålen i medelshanteringen. Det inträffade ger anledning att understryka vikten av att inbetalningar bok- förs snabbt och på ett korrekt sätt. Om bokföring av någon anledning släpar efter med registreringen av betalningar måste detta upp- märksammas inom organisationen, och de åtgärder som krävs för att enskilda inte ska drabbas måste vidtas omgående. tillkorta- kommanden ska naturligtvis inte drabba gäldenärer som gör rätt för sig. Avslutningsvis vill jag nämna att jag har fattat beslut i två andra ären- den (JO:s ärenden med dnr 1589-2016 och 3689-2016) där jag riktar kritik mot för dröjsmål med dels bokföringen av en inbetalning, 2017/18 JO1 dels återbetalningen av utmätta medel, dvs. hetens medelshantering brustit på samma sätt som i detta ärende. Vad som i övrigt kommit fram i detta ärende ger inte anledning till någon ytterligare åtgärd eller något uttalande från min sida. Det var olämpligt av att genomföra en visning av en bostadsrättslägenhet när bostadsrättshavaren satt i köket iklädd endast en blöja (Dnr 3437-2016) Beslutet i korthet: genomförde en visning av en bostadsrättslägenhet inför en exekutiv försäljning av lägenheten. Vid vis- ningen kom mellan åtta och tio spekulanter. När visningen ägde rum satt bostadsrättshavaren i köket iklädd endast en blöja. I beslutet kritiseras för att visningen genom- fördes. beslutade JO att i ett särskilt ärende ta upp Kro- nofogdemyndighetens agerande vid en visning av en lägenhet i en bostadsrätts- förening. JO hämtade in ett visningsprotokoll från . Av detta framgick bl.a. att bostadsrättshavaren var naken när han öppnade för tjänste- männen från , att antalet besökare vid visningen upp- skattades till 8–10 stycken och att bostadsrättshavaren under hela visningen satt i köket iklädd endast en blöja. uppmanades att lämna upplysningar om handlägg- ningen av verkställighetsärendet och därmed hanteringen kring och vid vis- ningen av bostadsrättslägenheten. skulle vidare redo- visa sin bedömning av det som kommit fram. , genom verksamhetschefen och verksjuristen , gav in följande yttrande tillsammans med under- yttranden från enheten Verkställighet Öst och Försäljning, genom enhetschefen och teamchefen , och från förrättningsmannen : För redogörelse över händelseförloppet i det aktuella ärendet hänvisas till yttrande upprättat av enhet Verkställighet Öst och Försäljning [följer ne- dan, JO:s anm.]. Enligt 1 kap. 2 § regeringsformen (RF) ska den offentliga makten utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet. I 2 kap. 6 § RF sägs bl.a. att var och en är gentemot det allmänna skyddad mot husrannsakan och liknande intrång. Förrättning i en gäldenärs bostad utgör ett sådant intrång som avses i den bestämmelsen (prop. 1975/76:209 s. 147). Enligt 2 kap. 20–21 §§ RF får bl.a. denna rättighet begränsas genom lag för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt sam- hälle. Begränsningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hän- syn till det ändamål som har föranlett den. I artikel 8 i Europeiska konventionen d. 1950 om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna stadgas att var och en har rätt till respekt för sitt privat- och familjeliv, sitt hem och sin korre- spondens. En offentlig myndighet får inte inskränka denna rättighet annat än med stöd av lag och om det i ett demokratiskt samhälle är nödvändigt med hänsyn till statens säkerhet, den allmänna säkerheten, landets ekono- miska välstånd eller till förebyggande av oordning eller brott eller till skydd för hälsa eller moral eller för andra personers fri- och rättigheter. får vid förrättning genomsöka hus, rum eller förvaringsställe, om det behövs för att verkställighet ska kunna ske, 2 kap. 17 § utsökningsbalken. Bestämmelsen reglerar vidare Kronofogdemyndig- hetens möjlighet att använda tvång för att genomföra förrättningen. ska se till att en förrättning inte väcker onödig uppmärksamhet eller annars orsakar svaranden eller annan enskild större olägenhet än som är nödvändigt, 3 kap. 1 § utsökningsförordningen. har i det aktuella fallet