yttr · H405AU1y · 2016-10-26 00:00:00 — Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv m.m. har gett arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor) samt de motioner som har väckts med anledning av propositionen, i de delar de berör utskottets beredningsområde. begränsar sitt yttrande till de förslag i budgetpropositionen och motionerna som gäller utgiftsramarna och de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Även vissa förslag på budgetens inkomstsida kommenteras i de delar de berör utskottets beredningsområde. Utskottet anser att finansutskottet bör tillstyrka att för beslutar om utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, godkänner de preliminära utgiftsramarna för respektive utgiftsområde samt godkänner inkomstberäkningarna i berörda delar, allt i enlighet med vad som föreslås i budgetpropositionen. Oppositionspartiernas förslag bör avstyrkas i motsvarande delar. I yttrandet finns fem avvikande meningar (M, SD, C, L, KD). I proposition 2016/17:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor föreslår regeringen att beslutar att ramen för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering ska vara ca 2017 och att ramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ska vara ca 2017 (förslagspunkt 5). Förslaget innebär en ökning med ca för utgifts-område 13 och en sänkning med ca för utgiftsområde 14 i förhållande till ramen för innevarande budgetår inklusive redan beslutade[1] och föreslagna[2] ändringsbudgetar. Vidare föreslår regeringen att godkänner de preliminära utgifts-ramarna –2019 (förslagspunkt 8). I propositionen föreslår regeringen också att godkänner beräkningen av budgetens inkomster och den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget (förslagspunkterna 3 och 4). Den högre nivån för utgiftsområde 13 beror till övervägande del på att tog emot ett mycket högt antal asylsökande och som en konsekvens av detta kommer antalet kommunmottagna och antalet deltagare i etableringsuppdraget att öka kraftigt. Särskilt det stora antalet ensamkommande barn och unga har stor effekt på utgifterna . Regeringen påpekar att den förändrade migrationspolitiken innebär att en betydande del av utgifterna kopplade till bl.a. etablering är av tillfällig karaktär. Den lägre nivån för utgiftsområde 14 beror bl.a. på en nedrevidering av antalet extratjänster och traineejobb. Som skäl anges att det tar tid för nya arbetsmarknadspolitiska insatser att komma igång. Regeringen slår fast att en väl fungerande arbetsmarknad som tar tillvara människors kompetens och vilja att arbeta är grunden för välfärd och konkurrenskraft. Regeringen fortsätter arbetet för att nå EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Regeringen betonar att för de nyanlända måste etableringen på arbetsmarknaden bli mer effektiv. I propositionen lyfter regeringen fram ett antal viktiga reformer och vilka effekter dessa får för anslagsnivåerna och utgiftsramarna i förhållande till ekonomiska vårproposition (tabell 8.15 i propositionen). Inom utgiftsområde 13 prioriteras insatser för att etableringen ska förbättras. Enligt regeringen spelar det civila samhällets organisationer här en viktig roll. I propositionen föreslås därför att ytterligare medel avsätts för tidiga insatser för asylsökande och nyanlända på anläggningsboenden. När det gäller ensamkommande barn och unga avser regeringen reformera ersättningssystemet bl.a. för att förbättra kommunernas planeringsförutsättningar och öka kostnadseffektiviteten. Förändringarna innebär att utgifterna tillfälligt ökar 2017 för att sedan minska . Regeringen betonar att den är en feministisk regering. Jämställdhetspolitiken bygger på det övergripande målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Mäns våld mot kvinnor är ett av de yttersta uttrycken för ojämställdhet. Inom ramen för en nationell strategi kommer regeringen att –2020 presentera ett antal åtgärder för att stärka det våldsförebyggande