yttr · H305MJU5y · 2016-05-25 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets yttrande beslutade att ge bl.a. miljö- och jordbruksutskottet tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (prop. 2015/16:100) samt de motioner som väckts med anledning av propositionen, i de delar som rör respektive utskotts beredningsområde. Miljö- och jordbruksutskottet har beslutat att yttra sig över propositionen och partimotionerna 2015/16:3398 (KD), 2015/16:3403 (L), 2015/16:3404 (C) och 2015/16:3406 (M) i berörda delar. Miljö- och jordbruksutskottet anser att finansutskottet bör tillstyrka regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och avstyrka motionerna i berörda delar. I yttrandet finns fyra avvikande meningar (M, C, L, KD). I detta yttrande behandlar utskottet ekonomiska vårproposition i de delar som rör utskottets beredningsområde. Behandlingen begränsar sig därmed till regeringens förslag och bedömningar när det gäller riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Fyra motioner har väckts med anledning av propositionen i de delar som rör utskottets beredningsområde. Klimatet är vår tids ödesfråga Klimatfrågan är regeringens högst prioriterade miljöfråga. Vid i kom samtliga 193 medlemsländer överens om ett nytt globalt och rättsligt bindande klimatavtal. antog FN:s medlemsländer Agenda 2030 med 17 globala mål för hållbar utveckling. Genom målen förenas ansvaret för miljö och klimat med social och ekonomisk utveckling. Länderna ska verka för att målen uppnås till 2030. Nyckeln till att minska de globala klimatutsläppen är enligt regeringens uppfattning att rikare länder går före och minskar sina utsläpp samt utvecklar och sprider lösningar, som utvecklingsländer ges stöd i sin klimatomställning och klimatanpassning. skärper den nationella klimatpolitiken och minskar utsläppen. Regeringen har vidtagit nya åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser i till 2020 och därefter. Med regeringens politik uppgår de statliga klimatinvesteringarna i och internationellt till 2016. Investeringarna görs inom framför allt fyra områden: förnybar energi, fossilfria resor samt lokala och internationella klimatinvesteringar. Regeringen anför även att man i enlighet med principen om att förorenaren ska betala stärker arbetet med att öka miljöskatternas styrande effekt. Regeringen anser att EU måste inleda arbetet med att ratificera och genomföra . En viktig del är att hitta lösningar som möjliggör en ökad klimatambition inom EU. Det är viktigt att beaktas fullt ut i det fortsatta genomförandet av 2030-ramverket och att EU hittar vägar som möjliggör deltagande i de femåriga ambitionscyklerna. politik för global utveckling är ett viktigt verktyg för att effektivisera det gemensamma arbetet för att uppnå de globala målen och 2030-ramverket. Regeringen anför vidare att skärper den nationella klimatpolitiken och minskar utsläppen för att bidra till en globalt hållbar utveckling som håller den globala temperaturökningen så långt som möjligt och strävar efter att begränsa den till . –2018 ska utsläppen av växthusgaser i minska tydligt. har antagit ett etappmål om att klimatutsläppen ska minska till 2020 jämfört med . Regeringen bedömer att målet kommer att uppnås (skr. 2015/16:87). Miljömålsberedningen har i parlamentarisk enighet i sitt delbetänkande (SOU 2016:21) föreslagit ett klimatpolitiskt ramverk med ett långsiktigt mål och en klimatlag som tydliggör processerna och långsiktigheten i klimatpolitiken. Miljömålsberedningen har också föreslagit att regeringen inrättar ett oberoende klimatpolitiskt råd. Regeringen delar Miljömålsberedningens syn att ska vara ett ledande land i det globala arbetet med att förverkliga ambitiösa målsättningar. ska fortsätta vara en internationell förebild genom sitt nationella klimatarbete. Beredningens förslag har remitterats. Regeringen avser att utarbeta en nationell strategi för klimatanpassning i syfte att långsiktigt stärka klimatanpassningsarbetet och den nationella samordningen av detta