yttr · H305SkU7y · 2016-06-09 00:00:00 — Även under de kommande prognosåren väntas de totala skatteintäkterna öka kraftigt, med . Samtliga skattebaser väntas bidra till ökningen. I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen två lagändringar på skatteområdet som brutto beräknas sänka de totala skatteintäkterna med 2016. Det handlar om en utvidgning av RUT-avdraget och sänkt skatt på biodrivmedel. I förhållande till budgetpropositionen har prognosen för de totala skatteintäkterna reviderats upp med 7–. Det beror på att konjunkturläget har utvecklats starkare än väntat och på att utsikterna framöver ser mer gynnsamma ut. I partimotion 2015/16:3406 av och (båda M) redovisas inledningsvis allianspartiernas gemensamma inriktning av skattepolitiken och därefter prioriteringar. Alliansen: står inför ett omfattande reformbehov. Med en alltmer tudelad arbetsmarknad stängs svaga grupper ute från arbetsmarknaden som har mycket svårt att få ett första jobb. En utbredd bostadsbrist runtom i landet försvårar för människor att flytta till jobben och företagens möjlighet att rekrytera. Skolresultaten och kunskapsnivån i den svenska skolan är fortsatt otillräckliga. behöver stora grupper nyanlända etableras i och på den svenska arbetsmarknaden. Kraftfulla jobb- och integrationsinsatser, ökat bostadsbyggande och reformer för att stärka konkurrenskraften kommer att vara centrala frågor . Fler jobb är grunden för en stark ekonomi och för att vi ska fortsätta att ha en hög kvalitet i välfärden. Vi prioriterar viktiga investeringar för att stärka svensk konkurrenskraft, med mer kunskap i skolan och bättre och utbyggd infrastruktur för att fortsätta att knyta ihop hela landet. Vi värnar och utvecklar välfärdens kärnverksamheter för att möta de krav på kvalitet, tillgänglighet och valfrihet som alla svenskar kan förvänta sig av skolan, vården och omsorgen. Vår politik syftar till att bygga ett samhälle som tar till vara varje människas förmåga. Där alla får förutsättningar att växa och skapa, och där vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. Det kräver en ansvarsfull ekonomisk politik som bygger upp motståndskraft mot kriser och det kräver reformer som leder till att fler kommer i arbete. Med fler sysselsatta i näringslivet ökar produktionsförmågan. Därmed vidgas utrymmet för hushållens konsumtion, och de skatteintäkter som finansierar välfärden ökar. Bara genom att fler kommer i arbete kan vi säkerställa mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . ska bedriva en långsiktigt hållbar migrationspolitik som inom ramen för den reglerade invandringen värnar asylrätten, underlättar rörlighet över gränser och främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring. Det krävs genomgripande reformer som skapar hållbara förutsättningar för migration och integration på både kort och lång sikt. För att bryta det utanförskap som växt fram bland utrikes födda och unga som saknar gymnasieutbildning krävs stabila offentliga finanser och genomgripande strukturella reformer av arbetsmarknaden, utbildningsystemet och bostadsmarknaden. Alliansen för en politik som värnar en stabil och varaktig återhämtning av svensk ekonomi. För att säkra den ekonomiska utvecklingen är det centralt att ha utrymme för att klara av stora svängningar i de offentliga finanserna. Det finanspolitiska ramverket, med ett mål för den offentliga sektorns finansiella sparande, har tjänat väl. Eventuella förändringar av ramverket bör utredas grundligt och beslutas i brett samförstånd. Stabiliseringspolitiska och budgetpolitiska argument talar för en stramare finanspolitik 2017 och framåt. Nya reformer bör vara fullt finansierade, och budgetförstärkningar på bör genomföras. och framåt bör budgeten förstärkas med ytterligare . Tillsammans med de automatiska budgetförstärkningar som enligt regeringen kommer att ske bör överskott nås 2020 förutsatt att ekonomin är i balans. Budgetförstärkningarna bör ske genom såväl intäktsökningar som utgiftsminskningar. Det