arbetet. I strategin ingår bl.a. åtgärder för att pojkar och män ska involveras i det förebyggande arbetet. Inom utgiftsområde 14 prioriteras insatser för att minska obalanserna på arbetsmarknaden och väsentligt förbättra matchningen. För att möta behoven av personal inom välfärdens verksamheter avser regeringen att förstärka reformen med extratjänster, bl.a. på så sätt att den ska omfatta arbete på och genom att vidga målgruppen till att även omfatta nyanlända. För personer med lägre utbildning anser regeringen att jobb med lägre kvalifikationskrav kan vara en möjlig väg in på arbetsmarknaden. Som en ny insats avser regeringen att införa moderna beredskapsjobb i staten. Vad det handlar om är att staten ska ta sitt ansvar och skapa jobb med goda arbetsvillkor som inte utförs i de statliga myndigheterna. Att förbättra etableringen av nyanlända är en viktig målsättning även inom arbetsmarknadspolitiken. Med detta syfte avser regeringen förändra nystartsjobben i flera avseenden, bl.a. genom att höja subventionsgraden för nyanlända och långtidsarbetslösa och införa krav på kollektivavtal. Dessutom föreslås det att Arbetsförmedlingen får utökade resurser för att kunna erbjuda kompetenskartläggningar till asylsökanden. När det gäller personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga anser regeringen att utvecklingsanställningar i ger goda möjligheter att utvecklas genom arbete och komma in på arbetsmarknaden. Den tidigare satsningen på området utökas därför. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen menar regeringen att den nuvarande deltidsbegränsningen inte är ändamålsenlig. Förslaget är därför att ersättningstiden blir lika lång för alla deltidsarbetslösa, maximalt och oavsett deltidsarbetets omfattning. Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Oppositionspartierna (M, SD, C, L, KD) har presenterat var sin budgetmotion . I sina respektive motioner lämnar dessa partier förslag till nivåer på utgiftsramar för utgiftsområdena 13 och 14 som skiljer sig från regeringens förslag. Oppositionspartiernas förslag, liksom förslagen till preliminära utgiftsramar för respektive utgiftsområde åren därefter, framgår av tabellerna 1–4 nedan. Tabell 1 Förslag till utgiftsram för utgiftsområde 13 Avvikelser från propositionens ram Källor: prop. 2016/17:1, mot. 2016/17:3350, mot. 2016/17:2102, mot. 2016/17:3494, mot. 2016/17:3419 och mot. 2016/17:3320. Tabell 2 Förslag till utgiftsram för utgiftsområde 14 Avvikelser från propositionens ram –7 262 241 – 6 551 841 Källor: prop. 2016/17:1, mot. 2016/17:3350, mot. 2016/17:2102, mot. 2016/17:3494, mot. 2016/17:3419 och mot. 2016/17:3320. Tabell 3 Förslag till preliminära utgiftsramar för utgiftsområde 13 Avvikelser från propositionens ram Källor: prop. 2016/17:1, mot. 2016/17:3350, mot. 2016/17:2102, mot. 2016/17:3494, mot. 2016/17:3419 och mot. 2016/17:3320. Kommentar: Regeringens förslag till gäller preliminära utgiftsramar . Beloppet är en beräkning. Tabell 4 Förslag till preliminära utgiftsramar för utgiftsområde 14 Avvikelser från propositionens ram Källor: prop. 2016/17:1, mot. 2016/17:3350, mot. 2016/17:2102, mot. 2016/17:3494, mot. 2016/17:3419 och mot. 2016/17:3320. Kommentar: Regeringens förslag till gäller preliminära utgiftsramar . Beloppet är en beräkning. Nedan redovisas partiernas viktigaste skiljelinjer i förhållande till regeringens förslag med betoning på de delar som påverkar de alternativa ramnivåerna och större skillnader i förhållande till regeringen på budgetens inkomstsida. I ett gemensamt avsnitt i respektive partimotion framför , , och , nedan kallade allianspartierna, sin syn på bl.a. behovet av stärkta drivkrafter och sänkta trösklar in på arbetsmarknaden. Efter ett framgångsrikt reformarbete under två mandatperioder, där en stor del av det breda utanförskapet kunde brytas, står arbetsmarknadspolitiken inför nya utmaningar. Det som är viktigast är att bryta utanförskapet för de som står långt