arbete. Klimatet är vår tids ödesfråga I partimotion 2015/16:3406 av och (båda M) och partimotion 2015/16:3398 av m.fl. (KD) anförs att det för Alliansen är en självklarhet att måste vara pådrivande i omställningen till en klimatneutral ekonomi och ett giftfritt samhälle, och lika självklart att detta inte står i motsats till tillväxt och jobbskapande utan att miljö och tillväxt kan gå hand i hand. För detta krävs väl utformade och effektiva styrmedel. Förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan som förnybar och miljövänlig teknik tillåts växa fram. På så sätt ger åtgärderna största möjliga resultat för miljön. I partimotion 2015/16:3398 av m.fl. (KD) anförs vidare att en viktig del av det kristdemokratiska idéarvet är förvaltarskapsprincipen. Motionärerna anför att den ställs på sin spets i politik för en hållbar miljö. Klimatutmaningen är vår tids största miljöutmaning. Motionärerna anför vidare att de därför har satt ambitiösa mål när det gäller att minska utsläppen, såväl på Sverige- som på EU-nivå. Utöver själva miljöfrågan som utsläppen av växthusgaser utgör, följer det etiska problemet att det är världens fattigaste människor som betalar det högsta priset när jordens medeltemperatur ökar. Enligt partimotion 2015/16:3403 av m.fl. (L) stannar miljöförstöring och klimathot inte vid nationsgränser. ska vara en förebild och en pådrivande kraft inom EU och i det globala arbetet för ett hållbart samhälle – ett land som visar ledarskap och förenar välstånd med ansvar för miljö och klimat. Liberalerna driver på för att jordbruks- och livsmedelspolitiken ska ha ett tydligt konsument- och hållbarhetsperspektiv. Jordbruket ska i likhet med andra sektorer bära sina egna miljö- och klimatkostnader men ska också ersättas för kollektiva nyttigheter som naturvård samt bevarande av den biologiska mångfalden. Därigenom förstärks drivkrafterna för effektivisering och klimatsmart teknik. I partimotion 2015/16:3404 av m.fl. (C) anförs att det har uppstått ett överskott av utsläppsrätter. En marknadsstabilitetsreserv har införts för att hantera överskottet av utsläppsrätter. Det är ett viktigt steg i rätt riktning. Dock behöver fler utsläppsrätter försvinna permanent, både från marknaden och från reserven. Motionärerna vill därför annullera överskottet av utsläppsrätter, motsvarande koldioxid, med syftet att öka verksamheters incitament att minska sina utsläpp. behandling och kompletterande uppgifter Klimatet är vår tids ödesfråga Enligt årets budgetproposition (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) behövs ett pris på utsläpp av koldioxid i alla länder. Legitimiteten för marknadsbaserade styrmedel bygger på att de anses relevanta och att de bidrar till de långsiktiga målen. EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS) behöver stärkas. Regeringen anser att man nu bör fortsätta att reformera och utveckla systemet på ett sätt som säkerställer en rimlig prissignal, handelssystemets långsiktiga funktion och dess styrsignaler till näringslivet. Regeringen anför även att den ska verka för en fortsatt reform av systemet med syfte att öka klimateffektiviteten. I faktapromemoria 2014/15:FPM47 Översyn av EU:s handelssystem för utsläppsrätter – genomförande av 2030-ramverket anförs att regeringen ställer sig positiv till att kommissionen har genomfört en översyn av EU ETS i enlighet med rådsslutsatserna . Regeringen betonar vikten av ett stabilt, långsiktigt, förutsägbart och välfungerande EU ETS med stärkt prissignal för att uppnå EU:s långsiktiga klimatmål på ett kostnadseffektivt sätt. Ett stärkt EU ETS är också viktigt för den inre marknaden och kommer att driva investeringar i förnybar energi och energieffektivisering. Regeringen står bakom de slutsatser som antogs vid och som anger att fri tilldelning inte ska upphöra för de sektorer som löper avsevärd risk för koldioxidläckage, så länge motsvarande åtgärder inte vidtas i andra ekonomier. Regeringen anser dock att den fria tilldelningen måste begränsas och de nuvarande