yttr · H305EUN1y · 2016-01-01 00:00:00 — Verksamheten i Europeiska unionen (skr. 2015/16:115) beslutade att ge tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2015/16:115 Verksamheten i Europeiska unionen . I skrivelsen om verksamheten i Europeiska unionen behandlas övergripande utvecklingen i EU (del 1), frågor under allmänna rådet (del 2), EU:s förbindelser med omvärlden (del 3), ekonomiska och finansiella frågor (del 4), rättsliga och inrikes frågor (del 5), sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård (del 6), konkurrenskraftsfrågor (del 7), transport, telekom och energi (del 8), jordbruk, fiske och livsmedel (del 9), miljö (del 10), utbildning, ungdom, kultur och idrott (del 11) och EU:s institutioner (del 12). I bilagorna redogör regeringen för mål av svenskt intresse vid och för de beslut i ministerrådet som inte har stött. Synpunkter av övergripande karaktär vill uttrycka sin uppskattning över skrivelsen som ger en bred översikt över verksamheten i EU 2015. Relationerna mellan regeringen och behandlas övergripande i avsnitt 1.1 i skrivelsen (Information till och överläggning och samråd med ). Kontakterna mellan och regeringen och på tjänstemannanivå har fungerat väl. Samarbetet har även fortsatt präglats av god samarbetsanda, effektiv handläggning och beredskap för nödvändig flexibilitet. Det löpande arbetet i nämnden följer rådets dagordning och tidsramar. har extraordinära händelser såsom terroristattacker och stora flyktingströmmar medfört extrainsatta möten i rådet och och extra samråd i nämnden med kort varsel. Processen i rådet har varit ryckig och det har ofta varit oklart vilka frågor som kommer att hanteras och på vilket sätt, särskilt vid möten i utrikesrådet och rådet för rättsliga och inrikes frågor. Nämnden har förståelse för att vissa frågor måste hanteras skyndsamt och att det varit ett komplicerat förhandlingsläge i många situationer. har delar av nämnden uttryckt att sent inkomna underlag försvårat nämndens ställningstaganden. Totalt har åtta ordinarie möten i och informella möten mellan stats- och regeringscheferna ägt rum, inklusive extra möten. Statsministern har informerat och samrått med nämnden inför samtliga av dessa möten. Statsministern återrapporterade till efter Europeiska rådets möten . Vid båda tillfällena skedde återrapporten via telefon. Övriga återrapporteringar ägde rum i kammaren. Berörda statsråd samråder med nämnden inför alla ordinarie möten i rådet. Utöver dessa ordinarie möten har regeringen samrått med nämnden inför ett flertal extrainsatta rådsmöten. Några av dessa sammanträden har ägt rum via telefon. Utgångspunkten är, vilket regeringens skrivelse speglar, att regeringens samråd med ska ske i närvaro av statsråd och ledamöter vid sammanträden. När nämnden inte sammanträder sker samråd skriftligen. Antalet skriftliga samråd med nämnden har ökat och utgör nu en större del av nämndens arbete jämfört . Skriftliga samråd genomförs löpande och sker ofta inom korta tidsramar. Det gäller dels A-punkter, dvs. beslutspunkter där en överenskommelse redan har nåtts vid förberedande möten och som rådet kan besluta utan diskussion, dels inför rådsbeslut som antas med s.k. skriftliga förfaranden i rådet och dels då frågor läggs till en rådsdagordning efter ordinarie sammanträde eller då dokument tillkommit som inte varit tillgängliga för nämnden under sammanträdet. Ledamöter i nämnden har vid ett antal tillfällen begärt att få kompletterande information i samband med skriftliga samråd. Sammantaget fick regeringen stöd för sina ståndpunkter av en majoritet i nämnden, såväl vid sammanträden som vid skriftliga samråd. Synpunkter med anledning av de olika avsnitten I det följande lyfter fram några utvecklingslinjer och enskilda frågor som är av intresse för att belysa regeringens samråd med nämnden. Den övergripande utvecklingen i EU (del 1) När det gäller den övergripande utvecklingen i EU har migrationsfrågor och kampen mot terrorism präglat många av regeringens samråd med nämnden liksom relaterade frågor som rör EU:s yttre gränser och den geopolitiska oron i EU:s närområde. Andra viktiga frågor som nämnden diskuterat är en strategi för energiunionen och EU:s ställningstaganden inför klimatmötet COP 21 i . Frågorna har diskuterats . Horisontella frågor under allmänna rådet (del 2) Vad gäller horisontella frågor under