ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
yttr · H305AU4y · 2016-01-19 00:00:00 — Dokumentet är inte publicerat
yttr · H305UU6y · 2016-02-26 00:00:00 — Dokumentet är inte publicerat
yttr · H305SfU4y · 2016-04-21 00:00:00 — Dokumentet är inte publicerat
yttr · H305FöU3y · 2016-05-03 00:00:00 — Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen beslutade att ge övriga utskott tillfälle att yttra sig över skrivelse 2015/16:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen och de motioner som kunde komma att väckas med anledning av skrivelsen i de delar de berör respektive utskotts beredningsområde. har vid behandlingen koncentrerat sig på de riksdagsskrivelser som riktats till regeringen med anledning av utskottets betänkanden. Totalt redovisar regeringen 20 riksdagsskrivelser som riktats till regeringen med anledning av försvarsutskottets betänkanden (s. 205–206): 1 /11, 3 /13,6 /15 och sex /16. Av dessa redovisas 11 som slutbehandlade och nio som inte slutbehandlade. Antalet tillkännagivanden som regeringen redovisar beredningsläget för är sammantaget sju stycken i årets skrivelse. Utskottet kan konstatera att regeringen antingen har vidtagit åtgärder eller påbörjat beredning i de fall då tillkännagivanden ännu inte slutbehandlats. Utskottet är positivt till detta. När det gäller redovisningen av enskilda tillkännagivanden noterar utskottet särskilt vad som anges i skrivelsen om behandlingen av tillkännagivandet om en översyn av rekryteringen till deltidsbrandmän (2010/11:FöU2). Utskottet underströk i sina yttranden till såväl 2014 som 2015 vikten av att regeringen vidtar de beredningsåtgärder som svarar mot tillkännagivande. När det gäller deltidsbrandmännen har regeringen ändrat sin bedömning om att momentet skulle vara slutbehandlat. Utskottet välkomnar att regeringen avser att vidta ytterligare åtgärder och att regeringen vid beredningen av frågor om arbetslöshetsersättning vid deltidsarbetslöshet kan beakta vad utskottet anfört om rekrytering av deltidsbrandmän. På samma sätt som utskottet framhöll att regeringens åtgärder bör svara mot tillkännagivande i ovanstående fråga framhöll utskottet även att regeringens åtgärder när det gäller tillkännagivandet om förbättrad styrning och uppföljning av Försvarsmaktens stöd till samhället bör svara mot krav i dess helhet (bet. 2011/12:FöU2). Utskottet såg positivt på att regeringen redovisade en förbättrad återrapportering och uppföljning, men konstaterade att tillkännagivandet även tog sikte på förbättrad styrning av Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser. Regeringen bedömde frågan som slutbehandlad i förra årets skrivelse (skr. 2014/15:75 s. 47). Utskottet konstaterar att det fortfarande finns ett behov av att komplettera tidigare redovisning med uppgifter om vilka åtgärder som vidtagits för att förbättra styrningen inom området. I övrigt har utskottet inget att anföra med anledning av skrivelsen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S) och Dag Klackenberg (M).
yttr · H305MJU5y · 2016-05-25 00:00:00 — Utöver själva miljöfrågan som utsläppen av växthusgaser utgör, följer det etiska problemet att det är världens fattigaste människor som betalar det högsta priset när jordens medeltemperatur ökar. vill också verka för att förhindra spridningen av giftiga kemikalier i vår miljö. Detta är en viktig aspekt av det förebyggande hälsoarbetet. Inte minst gäller det barns vardagsmiljöer. vill t.ex. ha giftfria förskolor och jobbar för att man ska ställa större krav när det gäller t.ex. barnens leksaker, nappflaskor samt mat och dryck. EU har en nyckelroll i arbetet för att öka kemikaliesäkerheten, bl.a. för att utveckla arbetet med gemensamma åtgärder mot spridning av gifter och läkemedelsrester till våra hav och vattendrag. havs- och kustområden innehåller ett rikt artliv och skyddsvärda miljöer. har ökat antalet reservat. Vi måste fortsätta att verka för att inte den ekologiska balansen ska rubbas via exempelvis långväga arter som på olika sätt letar sig hit. Ett av miljömål är den biologiska mångfalden, uttryckt som ”ett rikt växt- och djurliv”. Hoten mot den biologiska mångfalden är omfattande om vi tittar på den globala nivån. I bidrar våra skogar och vår landsbygd, exempelvis våra hagmarker, till denna mångfald. Just hagmarkerna nämns ibland som de, näst regnskogarna, artrikaste biotoperna på vår planet. Jordbruket skulle i högre utsträckning kunna bli en nyckelaktör för att värna den biologiska mångfalden om man fick rätt incitament att göra det. Reformer av EU:s jordbrukspolitik i denna riktning är viktiga. Jordbruket är centralt för att ha mat att ställa på bordet, men jordbruket är mycket mer än maten som produceras där. Det har en central betydelse för biologisk mångfald och den levande landsbygd och de öppna landskap som är en del av vårt kulturarv. I många EU-länder är tyvärr miljötänkande och djurskydd jämförelsevis nedprioriterat. Alternativt följs inte de uppsatta reglerna. En bidragande orsak till problemen i svenskt jordbruk är att vi inte har lyckats omsätta den kvalitet på varorna som våra miljö- och djurskyddsregler leder till, i reda pengar. I regeringsställning var vi bl.a. med och sänkte skatten på handelsgödsel och sänkte egenavgifterna. drev också på för att minska jordbrukarnas regelkrångel. Vi vill att den förenklingsprocessen ska fortsätta. Mjölkböndernas situation har gått från dålig till akut. Producenterna går med i förlust per liter levererad mjölk. För att rädda den svenska mjölksektorn på kort sikt har föreslagit att en kostnadsersättning på per mjölkko och år införs i syfte att kompensera de svenska mjölkbönderna för deras merkostnader. vill fortsätta värna vår miljö och vårt välutvecklade djurskydd, men vi vill att de lagar och regler som antas verkligen är ändamålsenliga, inte att vi ska ha så många paragrafer i lagtexterna som möjligt. Med det anförda anser vi att finansutskottet bör tillstyrka riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i berörda delar. ekonomiska vårproposition (SD) (SD) och (SD) anför: Vi Sverigedemokrater avstår från ställningstagande.
yttr · H305NU2y · 2016-05-31 00:00:00 — Vi anser att det finns ett ömsesidigt intresse mellan staten och gruvnäringen i dessa frågor och att en reformerad mineralersättning skulle kunna göra det enklare för staten att bedriva en aktiv gruv- och mineralpolitik. Enligt vår uppfattning bör mineralersättningen höjas från nuvarande till totalt . Markägarens andel bör kvarstå på den nuvarande nivån medan resterande del ska tillfalla staten. Vidare anser vi att statens andel ska placeras i en fond och öronmärkas för satsningar för att stimulera utveckling och sysselsättning på landsbygden. [1] Bergsstaten är en myndighet med lång historia. är Bergsstaten en organisatorisk enhet inom myndigheten geologiska undersökning (SGU). Bergsstaten leds av bergmästaren som utses av regeringen. [2] Begreppet mineralavgift torde syfta både på mineralersättningen och på de avgifter som regleras i 14 kap. minerallagen.
yttr · H405UU4y · 2016-10-05 00:00:00 — Ramarna för utgiftsområde 5 och 7 Dokumentet är inte publicerat
yttr · H405UU5y · 2016-10-21 00:00:00 — Dokumentet är inte publicerat