kriterierna för bedömning av avsevärd risk för koldioxidläckage bör ses över för att fokusera på de sektorer som är verkligt utsatta. Regeringen anser att riktmärkena för fri tilldelning bör uppdateras för att spegla den tekniska utvecklingen och att det är positivt att tilldelningen anpassas mer till faktiska produktionsnivåer. Vidare anser regeringen att de mekanismer för solidaritet som skapades vid , t.ex. moderniseringsfonden, inte ska kunna gå till investeringar i fossil energi utan måste inriktas på åtgärder för förnybar energi och energieffektivisering. I regeringens skrivelse Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2015/16:75) anför regeringen att den i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 20 s. 90) redovisade en beräkning av storleken på det förväntade överskottet av tilldelat utsläppsutrymme från första åtagandeperioden under Kyotoprotokollet till för klimatförändringar. Regeringen redovisade även sin bedömning att ett värde för överskottet inte kan beräknas. I budgetpropositionen begärde regeringen vidare bemyndigande att annullera det överskott som inte behövs för att uppfylla åtagande under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod, vilket bifölls av (bet. 2014/15:MJU1, rskr. 2014/15:81). Den tilldelade mängden utsläppsutrymme utgör huvuddelen av innehav av utsläppsrätter. Vid avräkningen och redovisningen av åtagande till FN av första åtagandeperioden kommer det överskott av tilldelad mängd utsläppsutrymme som förfogar över och som inte behövs för att uppfylla åtagandet att annulleras i enlighet med bemyndigande. I propositionen Godkännanden för Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod (prop. 2014/15:81) har regeringen redovisat hur kan fullgöra sitt åtagande under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod och hur huvuddelen av det samlade överskottet av Kyotoenheter hanteras. biföll regeringens förslag i proposition 2014/15:81 (bet. 2014/15:MJU13, rskr. 2014/15:202). utarbetades förslag till regeringsbeslut för uppdrag till att genomföra de förslag i proposition 2014/15:81 som har behandlat. Regeringsbeslut togs och genomförde fullgörandet och annulleringen . Hur innehav av Kyotoenheter från klimatprojekt utomlands ska hanteras har ännu inte underställts för beslut. Regeringen avser att återkomma i den frågan. Enligt propositionen ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. För att nå målet om en fossilfri fordonsflotta höjdes energiskatten på bensin och diesel 2016. ska vidare analysera hur en avståndsbaserad vägslitageskatt för tunga lastbilar kan utformas, och regeringens ambition är att en sådan skatt ska införas. Regeringen anför även att den stärker dialogen med näringsliv, kommuner, universitet och högskolor, andra offentliga aktörer samt det civila samhället genom initiativet Fossilfritt . En fossilfri fordonsflotta är en prioriterad fråga för regeringen. Minskade utsläpp från transportsektorn är centralt för att ska nå sina långsiktiga klimatmål. För detta krävs ett mer transporteffektivt samhälle i kombination med mer resurseffektiva fordon och en övergång till förnybara energislag. Regeringens ambition är ett vägtransportsystem vars fordon drivs med förnybara drivmedel eller elektricitet. Transportsystemet ska utvecklas så att det blir långsiktigt hållbart. Miljöpåverkan från transportsektorn och dess utsläpp av växthusgaser ska minska. mål om att andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara 2020 uppnås med befintliga styrmedel och åtgärder. uppgick andelen förnybar energi i transportsektorn till . Regeringen har presenterat nya åtgärder för att höja den andelen ytterligare till 2020 och avser att intensifiera insatserna för att nå målet om en fossilfri fordonsflotta. Regeringens målsättning är att så snabbt som möjligt få regler på plats som ger långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel. Arbetet med att genomföra och för framtiden utveckla stadsmiljöavtalen ytterligare med fokus på hållbara transporter i