genomfört en visning inför exekutiv försäljning. tjänstemän var förberedda på att ägaren kunde komma öppna utan kläder då delgivningsman informe- rat om sitt besök hos ägaren dagen innan. När visningen ska äga rum öppnar ägaren dörren utan några kläder på sig. Vid upprepade tillfällen försöker tjänstemännen förmå ägaren att ta på sig kläder men utan framgång. De uppfattar situationen som att ägaren inte är blyg över sin nakenhet. Vis- ningen genomförs med ägaren sittandes vid köksbordet iförd endast en blöja. Spekulanterna informeras om den rådande situationen och ombeds att inte gå in i köket. tjänstemän ställs ofta inför situationer som kräver snabba beslut och åtgärder. Förrättningar kan framkalla starka käns- lor, men även hot eller våld förekommer. Det kan även handla om att verk- ställigheten ifrågasätts av närvarande. Detta som det finns krav att handläggningen inte får dra ut och önskemål från sökanden om snabb betalning. Ofta kan det vara självklart hur en situation ska hanteras, t.ex. om tjänstemannen ställs inför en hotfull situation. I andra lägen kan det vara mer tveksamt. Då behöver olika omständigheter vägas mot varandra och beslut fattas i enlighet med gällande normer och riktlinjer. En visning av någons hem inför en kommande exekutiv försäljning är en mycket ingripande åtgärd. De maktmedel som tillkommer Kronofogde- myndigheten får användas endast när det är nödvändigt. Enskilda männi- skor ska behandlas med respekt och värdighet. Förrättningen får inte orsaka svaranden större olägenhet än vad som är nödvändigt. uppfattning är att lägenheten inte borde ha vi- sats under rådande omständigheter. Myndigheten borde istället övervägt att ställa in visningsförrättningen eller sett till att visningen kunde genomföras 2017/18 JO1 2017/18 JO1 utan att påverka ägaren på det sätt som skett. be- klagar det inträffade och kommer att se över rutinerna för hur visningar ska genomföras. Verkställighet Öst och Försäljning uppgav bl.a. följande: Visningsprotokollet beskriver att ägaren (född ) öppnade vid visnings- tillfället varför låssmed ej behövde agera. Ägaren var vid tillfället naken. Förrättningsman var förberedd på detta då samma sak hänt dagen före när delgivningsman från Kronofogden varit där. Ägaren blir ombedd att klä på sig och han går in i sovrummet och tar på sig en blöja men inga kläder. Förrättningsman ber honom igen klä på sig men ägaren säger att han sätter sig i köket. Han tar även undan en blöt blöja som ligger på golvet i hallen och slänger den. Ägaren sitter sedan vid sitt köksbord under hela visningen. Information lämnas till spekulanterna beträffande auktionsvillkoren och det påminns även om fotoförbudet. Förrättningsman informerar även om att ägaren är hemma och att denna sitter i köket ”naken”. Förrättningsman ber spekulanterna att inte beträda köket utan att bara titta in. Visningen genomförs och en av spekulanterna blir upprörd och frågar om ägaren är sjuk och undrar hur vi kan slänga ut en gammal sjuk männi- ska. Förrättningsmannen uppgav följande: Inför visningar brukar vi någon dag före förrättningen kontakta ägare/ev hyresgäst för att stämma av om någon är hemma och kan öppna för oss, eller hur vi kan få tillträde till bostaden. Vi brukar även vid det tillfället förklara lite om hur visningen går till etc. Vi brukar då också få besked om de vill närvara vid själva förrättningen eller inte. Vi bokar även låssmed i de fall vi inte vet med säkerhet att vi kan få tillträde till bostaden. I detta fall bokas låssmed ca före förrättningen. Dagen före visning får jag kontakt med gode man M.C. efter något försök. Jag hade inga uppgifter om telefon.nr till ägaren N.N. Jag säger till M.C. att jag kän- ner till att man begärt anstånd i ärendet, men att vi ännu inte fått något be- sked från sökande om det beviljas eller inte. Pga detta så måste vi genom- föra visningen så får vi hoppas på att det löser sig med lånet. är inför- stådd med detta. om han tänker närvara vid visningen, men han säger att det kommer han inte att vara. På min fråga om ägaren kommer vara hemma får jag ett jakande svar. Inför mitt samtal med M.C. hade jag precis fått reda på att delgivnings- man från Kronofogden besökt N.N. hade då öppnat dörren naken och när min kollega presenterade sig sa han ”kommer ni , var det inte ni skulle komma?”