ska inte ske genom höjda skatter på jobb och företagande och ska inte påverka välfärdens kärnverksamheter. På inkomstsidan bör en rad åtgärder vidtas. Skatteuttaget från den finansiella sektorn bör öka. Den finansiella sektorn är undantagen från mervärdesskatt, vilket bidrar till att beskattningen är lägre än för andra delar av näringslivet. Skatteuttaget utjämnas genom en viss höjning av de sociala avgifterna inom den finansiella sektorn. Det är viktigt att upprätthålla skattesystemets legitimitet. Den kommersiella fastighetssektorn beskattas mindre än andra delar av näringslivet. Skatteplanering genom paketering av fastigheter kan motverkas. För att ytterligare motverka fusk bör nivåerna i skatte- och tulltilläggen höjas. Omställningen av transportsektorn är en viktig del av miljöpolitiken. Beskattningen ses över för personbilar och fordon som har särskilt stora utsläpp av växthusgaser. En kemikalieskatt och skatt på fluorerande växthusgaser införs. Kväveoxidavgiften görs om till en skatt. Beredskap finns för ytterligare höjningar av skatterna på alkohol och tobak. Det är viktigt att föra en ansvarsfull politik som begränsar utgiftsökningarna framöver. Alliansen vänder sig emot regeringens mycket kraftiga höjning av utgiftstaken eftersom det är viktigt att hålla utgifterna på en ansvarsfull nivå. Agerandet förutsätter ett kraftigt höjt skatteuttag för att balansera utgiftsökningarna, vilket riskerar att slå mot jobb och företagande. Budgetförstärkningarna bör i första hand ske genom besparingar på flyktingmottagandet, avvecklade byggsubventioner och att enprocentsmålet för biståndet beräknas utifrån den etablerade beräkningskonventionen för BNI som gällt . Jobben och kampen mot utanförskapet är grunden för politiken. Drivkrafterna att arbeta måste vara starkare än drivkrafterna att vara frånvarande från arbetsmarknaden. Då duger det inte att skatten höjs och att socialförsäkringssystemen blir så generösa att det inte längre lönar sig att arbeta. Trösklarna på arbetsmarknaden är höga i form av låg flexibilitet och allt högre kompetenskrav. Därför krävs möjligheter till utbildning och kompetensinsatser. Villkoren och drivkrafterna för att starta, driva och utveckla företag måste vara i internationell toppklass. Genom ett starkt och dynamiskt näringsliv där företagsamhet och entreprenörskap både värderas högt och lönar sig kan välstånd säkerställas. Regeringens politik, med höjda kostnader, ökat regelkrångel och större hinder för företagande inom kvinnodominerade branscher hotar utvecklingen. Rörligheten på bostadsmarknaden måste öka. Det måste bli enklare att hyra ut sin bostad i andra hand, och dagens hyresreglering måste ses över. Utformningen av flyttskatterna ses över för att minska inlåsningseffekterna. Regelverket som möjliggör för små företag att rekrytera kompetent arbetskraft genom incitamentsprogram och delägarskap görs enklare och mer konkurrenskraftigt som grundläggande skatterättsliga principer beaktas. ska vara pådrivande i omställningen till en klimatneutral ekonomi och ett giftfritt samhälle, något som inte står i motsats till tillväxt och jobbskapande utan både miljö och tillväxt kan gå hand i hand. Det krävs väl utformade och effektiva styrmedel. prioriteringar: Det krävs kraftfulla åtgärder för att bryta det nya utanförskapet så att människor får ett arbete att gå till och friheten att stå på egna ben. Regeringens politik är otillräcklig och riskerar att förvärra situationen. Stora skattehöjningar på jobb och företagande försämrar möjligheterna till en god integration genom höjda trösklar för att komma in på arbetsmarknaden. är på väg in i en högkonjunktur och läget i de offentliga finanserna är mycket ansträngt. Regeringen bör presentera en trovärdig väg tillbaka till balans och överskott. Stegvis signalerar regeringen att det finanspolitiska ramverket överges och att man i stället för att stärka det finansiella sparandet tänker låna till nya och permanenta utgifter. Det riskerar att försämra