städer är fortsatt prioriterat. Begränsningen för hur stor andel biodrivmedel som är skattebefriad i låginblandad bensin och diesel har slopats, vilket möjliggör ytterligare stöd till förnybara drivmedel. Regeringen bedömer att det finns en betydande potential för ökad användning av biodrivmedel. Regeringens målsättning är att så snabbt som möjligt få regler på plats som ger långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel. Befrielsen från koldioxidskatt som tillämpat för biodrivmedel utgör enligt Europeiska kommissionen ett statligt stöd. Därför kunde kommissionen inte godkänna det svenska upplägget att kombinera skattebefrielsen med en s.k. kvotplikt för biodrivmedel. fick dock fortsatt statsstödsgodkännande för befrielse från koldioxidskatt och viss andel av energiskatten för hållbara biodrivmedel. För flytande biodrivmedel gäller godkännandet t.o.m. utgången av 2018 och för biogas som används som drivmedel t.o.m. utgången av 2020. Hållbara förnybara bränslen ska ges minst lika goda förutsättningar som att konkurrera med fossila bränslen så att de utgör en successivt ökande andel. Regeringen bedömer att det är möjligt att sänka skatten på vissa biodrivmedel utan att komma i konflikt med . Regeringen föreslår därför i propositionen Vårändringsbudget sänkt skatt på vissa biodrivmedel fr.o.m. . Regeringen anser enligt propositionen att det är viktigt att satsa på elektrifiering av transportsektorn. Det har därför avsatts medel till den s.k. supermiljöbilspremien. Regelverket för premien för att möjliggöra stöd till fler rena elbilar har även ändrats. I budgetpropositionen aviserade regeringen att den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöbilar bör förlängas . Eldrivna bussar har stor potential att minska utsläppen av växthusgaser och luftföroreningar. För att främja introduktionen av eldrivna bussar på marknaden införs en elbusspremie. Regeringens satsning på stadsmiljöavtal innebär också möjligheter för kommuner och landsting att söka stöd för bl.a. laddinfrastruktur för eldrivna bussar. Regeringen bedömer att det finns en effektiviseringspotential för såväl lätta som tunga fordon. Bonus–malus-utredningen (dir. 2015:59) fick i uppdrag att föreslå hur miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid kan premieras vid inköpstillfället genom en bonus medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med högre skatt (malus). Utredningen lämnade sitt betänkande . Fram tills ett nytt system är på plats är det viktigt med en supermiljöbilspremie. Detta gäller också en nedsättning av förmånsvärdet för vissa miljöbilar. I partimotion 2015/16:3398 av och (båda M) och partimotion 2015/16:3398 av m.fl. (KD) anförs att den svenska fordonsflottan måste bli mer hållbar och att utsläppen från transportsektorn måste minska. Beroendet av fossila bränslen är både en belastning på miljön och en säkerhetspolitisk risk. Styrmedel som skattebefrielse för biodrivmedel, differentierad fordonsskatt och supermiljöbilspremien har enligt partimotion 2015/16:3404 av m.fl. (C) bidragit till förbättringar. Denna omställning bör dock påskyndas med nya och utvecklade styrmedel för att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta. Det övergripande målet är att minska utsläppen från transporterna. Därför bör styrmedlen i största möjliga mån ha klimateffektivitet som utgångspunkt. För att minska utsläppen från transportsektorn och öka användningen av biodrivmedel bör det införas ett kvotpliktssystem, med drivmedlens klimateffektivitet i fokus. Kraven bör öka stegvis , då fordonsflotta ska vara fossiloberoende. Kvoterna måste vara långsiktigt förutsägbara och tillräckligt ambitiösa för att driva utvecklingen mot en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Höginblandade biodrivmedel, som B100, ED95, biogas och E85, bör undantas från ett kvotpliktssystem . Det är också viktigt att en kvotplikt möjliggör initiativ utanför kvoten, så att kvoten inte utgör ett tak för ökad inblandning av biodrivmedel. Därför bör drivmedelsleverantörer