yttr · H305MJU2y · 2016-01-20 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets yttrande beslutade att ge bl.a. miljö- och jordbruksutskottet möjlighet att yttra sig över arbetsprogram . I yttrandet lämnar miljö- och jordbruksutskottet sin övergripande syn på de delar av kommissionens arbetsprogram som berör utskottets beredningsområde. Utskottet noterar att kommissionens ambitionsnivå inom miljöområdet kunde ha varit högre och framhåller som exempel kommissionens förslag till ändringar av avfallsdirektiven inom ramen för arbetet med den cirkulära ekonomin. Vidare framhåller utskottet behovet av att kommissionen också lyfter fram andra frågor än de som nämns i arbetsprogrammet, t.ex. frågor om statsstöd och biobränslen. I yttrandet finns en avvikande mening (SD). Kort om kommissionens arbetsprogram presenterar ett arbetsprogram med sina politiska prioriteringar för . Arbetsprogrammet – Dags för nya tag (KOM(2015) 610) presenterades . Programmet bygger på kommissionens tio politiska prioriteringar och strategierna från ar-betsprogrammet 2015, bl.a. strategin för den digitala inre marknaden, energiunionen, den europeiska migrationsagendan, kapitalmarknadsunionen, handlingsplanen för en rättvis och effektiv företagsbeskattning, den nya handelsstrategin, kommissionens framlagda förslag om en fördjupad och stärkt ekonomisk och monetär union samt strategin för den inre marknaden som antogs . I sex bilagor till programmet presenteras de planerade åtgärderna närmare. Förslag inom miljö- och jordbruksutskottets beredningsområde Flera av de förslag som nämns i arbetsprogrammet hör till miljö- och jordbruksutskottets beredningsområde. Bland de nya initiativ som framhålls finns bl.a. ett förslag till ett paket om cirkulär ekonomi innehållandes dels en allmän handlingsplan, dels ett förslag med långsiktiga mål på avfallsområdet (ändringar av avfallsdirektiven) samt ett paket om en energiunion innefattandes en översyn av EU:s s.k. bördefördelningsbeslut och en integrering av markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) i EU:s klimatram . Till de prioriterade förslag som är under behandling och som nämns i arbetsprogrammet hör bl.a. ett förslag till direktiv om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar och om ändring av det s.k. takdirektivet (2003/35/EG) samt ett förslag om ökade möjligheter för medlemsstaterna att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier. Regeringen överlämnade en faktapromemoria över kommissionens arbetsprogram (2015/16:FPM16) till . Av promemorian framgår att regeringen välkomnar kommissionens förslag på energi-, miljö- och klimatområdet, såsom genomförandet av energi- och klimatpaketet till 2030, men att regeringen hade önskat en ännu högre ambitionsnivå på detta område, inklusive användande av ekonomiska styrmedel, för att uppnå klimatmålen. Regeringen anför i promemorian också att arbetsprogrammet saknar förslag till ratifikation inom EU av Minamatakonventionen om minskad kvicksilverexponering. Slutligen anför regeringen också att den ser fram emot att kommissionen lägger fram ett ambitiöst förslag om cirkulär ekonomi. Kommissionen presenterade det s.k. gröna paketet bestående av fyra meddelanden och ett förslag till ändringar av flera direktiv om avfall. Av kommissionens arbetsprogram (KOM(2014) 910) framgick bl.a. att kommissionen avsåg att dra tillbaka förslaget till ändringar av avfallsdirektiven och ersätta förslaget med ett nytt och mer heltäckande förslag för att främja en cirkulär ekonomi. I sitt yttrande till utrikesutskottet över arbetsprogrammet 2015 framhöll miljö- och jordbruksutskottet att det finns ett stort behov av den föreslagna lagstiftningen och att det är angeläget att förslaget kan genomföras med en hög ambitionsnivå. Utskottet ansåg därför att förslaget inte skulle dras tillbaka och ersättas med ett nytt (utl. 2014/15:UU4 bilaga 6). bekräftade kommissionen att förslaget till ändringar av avfallsdirektiven drogs tillbaka och meddelade att den avsåg att återkomma med ett mer ambitiöst förslag inom ramen för arbetet med cirkulär ekonomi. uppmanade att återkomma med ett förslag innehållandes tydliga begränsningar för förbränning av återvinningsbart eller nedbrytningsbart avfall till 2020, infasning av ett förbud mot deponering av avfall till 2030 samt mål för återanvändning och återvinning av kommunalt avfall och förpackningsavfall på till 2030. presenterade kommissionen ett nytt förslag till ändringar av avfallsdirektiven. • en sänkning av målet för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall 2030 från jämfört med tidigare förslag • en sänkning av målet för återanvändning och återvinning av förpackningsavfall 2030 från jämfört med