möjligheterna att klara nästa ekonomiska kris. föreslår budgetförstärkningar på ca 2017 för att stärka det finansiella sparandet och snabbare komma tillbaka till överskott. De volymrelaterade utgiftsökningarna i transfereringssystemen i vårpropositionen uppgår till ca , vilket riskerar att tränga undan satsningar eller försvåra möjligheterna att bygga upp säkerhetsmarginaler inför nästa kris. För att möjliggöra insatser för att stärka välfärden, skapa fler jobb och öka integrationen krävs att utgiftsutvecklingen kontrolleras. presenterade i budgetmotionen en rad utgiftsbegränsningar inom transfereringssystemen och återkommer med ytterligare åtgärder . Budgetförstärkningarna bör i första hand ske inom migrationsområdet. Att oreserverat låna till migrationsutgifterna är oansvarigt. Det finansiella sparandet stärks genom att intäktsräntan på skattekontot sänks till som lägst 0, vilket medför en besparing på . Ett förstajobbetavdrag införs som en skattelättnad riktad till dem med låga arbetsinkomster. Det ger tydliga ekonomiska drivkrafter för att ta klivet in på arbetsmarknaden. satsar för att sänka skatten för dem med låga inkomster. Inom ramen för migrationsöverenskommelsen mellan regeringen och allianspartierna breddas RUT-avdraget till flyttjänster, trädgårdstjänster och it-tjänster i linje med allianspartiernas förslag. Det nuvarande taket bör dubbleras till och person. satsar på dubblerat tak i RUT-avdraget och på breddat antal RUT-tjänster. Rörligheten på bostadsmarknaden måste öka. Det finns anledning att se över hur flyttskatterna kan förändras för att undvika inlåsning. Justeringar bör ske med justeringar av andra bostadsrelaterade skatter. Fastighetsskatten ska inte återinföras. Att på kort sikt höja skatterna kommer inte att vara tillräckligt för att klara välfärdens finansiering på lång sikt. För att långsiktigt öka välståndet och uthålligt stärka välfärden krävs att ekonomin växer och att fler kommer i jobb. När fler betalar skatt och skattebasen växer skapas mer resurser till vår gemensamt finansierade välfärd. Det är utgångspunkten för politik. Sänkta skatter, stramare bidrag och bättre företagsklimat handlar ytterst om att långsiktigt trygga välfärden. Det är en avvägning som gör att trygghetssystemen fångar upp och skyddar människor som oförskyllt råkar illa ut till följd av sjukdom, arbetslöshet eller arbetsskada men som ger tillräckliga drivkrafter till arbete. I partimotion 2015/16:3397 av m.fl. (SD) anförs att en alltför omfattande invandring har omintetgjort reella möjligheter för de invandrade att möta det svenska samhället. politik, med sin bas i socialkonservatism och nationalism har sitt fokus på att ge ett så starkt fundament som möjligt för det svenska samhället. Vi värdesätter sammanhållande band mellan medborgarna och vi erkänner ett behov av gemenskap för såväl den enskilde som samhället i stort. Politiken lägger grunden och skapar förutsättningar, men samhället skapas i slutändan av dess invånare. I hör medborgarskapet samman med såväl rättigheter som plikter. Varje svensk medborgare ska känna sig säker på att få hjälp i nöd, men också vara redo att själv hjälpa i kris. har övriga riksdagspartier präglats av en påtagligt bristande verklighetssyn beträffande effekterna av övergången från en reglerad och behovsbaserad arbetskraftsinvandring till en i princip okontrollerad asylinvandring. Inte förrän förra årets extrema siffror för asylmottagande tvingades de åtminstone delvis bemöta det faktum att det finns gränser för vad samhället mäktar med. presenterar kraftfulla reformer för att åtgärda storleken på invandringen. De rättsvårdande myndigheterna får direktiv och resurser att avvisa samtliga illegala immigranter som vistas i . Beträffande de invånare som följt regler och har rätt att vistas i landet för vi en politik som bygger ett där gemenskapen, tilliten och lojaliteten präglar samhället. behöver inte ett låglönesamhälle för att kunna sysselsätta folk som står längre från arbetsmarknaden. Vad