som vill göra mer än vad kvoten kräver premieras. Reglerna bör utformas i samarbete med de berörda aktörerna. Dessutom vill motionärerna se än bättre och mer långsiktiga spelregler för de förnybara bränslena och se över möjligheten att helt skattebefria förnybara drivmedel i de gröna näringarna. Motionärerna vill också driva frågan om ändrade i samband med den översyn av EU:s klimatpolitik till 2030 som kommer . I partimotion 2015/16:3404 av m.fl. (C) anförs att nyköp av bilar med låga eller inga utsläpp i ett bonus–malus-system får kraftiga miljöbonusar, som finansieras via avgifter på de bilar som har höga utsläpp. Ett system för bonus–malus är ett kraftfullt verktyg i arbetet med att ställa om den svenska fordonsflottan. Mot bakgrund av detta kommer motionärerna i framtida budgetmotioner att återkomma med förslag om ett system för bonus–malus. Motionärerna vill även införa en miljöpremie för de bästa lastbilarna och bussarna. En supermiljölastbilspremie respektive en supermiljöbusspremie kan med fördel utformas enligt samma principer som för personbilar. Enligt partimotion 2015/16:3403 av m.fl. (L) krävs det åtgärder för att nå det långsiktiga målet om en fossilfri fordonsflotta. Motionärerna har föreslagit en omvänd miljöbilsbonus som bör utformas som en förhöjd skatt på bilar med negativ klimatpåverkan och fordonsskatt baserat på fordonets koldioxidutsläpp per kilometer. Bonus–malus-utredningen (Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon, Betänkande av Bonus–malus-utredningen, SOU 2016:33) föreslår att det införs ett nytt bonus–malus-system för personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar av fordonsår 2018 eller senare som registreras i vägtrafikregistret eller . Malusdelen ska även för det nya bonus–malus-systemet regleras i vägtrafikskattelagen (2006:227) och bonusdelen regleras i den nu gällande förordningen (2011:1590) om supermiljöbilspremie. Bonusen ska benämnas supermiljöbilsbonus. Liksom tidigare tas ett grundbelopp på ut för alla lätta fordon oavsett om fordonet berättigar till bonus eller belastas med malus. Den femåriga befrielsen från fordonsskatt slopas i och med att det nya bonus–malus-systemet införs. Enligt information från har Bonus–malus-utredningen remitterats. Remissvaren ska ha kommit in till . I propositionen anförs att investeringsstödet till lokala klimatåtgärder, Klimatklivet, bidrar till ökade klimatinvesteringar och är ett viktigt bidrag i arbetet med miljömålen. Regeringen följer noga utvecklingen och kommer att presentera åtgärder för att nå miljömålen. Miljö och klimat behöver fortsätta att integreras i de politikområden där drivkrafterna och lösningarna till miljöproblemen finns. Regeringen prioriterar arbetet med att uppnå en giftfri miljö genom att minska förekomsten av hormonstörande och hälsofarliga ämnen i dricksvattnet. När inte räcker till ska ha ambitionen att pröva att gå före med nationell lagstiftning mot farliga kemikalier. Förebyggande och utfasning av särskilt farliga ämnen bör säkerställas genom förbättrad information om produkters återvinningsbarhet, krav på information om utbytbarhet och innehåll av särskilt farliga ämnen samt ytterligare begränsningar av sådana ämnen i befintlig produktlagstiftning. En kartläggning av förekomsten av farliga ämnen som ännu inte är reglerade i EU genomförs. Kartläggningen omfattar farliga ämnen i konsumentprodukter. Regeringen ska tillsätta en utredning som ska analysera behovet av beskattning för att minska spridningen av kadmium och andra hälso- och miljöfarliga ämnen och tungmetaller i miljön. Utredningen ska också göra en översyn av skatten på bekämpningsmedel och analysera om det går att öka skattens effektivitet samt styrande effekt när det gäller hälsa och miljö. års ekonomiska vårproposition kommer regeringen inkludera en miljöbilaga som ger en fördjupad bild av regeringens strategi för miljömålsarbetets olika delar. Levande hav och vatten Rent vatten är en livsförutsättning. Det behövs både skydd och förebyggande