ifrån arbetsmarknaden, särskilt unga utan gymnasiekompetens och utrikes födda. Denna utmaning har enligt allianspartierna blivit betydligt större av det omfattande flyktingmottagandet som haft . Nästan hälften av de personer som är i etableringsfasen har endast grundskoleutbildning eller lägre utbildning. För denna grupp är trösklarna in på den svenska arbetsmarknaden mycket höga. Möjligheter till utbildning är viktigt, men det krävs enligt allianspartierna även en arbetsmarknad som erbjuder fler arbetstillfällen också för dem med en kortare utbildning. Prioriteringen måste i första hand vara att skapa jobb på den ordinarie arbetsmarknaden, inte temporära platser inom ramen för ineffektiva arbets-marknadsåtgärder. En viktig utgångspunkt för allianspartierna är att drivkrafterna för att arbeta alltid måste vara starkare än drivkrafterna att vara frånvarande från arbetsmarknaden. Allianspartierna anser att regeringens politiska prioriteringar överlag är felaktiga och riskerar att försämra förutsättningarna för jobbskapande, inte minst för de arbetsgivare som vill anställa de grupper som behöver mest hjälp in på arbetsmarknaden. Lika förfelad är merparten av jobbpolitiken, de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och utbildningssatsningarna, vilka riskerar att få en begränsad effekt på de mest utsatta grupperna som står längst ifrån arbetsmarknaden och som ökar i andel av arbetslösheten. I partimotion 2016/17:3350 av m.fl. uppmärksammar vad man kallar det nya utanförskapet, det som drabbar de många människor som aldrig får sitt första jobb och över huvud taget inte kommer in på arbetsmarknaden. Detta beror enligt partiet delvis på de trösklar som finns i form av höga skatter på arbete, men det handlar också om att många saknar de kunskaper och erfarenheter som krävs på den svenska arbetsmarknaden. Det är unga och utrikes födda som drabbas allra hårdast. Vad som krävs är fler nya vägar in på arbetsmarknaden och ökade drivkrafter för företag att anställa. För utgiftsområde 13 föreslår en ram som ligger lägre än regeringens förslag. För att öka drivkrafterna till jobb bland nyanlända vill partiet återinföra den s.k. jobbstimulansen i etableringsersättningen, dvs. att en person kan få ersättning som han eller hon har ett arbete med lön inom etableringsplanen. På samma gång bör aktivitetskraven skärpas. För nyanlända som saknar grundläggande utbildning vill satsa på kombinerade utbildningar inom etableringsuppdraget där grundläggande vuxenutbildning varvas med SFI och yrkesutbildning. anser vidare att etableringsuppdraget i sig är för kort, särskilt för dem med kort utbildning från hemlandet. För denna grupp föreslås därför att statens ansvar utökas genom att uppdraget förlängs till . Kvinnors arbetsrelaterade ohälsa är en jämställdhetsutmaning menar och vill därför ge ökade resurser för att fortsätta arbetet med att förbättra kvinnors arbetsmiljö. För utgiftsområde 14 föreslår en ram som ligger lägre än regeringens förslag. För dem som har en svag förankring på arbetsmarknaden föreslås bl.a. en ny anställningsform, en tidsbegränsad s.k. första-jobbet-anställning som ska innehålla vissa utbildningsinslag där arbetsgivaren och arbetstagaren kommer överens om vad utbildningsinnehållet ska bestå av. För långtidsarbetslösa vill pröva s.k. matchningsanställningar som innebär att den arbetssökande får en anställning hos en matchningsaktör, t.ex. ett bemannings- eller rekryteringsföretag som erbjuder handledning och kompetensutveckling, som personen får prova att jobba hos en annan arbetsgivare som inte behöver bära arbetsgivaransvaret. är principiellt för lönestöd eftersom det sänker arbetsgivarnas kostnader för att anställa nyanlända och personer med låg utbildningsbakgrund. Men partiet vill ersätta de många olika typerna av stöd med ett enda stöd som ska bygga på nystarsjobben som alliansregeringen införde. Det nya lönestödet ska inte kräva någon arbetsmarknadspolitisk bedömning