som behövs är att skattesystemet reformeras och att de med lägst inkomster blir skattebefriade. På så sätt blir det attraktivare att anställa och mer attraktivt att jobba. En parlamentarisk kommitté bör utreda en modell där inkomstskatterna sänks för lägre arbetsinkomster med utgångspunkten att ingen ska betala inkomstskatt på en taxerad arbetsinkomst . Ambitionen är också att avskaffa skatteklyftan mellan pension och lön. Det innebär att det blir mer attraktivt att acceptera en anställning till låg lön eller en deltidsanställning i förhållande till t.ex. försörjningsstöd, a-kassa eller motsvarande. Det blir billigare för företaget att anställa och det blir slutligen en kraftig förbättring av levnadsstandarden för dem med lägst inkomst. En skattereform kostar ca . En finansiering bör utredas genom att t.ex. – nuvarande jobbskatteavdrag reformeras till att bli ett genuint avdrag i stället för som en skattereduktion – momssatserna ses över – ränteavdraget minskas eller slopas i försvarbar takt – arbetsmarknadspolitiska reformer som visat sig ineffektiva slopas. Utredningen bör studera de sysselsättningspolitiska konsekvenserna och involvera arbetsmarknadens parter, i detalj utreda de fördelningspolitiska aspekterna samt föreslå eventuella kompensationer för det fall att någon grupp med svagare köpkraft blir särskilt ekonomiskt lidande. Den allmänna löneavgiften bör slopas för alla företag med upp till nio anställda. Det innebär att totalt 300 000 småföretag helt undantas från allmän löneavgift, vilket ger ekonomiskt utrymme att nyanställa. Basindustrin är beroende av stabila elpriser för att bibehålla sin konkurrenskraft gentemot omvärlden. Kärnkraften utgör tillsammans med vattenkraften basen i det svenska energisystemet. Det behövs samarbete kring energifrågorna som för en bred parlamentarisk majoritet som kan bestå . för en politik som gynnar både stora och små företag. Ambitionerna bör öka för investeraravdraget och privatpersoners möjligheter att investera främst i mindre bolag. Medlen stärks slutligen för att bevara, vårda, levandegöra och sprida kunskap om fornlämningar, kulturlandskap och bebyggelse, bl.a. genom ett ROT-avdrag öronmärkt för kulturhistoriska bebyggelsemiljöer. I partimotion 2015/16:3404 av m.fl. (C) redovisas inledningsvis allianspartiernas gemensamma inriktning av skattepolitiken (se mot. 2015/16:3406). Svensk ekonomi står inför framför allt två utmaningar. Jobben växer inte tillräckligt snabbt trots att vi nu går in i en högkonjunktur, och trycket på de offentliga utgifterna är mycket högt inte minst på grund av det stora och onödigt dyra mottagandet av nyanlända och en ineffektiv arbetsmarknadspolitik och växande sjukskrivningstal. Regeringens politik förstärker problemen genom höjningen av a-kassan och genom att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen slopats. Det måste bli enklare och billigare att starta och driva företag i hela landet. Arbetsmarknaden måste också öppnas upp för fler. Så kan polariseringen och tudelningen minska. Oavsett var man bor – på landsbygden, i mindre orter, i städernas förorter eller innerstaden – ska man ha samma möjligheter att leva, arbeta och driva företag. Jobbskapande reformer måste finansieras på ett ansvarsfullt sätt. Reger-ingens skattehöjningar måste bytas mot en grön skatteväxling där ökade miljöskatter finansierar sänkningar av skatter på jobb och företagande i hela landet. Utgifter inom mottagnings- och transfereringssystemen måste kontinuerligt och noggrant omprövas. Kostnaderna för att anställa måste sänkas och reglerna för att starta och driva företag förenklas, och det måste bli billigare att investera i växande företag i hela landet. Utbudet av arbetskraft med god kompetens och hög produktivitet måste stimuleras. Det måste alltid löna sig att arbeta. Slutligen måste matchningen mellan dessa jobbsökare och jobbskapare fungera. Omfattningen av ineffektiva arbetsmarknadspolitiska program måste minska kraftigt, och Arbetsförmedlingen