tidigare förslag • att målet om utfasning av deponering av avfall till 2025 ersätts med ett bindande mål om att minska deponeringen av avfall till högst av avfallet till 2030 • att kravet på medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder inom hela livsmedelskedjan för att minska matavfallet med mellan och ersätts med olika rapporterings- och uppföljningsåtgärder i syfte att uppnå FN:s hållbarhetsmål om att till 2030 halvera mängden livsmedelsavfall per capita i detaljhandels- och konsumentleden och minska livsmedelsförlusterna i produktions- och distributionskedjorna. Vid en första behandling i gav parlamentet enligt uppgift förslaget ett försiktigt välkomnande men framhöll att ambitionsnivån när det gällde materialåtervinning, minskning av matavfall och deponi var alltför låg. Utskottet noterar inledningsvis att de nationella parlamenten får del av kommissionens arbetsprogram i ett så sent skede att parlamenten i praktiken saknar möjlighet att på ett önskvärt sätt redovisa sina synpunkter på programmets inriktning. En annan ordning i detta avseende vore att föredra. Med detta sagt noterar utskottet att kommissionens agenda, vilket också återspeglas i arbetsprogrammet, har en tydlig inriktning på sysselsättning och tillväxt. Utskottet har, i ljuset av den ekonomiska kris som präglat EU, förståelse för detta men anser att det inte får ta fokus från den stora utmaning som klimatförändringarna utgör. Utskottet ser inte heller att det behöver finnas en motsättning mellan dessa frågor. I enlighet med vad kommissionen förutskickade i arbetsprogrammet drog den tillbaka sitt förslag till ändringar av avfallsdirektiven och meddelade att den avsåg att återkomma med ett mer ambitiöst förslag. I sitt yttrande över arbetsprogrammet framhöll miljö- och jordbruksutskottet behovet av den föreslagna lagstiftningen och det angelägna i att förslaget genomförs med en hög ambitionsnivå. Det reviderade förslag som kommissionen presenterade ger enligt utskottet inte uttryck för en höjd ambitionsnivå. Utskottet vidhåller därför vad det tidigare anfört i frågan och instämmer därmed i efterlysning av en högre ambitionsnivå i dessa frågor. En fråga som inte omnämns i kommissionens arbetsprogram men som enligt utskottet är av stor betydelse för möjligheterna att nå klimatmålen och begränsa utsläppen av växthusgaser är att skapa system som gör det lönsamt för EU:s medlemsstater att välja bort fossila bränslen. har höga klimatambitioner, vilket bl.a. kommer till uttryck i ett uttalat mål om att den svenska fordonsflottan ska vara oberoende av fossila bränslen till 2030. För att nå dit arbetar bl.a. med att främja en omställning från fossila bränslen till biodrivmedel. Ett av de mest kostnadseffektiva styrmedlen i detta arbete är koldioxidskatten. Ett effektivt genomförande av det arbetet begränsas dock av om statsstöd. Utskottet vill därför i detta sammanhang betona det önskvärda i att kommissionen arbetar aktivt för att hitta konstruktiva lösningar på detta problem. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (MP), (SD), (V), (KD), (S), (M), (MP), (L) och (KD). Kommissionens arbetsprogram 2016 (SD) (SD) anför: Utskottets yttrande signalerar att det inte finns någon konflikt mellan ekonomisk utveckling och mycket långtgående mål vad gäller reduktioner av koldioxidutsläpp. uppfattning är att en sådan konflikt föreligger och att regeringen gör och EU en otjänst genom att förneka detta. I av svåra ekonomiska prioriteringar och ett ansträngt finansiellt läge är detta en diskutabel hållning. För självklart måste man i slutändan göra prioriteringar. Det är ståndpunkt att och EU ska genomföra de utsläppsminskningar man har kommit överens om enligt internationella avtal. Vill man gå längre än så bör det ske inom ramen för internationella överenskommelser, annars drabbas svensk och europeisk konkurrenskraft. Energieffektiviseringar är möjliga att motivera, men det sjunkande oljepriset understryker att det inte alltid per definition är lönsamt. Regeringen uppvisar för övrigt en ensidig syn på biodrivmedel i ett svenskt, europeiskt och internationellt perspektiv. anser inte att det vare sig är realistiskt eller önskvärt att försöka uppnå en fossiloberoende fordonsflotta och i synnerhet inte genom massiva satsningar på första generationens biobränslen. Erfarenheten visar att detta riskerar att leda till högst kostsamma felsatsningar med i bästa fall marginell nytta för miljön och i värsta fall med direkt negativa konsekvenser för miljön. Denna diskussion är mycket levande på EU-nivå, medan många svenska politiker förefaller omedvetna om biodrivmedlens negativa aspekter. anser vidare inte att avfallsfrågor lämpar sig för överstatliga lösningar.