utan endast att personen är arbetslös eller nyanländ. Arbetsmarknadsutbildningen beskriver som ineffektiv och därför bör programmet avvecklas till förmån för en ny yrkesutbildning som kan möta delar av den arbetskraftsbrist som råder på arbetsmarknaden. För att stärka drivkrafterna till arbete gäller förslaget om ett sänkt ersättningstak i arbetslöshetsförsäkringen. Den ersättningsnivå som regeringen beslutat om riskerar enligt att förlänga arbetslöshetsperioderna. På budgetens inkomstsida vill bl.a. införa ett nytt jobbskatteavdrag med tyngdpunkt på lägre inkomster, ett s.k. första-jobbet-avdrag. Dessutom föreslås det att efterfrågan på hushållsnära tjänster stimuleras genom att taket för RUT-avdraget tredubblas. I partimotion 2016/17:2102 av m.fl. framhåller ett samhällsbygge präglat av den naturliga solidaritet och tillit som följer av en stark gemenskap. En alltför omfattande invandring har enligt partiet på ett smärtsamt effektivt sätt brutit ner det kitt som tidigare hållit oss samman. Till slut har dock de övriga riksdagspartierna åtminstone delvis tvingats närma sig en mer realistisk syn på vad det svenska samhället klarar av och därmed har också asylinvandringen begränsats. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag. har inget förtroende för en integrationspolitik som bygger på särlösningar baserade på etnisk härkomst. Partiet talar hellre om asylinvandring och här bör det ställas tydligare krav på att förstalandsprincipen följs, liksom att gränsbevakningen skärps. Med tanke på den nuvarande situationen innebär det ett stopp för asylinvandring. I sammanhanget vill partiet permanenta systemet med uteslutande temporära uppehållstillstånd. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som är högre än regeringens förslag. I stället för regeringens relativa mål för arbetslösheten vill ha ett absolut mål i den meningen att jämviktsarbetslösheten 2020 bör ligga . Om detta sedan är lägst i är inte det väsentliga, det viktiga är att skapa delaktighet på arbetsmarknaden och sammanhållning i landet. För att komma hit anser att det behövs en ordentlig omläggning, reformering och modernisering av den svenska arbetsmarknadspolitiken. I detta arbete får det som partiet uttrycker det inte finnas några heliga kor och därmed kan också Arbetsförmedlingens existensberättigande ifrågasättas, en myndighet som byggdes för en annan tid och som inte kan hantera dagens dynamiska och mångfacetterade arbetsmarknad. Partiet hänvisar bl.a. till uppgifter om att förtroendet för myndigheten är mycket lågt hos både arbetsgivare och arbetssökande. Med inspiration från utländska exempel föreslås det att Arbetsförmedlingens åtgärder och program ersätts och öppnas upp för aktörer som privata, sociala och icke-vinstdrivande företag. Eftersom arbetslöshetsförsäkringen är helt avgörande för hur arbetsmarknaden fungerar bör den enligt betraktas som en del av de grundläggande socialförsäkringssystemen och därmed vara helt skattefinansierad. För att öka tryggheten i systemet föreslås att taket i ersättningen höjs kraftigt för att sedan trappas av. För personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga vill ge ett utökat uppdrag så att fler kan komma i sysselsättning. Dessutom lanserar ett program för lärlingsanställningar där oprövad ungdom eller utrikes födda kan komma i fråga. Arbetsgivaren är helt befriad från arbetsgivaravgift och i anställningen ingår både utbildning i teoretiska kärnämnen och yrkespraktik. För i partimotion 2016/17:3494 av m.fl. framstår det som uppenbart att behöver ett nytt ledarskap som kan stoppa samhällets ökande tudelning. Inte minst på arbetsmarknaden växer gapet mellan inrikes och utrikes födda och mellan hög- och lågutbildade. Fler enkla jobb måste enligt skapas för att de som står utanför ska kunna komma i arbete. För att detta ska ske måste ingångslönerna sänkas. uppmanar arbetsmarknadens parter att sänka trösklarna för nyanlända genom att komma överens om vad man kallar ingångsjobb, med lägre ingångslöner . Om parterna på detta sätt tar sitt ansvar vill matcha avtalet med både sänkt inkomstskatt och sänkt arbetsgivaravgift under de två första år som en person gör entré på svensk arbetsmarknad. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som ligger högre än regeringens förslag. påpekar att många av regeringens förslag på området ligger i linje med vad partiet tidigare föreslagit, exempelvis sänkta och schabloniserade ersättningar för mottagandet av ensamkommande barn och unga. Till de förslag som ger ökade utgifter hör bl.a. att samhällsorientering för asylsökande görs obligatorisk och tidigareläggs. När det gäller hedersrelaterade brott vill att det tillsätts en kommission som kartlägger situationen och undersöker vilka insatser som verkligen fungerar. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som ligger lägre än regeringens förslag. vill se färre, enklare och mer effektiva arbetsmarknads-politiska åtgärder. För att effektivisera systemet med anställningsstöd bör antalet stödformer minska och reglerna för de individuella stödformerna förenklas. I stället bör nystartsjobben utvecklas. I sammanhanget föreslår partiet också att det införs ett enhetligt subventionstak för alla arbetsmarknadspolitiska program. Förslaget innebär en sänkning av subventionstaket och därmed inriktas stödet mot personer som står långt från arbetsmarknaden. vill minska omfattningen av arbetsmarknadsutbildningarna eftersom det enligt partiet är frågan om relativt dyra insatser med låg effektivitet och bristande regional anpassning. Förslaget är i stället att förbättra möjligheten för arbetssökande att lära på jobbet, bl.a. genom lärlingsjobb. Dessutom vill partiet avveckla Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag för att i stället återföra ansvaret för mottagandet till kommunerna. För att finansiera alternativa förmedlingsaktörer och på så sätt förbättra matchningen föreslås en s.k. jobbfixarpeng. För långtidsarbetslösa vill pröva s.k. matchningsanställningar som innebär att den arbetssökande får en anställning hos en matchningsaktör, t.ex. ett bemannings- eller rekryteringsföretag som erbjuder handledning och kompetensutveckling, som personen får prova att jobba hos en annan arbetsgivare som inte behöver bära arbetsgivaransvaret. För att arbetslöshetsförsäkringen ska kunna fungera som en omställningsförsäkring måste den enligt möjliggöra en trygg omställning som det ska löna sig att arbeta. Därför bör taket i ersättningen sänkas och avtrappningen bör ske snabbt och likformigt. På budgetens inkomstsida vill bl.a. bygga ut RUT-avdraget för att på så sätt skapa arbetstillfällen för dem som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. I förslaget ingår bl.a. att tvätteritjänster omfattas av avdraget liksom att maxbeloppet höjs till . I partimotion 2016/17:3419 av m.fl. menar att dagens arbetsmarknad inte är anpassad för den som har låg utbildning och låga kvalifikationer. Fler måste få realistiska chanser till jobb och egen försörjning. Därför behöver arbetsmarknaden mer av flexibilitet, och för att skapa fler jobb måste det även öppnas upp för fler enkla jobb. Liberalerna föreslår bl.a. en ny anställningsform, startjobb, med lägre lön, låg inkomstskatt och avskaffade arbetsgivaravgifter. För utgiftsområde 13 föreslår Liberalerna en ram som ligger högre än regeringens förslag. Liberalerna anser att det var nödvändigt att vidta åtgärder för att minska antalet asylsökande, inte minst för att ge de som verkligen behöver skydd ett värdigt mottagande. Partiet betonar innehållet i den blocköverskridande migrationsöverenskommelsen och ställer sig kritiskt till den senare skärpningen av reglerna för asylsökande, bl.a. de begränsade möjligheterna till familjeåterförening. Att värna om att familjer återförenas, en enligt partiet mer generös och human politik, ger ökade utgifter för utgiftsområdet. Mäns våld mot kvinnor är