allmänna rådet har regeringen bl.a. samrått med nämnden om 2020-strategin, om sammanhållningspolitiken och om riktlinjer för inom ramen för planeringsterminen. Regeringen har också samrått om färdigställande av den ekonomiska och monetära unionen. Det fanns stöd för regeringens ståndpunkter i dessa frågor medan delar av oppositionen förordade en mer restriktiv linje. Nämnden har också diskuterat det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning mellan kommissionen, rådet och . Regeringen fick stöd för sin ståndpunkt i denna fråga av en majoritet i nämnden. EU:s förbindelser med omvärlden (del 3) och rättsliga och inrikesfrågor (del 5) Flera stora utrikespolitiska händelser har satt prägel på samråden i . Inför möten i utrikesrådet har samråd om utvecklingen i och dess konsekvenser även fortsatt varit i fokus. Migration och kampen mot terrorism har dock varit de frågor som dominerat arbetet i nämnden. Mot bakgrund av det stora antalet förolyckade flyktingar och den livsfara som migranternas resor i överfulla farkoster över innebär sammankallades ett extra möte i . har migration och flyktingströmmarna till EU och därmed relaterade frågor varit de mest frekventa i inbegripet bevakning av EU:s yttre gränser, samarbete med länder i EU:s närhet om migration och tillämpningen av EU:s gemensamma asylsystem. De frågeställningar som aktualiserats har implikationer både för EU:s interna hantering och för EU:s relationer med tredjeländer. Samråd i nämnden har skett inför möten i utrikesrådet och rådet för rättsliga och inrikesfrågor så väl som allmänna rådet och . Diskussionen i nämnden har bl.a. rört vikten av att asylrätten värnas, möjligheterna för människor att lagligen söka asyl i EU och behovet av att skapa fler lagliga vägar in i EU, liksom frågan om säkra länder och huruvida är ett säkert land för återsändande av flyktingar. En majoritet i nämnden har stått bakom regeringens ståndpunkt att asylrätten ska värnas och att fler länder måste ta sitt ansvar att ta emot flyktingar. Vidare har nämnden inför möten i rådet för rättsliga och inrikes frågor ingående diskuterat system för en omfördelning av flyktingar inom EU. Nämnden har varit enig med regeringen om att det stora antal flyktingar som tagit emot ska beaktas vid beräkning av antalet asylsökande som ska omfördelas inom EU. Nämnden har också ingående diskuterat etableringen och inrättandet av Eunavfor MED, en insats för att bekämpa människosmuggling från centrala delar av södra . I nämnden underströks vikten av att insatsen är förenlig med folkrättens regler och genomförs med respekt för mänskliga rättigheter. Delar av nämnden har haft avvikande meningar i olika delar i de aktuella frågorna. Regeringen har dock huvudsakligen fått stöd för sina ståndpunkter. Även frågeställningar om terrorism berör EU:s samarbete inom ramen för rättsliga och inrikes frågor och EU:s förbindelser med omvärlden. Kampen mot terrorism har till följd av terrorattackerna i intensifierats och har varit föremål för regeringens samråd med nämnden vid ett flertal tillfällen . Vid ett informellt möte mellan stats- och regeringscheferna efter terroristattackerna i gjordes ett uttalande om kampen mot terrorism som sedan bekräftades av rådet för rättsliga och inrikes frågor vid ett extrainsatt möte efter attackerna i . Regeringen samrådde med nämnden vid ett extra telefonmöte i den delen, vilket anordnades med kort varsel. I rådets slutsatser betonades vikten av att påskynda redan överenskomna åtgärder. bl.a. genomförandet av EU-direktivet om passageraruppgifter. Slutsatserna betonar vidare frågor om skjutvapen, kontrollen av EU:s yttre gränser, utbyte av information och finansiering av terrorism samt straffrättsliga åtgärder mot terrorism och våldsam extremism. Det fanns stöd av en majoritet i . Flera partier har understrukit vikten av att bevaka rättighets- och integritetsfrågorna i dessa sammanhang. Vid samma tillfälle antog rådet slutsatser om rättsliga åtgärder mot radikalisering som leder till terrorism och våldsbejakande extremism. Frågan om användningen av vapen för terrorismändamål och olaglig handel med vapen har också föranlett diskussion i nämnden. Delar av oppositionen har framhållit svenska jägares behov av att fortsatt kunna använda vapen som är avpassade för jakt. Ekonomiska och finansiella frågor (del 4) När det gäller samråden