åtgärder för att säkra tillgången till rent vatten. Ett åtgärdsprogram för hur ska genomföra EU:s ramdirektiv utarbetas. och Kemikalieinspektionen har gemensamt startat ett nationellt nätverk för högfluorerade ämnen (PFAS) för myndigheter, forskare, länsstyrelser, kommuner, miljökonsulter och dricksvattenproducenter. Nätverket fokuserar på att öka kunskapen om egenskaper och förekomst och att diskutera lösningar för att få bort PFAS-ämnen i marken och dricksvattnet. Enligt partimotion 2015/16:3398 av och (båda M) och partimotion 2015/16:3398 av m.fl. (KD) krävs nya styrmedel för att minska användningen av gifter i vår vardag. Därtill måste arbeta oförtröttligt på den internationella arenan för att bidra till de globala utsläppsreduktioner som behöver uppnås. Motionärerna anför i partimotion 2015/16:3398 av m.fl. (KD) vidare att de också vill verka för att förhindra spridningen av giftiga kemikalier i vår miljö. Detta är en viktig aspekt av det förebyggande hälsoarbetet. Inte minst gäller det barns vardagsmiljöer. Motionärerna vill t.ex. ha giftfria förskolor och jobbar för att man ska ställa större krav när det gäller t.ex. barnens leksaker, nappflaskor samt mat och dryck. EU har en nyckelroll i arbetet för att öka kemikaliesäkerheten, bl.a. för att utveckla arbetet med gemensamma åtgärder mot spridning av gifter och läkemedelsrester till våra hav och vattendrag. I partimotion 2015/16:3404 av m.fl. (C) anförs att vissa farliga kemikalier bör förbjudas. Andra kemikalier är vanliga och inte giftiga nog att förbjudas men kan i större mängder, eller i kombination med varandra, ändå vara skadliga. Dessa ämnen bör bära sina kostnader och användningen av dem bör minska. Enligt partimotion 2015/16:3403 av m.fl. (L) avsatte liberalerna i höstbudgeten medel till nationella klimatinvesteringar för riktade och långsiktiga klimatinvesteringar, till restaureringsinsatser i syfte att bevara och utveckla den biologiska mångfalden samt till Kemikalieinspektionen med syfte att utöka marknadstillsynen när det gäller giftiga konsumentprodukter med särskilt fokus på produkter riktade mot barn. I samband med avfallspolitiken prioriterade motionärerna även anslag till ökad giftsanering av områden som kan användas till bostadsbyggande samt av områden som är särskilt angelägna ur risksynpunkt. Levande hav och vatten Enligt partimotion 2015/16:3404 av m.fl. (C) är tillgången på rent vatten och livskraftiga ekosystem mycket angelägna framtidsfrågor. Ett långsiktigt och målmedvetet arbete behöver bedrivas, och för det krävs en stark och sammanhållen havs- och vattenpolitik. En stor del av arbetet sker i samarbete med länder inom EU och i . Men minst lika mycket behöver ske på nationell, regional och lokal nivå. Stora miljövinster kan nås genom att långsiktigt planera för hur havs- och vattenresurser ska nyttjas hållbart. En långsiktigt hållbar planering i kombination med ett skydd av kust- och havsområden, enligt de internationella Nagoyamålen som ska uppfylla, skapar förutsättningar för att säkra de ekosystemtjänsterna för framtida generationer. Kretsloppsarbetet behöver stärkas för att minska förekomsten av farliga kemikalier, mikroplaster och marint skräp i våra vattenområden. nedskräpning är en global utmaning. Men det är ett problem även i . Motionärerna vill stärka arbetet med att minska förekomsten av plaster i våra hav och säkerställa att en god avfallshantering finns längs våra kuster. Motionärerna vill även öka insatserna för en bättre vatten- och havsmiljö. Det behövs insatser för att minska belastningen av näringsämnen såsom kväve och fosfor. Därför är det viktigt att ta vara på och stimulera kreativa och innovativa nya affärsmodeller samt kostnadseffektiva initiativ på lokal nivå för att nå resultat i åtgärdsarbetet. I partimotion 2015/16:3403 av m.fl. (L) anförs att motionärerna gjorde särskilda satsningar för att förstärka den havs- och vattenrelaterade miljöövervakning som Havs- och vattenmyndigheten utför samt en satsning för renare stränder runt om i .