måste reformeras i grunden. är berett att sänka både inkomstskatten och arbetsgivaravgifterna för personer upp till en viss lönesumma. Ett ingångsjobb med lägre lön och lägre skatt innebär en bättre ekonomisk situation för den enskilde än försörjning genom bidrags- och försäkringssystemen. Ingångsföretag, en ny företagsform, införs för små företag med högst i omsättning. Ingångsföretag ska fungera som enskild firma gör , men med ordentliga regelförenklingar. Företagen ska inte betala inkomstskatt, egenavgifter eller moms. I stället betalas en schablon baserad på omsättningen, med en skattesats på . Reformen beräknas medföra en offentligfinansiell kostnad om . Taket för RUT-avdraget höjs till . Tvätteritjänster, läxhjälp, trädgårdstjänster, it-tjänster, flyttjänster och reparationer av vitvaror inkluderas i avdraget. införs där avdrag få göras för personer . Reformen beräknas kosta . Ingen arbetsgivaravgift ska betalas när en enmansföretagare anställer sin första medarbetare. Beskattningsreglerna för personaloptioner breddas och förbättras. Regelverket kring 3:12-reglerna reformeras. I statlig verksamhet prioriteras att minska regelbördan för företagen. Reglerna för generationsväxling ses över så att skattesystemet inte försvårar för familjeföretag. En automatisk inrapportering, baserat på befintliga lönesystem ska ersätta den månatliga arbetsgivardeklarationen och den årliga kontrolluppgiften. Alla relevanta myndigheter ska kunna ta del av uppgifterna via det nya systemet. Skiktgränsen för statlig inkomstskatt höjs. Förslaget att trappa av jobbskatteavdraget har avvisats. återkommer med förslag kring jobbskatteavdragets konstruktion och hur skatten för äldre som arbetar ska sänkas. Ett brett reformprogram ska minska utsläppen och ställa om fordonsflottan, minska gifterna i vardagen, öka den förnybara energiproduktionen samt stärka havs- och vattenmiljön. Industrins undantag från eller nedsättning av energi- och koldioxidskatt för fordon begränsas för branscher där ickefossila alternativ i allt högre grad finns tillgängliga, t.ex. för gruvindustriell verksamhet. Skatt på avfallsförbränning införs. En miljöavgift på fossila plastpåsar införs. En skatt på fluorerande växthusgaser införs. Naturgas i transportsektorn ska beskattas enligt samma princip som fossil bensin och diesel. Det beräknas medföra en intäkt på . Ett system med miljöbonusar och miljöavgifter på bilar införs för personbilar, lastbilar och bussar. En supermiljölastbilspremie respektive en supermiljöbusspremie införs enligt samma principer som för personbilar. Användningen av biodrivmedel ökar genom ett kvotpliktssystem med drivmedlens klimateffektivitet i fokus. I avvaktan på ett kvotpliktssystem drivs möjligheten till skattebefrielse från koldioxidskatt på förnybara drivmedel. Förslaget om sänkt skatt på biodrivmedel innebär att skatten trots allt blir högre än den var . Denna partiella skattehöjning avvisas. Skatten på och höginblandad FAME bör återställas helt. Detta beräknas kosta . Den utsläppsbaserade delen av fordonsskatten förstärks som grundbeloppet sänks. Systemet för förmånsvärde på tjänstebilar reformeras med en högre grad av klimatstyrning. Kravet på förmånsbeskattning när en anställd laddar elbilen på arbetsplatsen slopas. Nedsättningen av energiskatten på el för fartyg som använder ska gälla även för mindre fartyg. Beslut om bl.a. trängselskatter samt hur intäkterna används ska kunna avgöras lokalt. Momsplikten ska vara frivillig för verksamheter med i omsättning, vilket särskilt gynnar mikroproducenter av förnybar el. Enskilda boende i t.ex. en bostadsrättsförening ska kunna bli mikroproducenter och göra skatteavdrag för elöverskott som levereras ut på nätet. Återbetalningen av skatt till mikroproducenter av el ska ske snabbare. Återbetalningen av skatt för överskottsel bör kunna skötas direkt på fakturan precis som för ROT- och RUT-avdraget och inte via deklarationsprocessen en gång . Skatt på solel avvisas. Skattebefrielsen för