enligt Liberalerna det mest extrema uttrycket för kvinnors utsatthet och har sin grund i ojämställdheten Partiet konstaterar att Regeringen gör satsningar på området, men är kritiska till att det hedersrelaterade våldet inte synliggörs i tillräcklig utsträckning. För sin del vill Liberalerna göra utökade satsningar för att bekämpa det hedersrelaterade våldet. För utgiftsområde 14 föreslår Liberalerna en ram som ligger lägre än regeringens förslag. Liberalerna anser att regeringens utbyggnad av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som, oavsett vilka fantasifulla som namn används, främst bidrar till att den öppna arbetslösheten ersätts av en dold arbetslöshet. Liberalerna vill istället effektivisera anställningsstöden, bl.a. genom att sammanföra dem till en ny anställningssubvention, Nystartsjobb plus med ett lönetak på . Vidare föreslår Liberalerna att Arbetsförmedlingen i sin nuvarande form läggs ner. Partiet menar att allt fokus måste ligga på de grupper som har det särskilt svårt att komma in på arbetsmarknaden, t.ex. de med låg utbildning. En ny myndighet bör därför inrättas som har som huvudsakliga uppgifter att organisera de arbetsmarknadspolitiska programmen och lönestöden samt administrera de offentliga delarna av arbetslöshetsförsäkringen. Myndigheten bör även ansvara för nyanländas etablering. Liberalerna betonar arbetslöshetsförsäkringens funktion som en omställningsförsäkring och vill stärka arbetslinjen genom att taket i ersättningen sänks. Partiet avvisar förändringarna som gäller deltidsarbetslösa. På budgetens inkomstsida är den viktigaste prioriteringen för Liberalerna att sänka skatterna på arbete. Med sikte på att fler ska vilja jobba längre föreslås bl.a. att jobbskatteavdraget för äldre sänks till och att löneskatten slopas för äldre. Enligt i partimotion 2016/17:3320 av m.fl. går det inte att benämna jobb som fina eller fula, lika lite som det på dagens arbetsmarknad går att säga nej till något jobb. Fler s.k. enkla jobb behövs särskilt för att nyanlända invandrare ska få möjlighet att komma in på den svenska arbetsmarknaden och integreras i det svenska samhället. Trösklarna in på arbetsmarknaden behöver därför sänkas kraftigt. För utgiftsområde 13 föreslår en ram som ligger lägre än regeringens förslag. När det gäller mottagandet av nyanlända anser partiet att de kommuner som tar emot särskilt många personer måste få bättre förutsättningar för detta. Förslaget är därför att återinföra den prestationsbaserade ersättningen till de trettio kommuner som har det största mottagandet. För nyanlända med låg utbildning och unga med bristande utbildningsbakgrund föreslås en ny anställningsform – introduktionsanställningar. Den arbetsgivare som vill lära upp en ny medarbetare ingår ett avtal som innebär att av arbetstiden är arbete, och därmed kan lönen sättas ned till av kollektivavtalsnivån. Resterande av tiden är tänkt att vara lära-sig-jobbet-tid. För utgiftsområde 14 föreslår en ram som ligger lägre än regeringens förslag. ställer sig kritiska till det stora antalet olika stöd och anställningsformer med olika villkor, utformning och tidsgränser som finns inom arbetsmarknadspolitiken. För arbetsgivarna, de arbetslösa och i viss mån även för arbetsförmedlarna framstår denna struktur inte sällan som svårgenomtränglig. För mindre nogräknade företag ger de statliga arbetsmarknadsåtgärderna en möjlighet att maximera lönsamheten, vilket snedvrider konkurrensen och tränger undan osubventionerade jobb. Arbetsmarknadspolitiken behöver enligt en grundlig renovering och partiet föreslår bl.a. att instegsjobben, särskilt anställningsstöd och förstärkt särskilt anställningsstöd avskaffas. Stark kritik riktas även mot Arbetsförmedlingens arbetsmarknads-utbildningar, vars resultat enligt är undermåliga och verkar kontraproduktivt för möjligheten att få ett jobb. Arbetsmarknadsutbildningar bör därför avvecklas till förmån för fler platser inom yrkesvuxenutbildningen.