. förklarade för henne att han tidigare fått stroke. Vid förrättningstillfället så väntar några spekulanter utanför. Även vår låssmed är på plats där. Vi ber spekulanterna vänta där nere och säger att vi först ska försöka komma in. Vi har ”tag” till porten och låssmeden följer med oss. Vi ställer upp dörren i porten med en kil. När vi ringer på dörren så händer först inget. När vi ringer på igen så hör vi något i stil med ”jaja jag kommer, vänta”. Dörren öppnas av N.N., naken, med rullator. Vi var beredda på detta. Jag visar mitt tjänsteleg och säger att vi är från Kronofogden och frågar om han vet varför vi är där, vilket han säger att han gör. På golvet vid ytterdörren liggen en blöt blöja. Vi ber honom att gå och klä på sig och N.N. säger att han skall gå in i sovrummet och ta på sig en ny blöja. Vi väntar ute i trappen och jag står i dörröppningen. återkommer med endast blöja på sig. Vi ber honom igen att ta på sig, men han säger ”nä, jag sätter mig i köket”. Vi försöker på nytt. Ber honom att ta på sig något, frågar om han har morgonrock eller filt. Men han säger fortfarande ”Nej, jag sitter i köket”. 2017/18 JO1 Jag ber honom ta bort den blöta blöjan på golvet och säger att den inte kan ligga där när vi har visning. När vi är ute i köket ser jag att det är blött på golvet vid köksbordet och frågar honom vad det är. ”Det är pink” säger . hur naturligt som helst. Han sätter sig sedan vid köksbordet, lägger benen i kors och tänder cigarett. Under denna lite kaotiska stund får vi ändå uppfattningen att N.N. inte är blyg över sin nakenhet. som jag går ner för att meddela spekulanterna att de är väl- komna upp så försöker min kollega att N.N. skall ta på sig, utan resultat. Nere på gården talar jag om att ägaren är hemma, men att han sitter i köket och är ”naken”. Jag säger också att det är blött på köksgolvet och ber dem att inte gå ut där utan att bara titta in i köket. En av spekulanterna frågar mig då om det är ok att genomföra visningen, vilket jag svarar att det är. sitter vid köksbordet och röker genom hela visningstillfället, delvis skymd bakom köksskåp […]. Det är ca 8-10 spe- kulanter på plats och de flesta av dem tittar snabbt och går sedan. Spekulanten ovan blir upprörd och frågar mig ”Får jag fråga, är han sjuk?”. Jag kan inget annat än att säga att det är han, (min vetskap om stro- ken). Spekulanten frågar mig då i ännu mer upprörd ton ”Menar du att kro- nofogden slänger ut en gammal sjuk människa på gatan?”. Jag försöker för- klara att ägaren har ett socialt skyddsnät och att god man försöker lösa si- tuationen med lån som vi hoppas bli klart före auktionen. Spekulanten går i väg mycket upprörd. Efter halva visningstiden har alla spekulanter gått och vi står sedan i kö- ket och pratar med N.N. och har ett lugnt och bra samtal. Vi har vid visningstillfället inte uppfattat honom som varken gammal eller förvirrad. Han använder rullator pga sin stroke. Jag tycker även att vi försökte genomföra visningen på så bra och respektfullt sätt som möjligt för alla parter trots den udda situationen. I ett beslut anförde JO följande. Av utredningen framgår att genomförde en visning av en bostadsrättslägenhet inför en exekutiv försäljning av denna när bostads- rättshavaren satt i köket iklädd endast en blöja. Fråga är om Kronofogdemyn- digheten borde ha genomfört visningen under dessa förhållanden. Den rättsliga regleringen framgår av yttrande. Det åligger att se till att en förrättning inte orsakar en enskild större olägenhet än vad som är nödvändigt. Den enskilde ska därför alltid behandlas med respekt och värdighet. Åtgärderna måste vara proportion- erliga och får alltså inte utgöra ett onödigt intrång i den enskildes personliga integritet. har i sitt remissvar vidgått att visningen inte borde ha genomförts under de förhållanden som rådde. Jag kan inte annat än att hålla med. ska därför kritiseras för det olämpliga i att ge- nomföra visningen av lägenheten när bostadsrättshavaren satt i köket iklädd endast en blöja. 