solenergi som produceras för eget bruk bör gälla alla oavsett anläggningens toppeffekt. En bred kemikalieskatt införs. säger nej till att återinföra handelsgödselskatt och att införa kilometerskatt. Kostnaderna för bönder ska sänkas, särskilt kostnaden för att anställa. Egenavgifter, arbetsgivaravgifter och andra skatter på arbete måste kontinuerligt ses över och sänkas när möjlighet ges. Återbetalningen av dieselskatt bör höjas med mer än regeringen föreslagit. Möjligheten att helt skattebefria förnybara drivmedel i de gröna näringarna ses över. moms på biobiljetter behålls. En regionalisering av ett antal skatter utreds. En bred, långsiktig och blocköverskridande överenskommelse bör träffas vad gäller beskattningen för att köpa, äga och sälja sin bostad. Översynen ska bl.a. innefatta reavinstbeskattningen. En statlig fastighetsskatt avvisas. Möjligheterna att införa ett riktat bosparande för unga ses över. Avdraget för gåvor till ideella organisationer återinförs. avvisar regeringens aviserade sänkning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt och återkommer i budgetmotionen med en egen, mer generös och miljöstyrande modell för beskattningen av förmånsvärdet för miljöbilar. har, inom ramen för en bred politisk överenskommelse, accepterat att reklamskatten sänks. Inför budgetpropositionen aviseras ett antal inkomstförändringar som är långt ifrån tillräckliga för att finansiera regeringens satsning på ökade statsbidrag till kommunsektorn. är positivt inställt till ett antal av de aviserade förslagen. Bland dessa återfinns förslagen om avdrag för klimatkompensation, skattereduktion för reparationer av vitvaror, sänkt energiskatt för datacenter, likformig beskattning av båtar inom vattenbruk, skogsbruk och jordbruk, ändrad intäktsränta i skattekontot och införd möjlighet till undantag från moms för företag med liten omsättning. Ett antal av förslagen är dock otillräckliga, särskilt förslaget om kemikalieskatt. I partimotion 2015/16:3403 av (L) redovisas inledningsvis allianspartiernas gemensamma inriktning av skattepolitiken (se mot. 2015/16:3406). Med en regering som höjer skatterna på jobb och tillväxt, sparar på de mest utsatta och ändå lyckas öka underskotten behövs det ett liberalt alternativ. Liberalerna lägger fram en ny politik och följer upp centrala reformer från höstens budgetmotion. Regeringen försöker överge överskottsmålet, slopar krona-för-krona-principen och ökar underskotten i en högkonjunktur. Att låna när ekonomin är i uppgång äventyrar framtidens välfärd. Liberalerna föreslår reformer och budgetförstärkningar som sammantaget ger en permanent nettoförstärkning av de offentliga finanserna med . Budgetförstärkningarna bör i första hand ske genom ökad miljörelatering av skattesystemet, stärkt arbetslinje i transfereringssystemet och besparingar inom migrationspolitiken. Dessutom upprepas förslag om lägre volymer i arbetsmarknadspolitiken, och Liberalerna säger nej till bostadssubventioner. Genom en högre gräns för när arbetsgivaravgifter behöver börja betalas kan fler enkla jobb växa fram. Liberalerna föreslår att värnskatten avskaffas och att gränsen för statlig skatt höjs. Vi lägger fram ett miljardpaket för mer kunskap och ordning och reda i skolan. Skattesystemets huvudsyfte är att finansiera de offentliga åtagandena, men i sin utformning bör det gynna strävsamhet, flit, ambition och risktagande. motverkas det som bygger välstånd. behöver en ny skattereform. Skattesystemet tar inte i tillräcklig grad hänsyn till det internationella konkurrens- och omvandlingstryck som globaliseringen för med sig. På arbetsmarknaden med högre kunskapsintensitet, i kombination med en arbetskraft där alla inte har hög produktivitet, riskerar tudelningen att öka mellan dem som har ett jobb och dem som inte har det. Skattesystemet måste beakta detta. Fastighetsbeskattningen behöver reformeras i riktning mot ökad rörlighet som skattepolitiken bör bidra till att dämpa och stabilisera en exceptionell prisutveckling.