om ekonomiska och finansiella frågor samrådde regeringen med nämnden om bl.a. en bryggfinansiering till ur den EU-gemensamma Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM). Syftet med bryggfinansieringen var att behövde medel att klara sin betalning till som löpte ut innan det tredje stödprogrammet till , som beslutats av , hann träda i kraft. Regeringen fick stöd av ståndpunkt att godkänna lånet medan delar av oppositionen förordade en annan hållning i frågan. Vidare har nämnden hanterat det förslag om en kapitalmarknadsunion som kommissionen presenterade . Som en del av kapitalmarknadsunionen presenterades även ett förordningsförslag om värdepapperisering och skapandet av ett europeiskt ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering. Regeringen fick stöd i ståndpunkt av en majoritet i nämnden. Nämnden diskuterade även vid ett antal tillfällen det arbete som inletts med investeringsplanen för EU och den europeiska investeringsfonden (Efsi). Regeringen fick stöd för sin ståndpunkt av en majoritet i nämnden. Vidare diskuterade nämnden kommissionens förslag till ändringar i direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning. Regeringen fick stöd av en enig nämnd inför rådets antagande av en politisk överenskommelse. Sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård (del 6) Regeringen har samrått med nämnden om sysselsättnings- och sociala frågor inom ramen för den europeiska planeringsterminen, bl.a. om kommissionens och rådets gemensamma sysselsättningsrapport, de landspecifika rekommendationerna samt sysselsättningsriktlinjer liksom inspel till Europeiska rådets möte . En majoritet av nämndens ledamöter ställde sig bakom regeringens ståndpunkt . Vidare har nämndens ledamöter fått löpande information om och diskuterat förslaget om en jämnare könsfördelning i börsnoterade bolagsstyrelser samt efterföljande kompromissförslag. En majoritet av nämndens ledamöter har vidhållit att de inte ställer sig bakom regeringens förslag till svensk ståndpunkt om stöd för det kompromissförslag som lagts fram i rådet. Oppositionen ansåg att reglerna för hur ägarna i ett företag utser styrelseledamöterna är en nationell angelägenhet. Konkurrenskraftsfrågor (del 7) har nämnden behandlat två övergripande frågor på konkurrenskraftsområdet inremarknadsstrategin för varor och tjänster och en strategi för en inre digital marknad. Regeringen har fått stöd sina ståndpunkter av en majoritet i nämnden. Transport, telekom och energi (del 8) På energiområdet har nämnden ett flertal gånger behandlat EU:s energiunion, bl.a. en strategi för en energiunion med en framåtblickande klimatpolitik, en strategi för energitrygghet samt ett styrningssystem för energiunionen inklusive klimat- och energiramverket 2030. Vid samtliga tillfällen har en majoritet i nämnden gett sitt stöd till regeringens ståndpunkt. har nämnden även fortsatt behandlat det fjärde järnvägspaketet och den s.k. marknadsöppningsdelen. Regeringen fick stöd för sin ståndpunkt av en majoritet i nämnden. Vid samråd lämnade dock samtliga oppositionspartier avvikande, men oliklydande, meningar. Jordbruk, fiske och livsmedel (del 9) Nämndens ledamöter har löpande behandlat kommissionens stödåtgärder med anledning av den svåra situationen för EU:s mejeri- och animaliesektorer. En majoritet i nämnden har uttryckt stöd för de föreslagna åtgärderna. Nämnden har även behandlat kommissionens förslag till förordning om genetiskt modifierade livsmedel och foder (GMO). Vid samrådet fanns det stöd för regeringens inriktning. Dock hade flera partier oliklydande avvikande meningar. Miljö (del 10) På miljöområdet har klimatfrågorna stått i centrum. Inför rådets behandling av (COP 21) i höll nämnden samråd . Det har vid samtliga tillfällen funnits stöd för regeringens ståndpunkt. Flertalet partier har dock vid ett eller flera tillfällen lämnat avvikande meningar i olika delar. Nämnden har även behandlat kommissionens förslag om ett reviderat system för handel med utsläppsrätter. Frågan var föremål för samråd . Samtliga oppositionspartier lämnade avvikande meningar, dock oliklydande, varmed regeringen fått stöd för sin inriktning. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (C), (S), (M), (S), (S), (SD), Lawen Redar (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (M), (S), (M), (M). Tryck: , 2016 Tryck: , 2016