2017/18 JO1 I ett mål om verkställighet betalade ut pengar till gäldenären i stället för till sökanden, skickade ett kravbrev till sökanden i stället för till gäldenären när den felaktiga utbetalningen uppdagades och dröjde därefter med utbetalningen av pengarna till sökanden (Dnr 548-2016) Beslutet i korthet: I en brottmålsdom förpliktade den tilltalade att betala jämte ränta till målsäganden. Efter att målsäganden hade ansökt om verkställighet betalades pengarna in till Kronofogdemyn- digheten. Av misstag betalade emellertid ut peng- arna till den tilltalade i stället för till målsäganden. När detta uppdagades skickade ett kravbrev till målsäganden i stället för till den tilltalade. För dessa felaktiga åtgärder får kritik. Målsäganden fick till slut sina pengar av . Det hade då gått mer än sedan han påpekade att han inte hade fått pengarna. För denna långa handläggningstid får också kritik. med an- ledning av handläggningen av en ansökan om verkställighet. Av anmälan med bilagor framgick bl.a. följande: I en brottmålsdom förpliktade den till- talade att betala jämte ränta till målsäganden . ansökte . om verkställighet hos Kronofogdemyn- digheten. Ett belopp om betalades in till Kronofogdemyndig- heten. I samband med att mamma kontaktade Kronofogdemyndig- heten per telefon upptäcktes att pengarna av misstag hade betalats ut till den tilltalade, dvs. gäldenären, i stället för till . Den handläggare på som mamma ta- lade med uppgav att myndigheten skulle kräva tillbaka pengarna från gäldenä- ren och uppmanade . att begära skadestånd hos Kronofogdemyn- digheten. Därefter mottog . ett kravbrev från , vari han uppmanades att återbetala . Han kontaktade Kro- nofogdemyndigheten och fick beskedet att han kunde bortse från kravbrevet samt att myndigheten skulle skicka ut det till rätt mottagare, dvs. för anmälan till JO hade inte beta- lat ut några pengar till . JO begärde in handläggarnoteringar i verkställig- hetsärendet och akt i skadeståndsärendet. Av handlingarna framgick bl.a. att hade beslutat att betala ut ersättning till . med , men att en förutsättning för utbetalningen av ersättningen var att . överlät sin fordran på gäldenären till staten. JO uppmanade att lämna upplysningar om och yttra sig över handläggningen av ärendet. Av yttrandet skulle särskilt framgå vilka överväganden som hade gjort i samband med att det uppmärksammades att beloppet hade betalats ut till fel person. Berörd befattningshavare skulle ges tillfälle att lämna synpunkter, och det skulle framgå av remissvaret att så hade skett. skulle även redovisa sin bedömning av det som kommit fram. , genom kronodirektören och verks- juristen , gav in följande yttrande tillsammans med bl.a. ett un- deryttrande från Enhet Verkställighet Mellersta Väst/Medel (här utelämnat; JO:s anmärkning): (gäldenären) att be- tala skadestånd till . (sökande) med jämte ränta. I an- sökan som inkom till Kronofogden begärde sökanden att domen skulle verkställas (mål nr U-21744–15). mottog Kronofogden kontant betalning i målet med motsvarande förpliktelsen jämte upplupen ränta och Kronofogdens grundavgift om . betalade Kronofogden ut till gäldenä- ren. I telefonsamtal med sökanden har han uppmanats att ansöka om skadestånd hos Kronofogden för den ekonomiska skada han lidit på grund av den felaktiga utbetalningen. Kronofogden har även skickat ett kravbrev till gäldenären för att återfå de felaktigt utbetalade pengarna. Av misstag har dock detta brev först ställts till sökanden. inkom sökanden med ett skadeståndsanspråk mot Kronofogden på . I beslut tillerkändes sökanden skadestånd med under förutsättning att han överlåter sin fordran på gäldenären till staten. Nämnda överlåtelse har skett , varför Kronofogden därefter har utbetalat skadeståndsersätt- ningen till sökanden. Kronofogden handlägger utsökningsmål genom ett teambaserat arbetssätt. Samtliga team som varit inblandade i handläggningen har lämnat uppgifter och synpunkter inför upprättandet av aktuellt yttrande. Det är uppenbart att Kronofogden brustit i sin handläggning då myndig- heten av förbiseende betalat ut ett belopp om till gäldenären istäl- let för till sökanden. Kronofogden beklagar det inträffade. Som en förkla- ring, inte som ett försvar, till det inträffade vill Kronofogden framhålla att myndigheten är i slutskedet av utvecklingen av ett nytt IT-stöd för bokfö- ring av medel. Under detta utvecklingsskede bokför Kronofogden medel och händelser i två olika system (det gamla och det nya) och pengar måste 2017/18 JO1 2017/18 JO1 ibland skickas mellan systemen, bl.a. för att pengar ska kunna betalas ut. I aktuellt fall är det precis vad som har hänt, dvs. pengar har skickats från det nya systemet till det gamla. I samband med denna överföring har det skett ett misstag i den registreringen av pengar, vilket fått till följd att dessa utbetalats till gäldenären istället för till sökanden. Bokföringsteamet har haft en hög arbetsbelastning vilket har påverkat hand- läggningen av detta ärende negativt. Det faktum att ett kravbrev som rätte- ligen skulle skickats till gäldenären i syfte att återkräva den felaktiga utbe- talningen istället har skickats till sökande är ytterligare ett bevis på den bristfälliga handläggningen av ärendet. Kronofogden har varit föremål för ett flertal anmälningar där fråga varit om uppenbart felaktiga utbetalningar från myndighetens sida. I JO-beslut med dnr 3890-2014 rörde det sig om en utbetalning som felaktigt skett till tredje man istället för till gäldenären och i ärende med dnr 3029-2015 (under handläggning av JO) handlade det om en felaktig utbe- talning till sökanden som rätteligen skulle gjorts till gäldenären. Så länge som utvecklingen av det nya bokföringssystemet pågår och bokföring måste ske i två separata system finns en risk för att ytterligare felaktiga utbetalningar kommer att ske. Denna risk är svår att helt reducera. För att parterna i utsökningsmålen inte ska bli onödigt drabbade av sådana felak- tigheter har Kronofogden reviderat sina rutiner för skadeståndshantering. Kronofogdens och andra förvaltningsmyndigheters skadereglering re- gleras i förordningen (1995:1301) om handläggning av skadeståndsanspråk mot staten och den materiella prövningen av skadeståndskrav sker normalt sett utifrån bestämmelsen i 3 kap. 2 § skadeståndslagen. Myndigheten re- glerar också skadeståndshanteringen internt genom styrande dokument som bl.a. beskriver handläggningen av ett skadeståndsanspråk. Att Kronofogden skulle kunna pröva frågor om felaktigheter och brister i myndighetsutöv- ningen och även utbetala ekonomisk ersättning till skadelidande i annan form än skadeståndsvägen ställer sig myndigheten avvisande till. Det är Kronofogdens bestämda uppfattning att ersättning till en part som exem- pelvis drabbats av en felaktig utbetalning först kan utbetalas efter att an- språket vederbörligen prövats och beviljats i enlighet med nämnda skade- regleringsprocess. Kronofogdens handläggning och prövning av skadeståndsanspråk tar ofta vilket medför att den skadelidande kan få vänta en relativt på att få sin ersättning. Med hänsyn bl.a. till de ärenden avseende felaktiga utbetalningar som uppmärksammats av JO har Kronofogden be- slutat att i viss mån ändra sin skadeståndshantering och en ny anvisning har tagits fram för ändamålet. Syftet med den ändrade hanteringen är att kunna påskynda beredning och beslut av skadeståndsanspråk i enkla fall, då det exempelvis handlar om en uppenbar felaktighet av Kronofogden. I sådana situationer ska anspråk kunna beredas omgående av Kronofogdens admi- nistrativa enhet med påföljande beslut av verksamhetschef, utan att kom- municering med de operativa funktionerna i myndigheten krävs. Det nya förfarandet innebär att Kronofogdens skadeståndsprocess kan påskyndas väsentligt i dessa fall och den skadelidande få sin ersättning betydligt snabbare än vad som varit fallet.