yttr · H405SkU1y · 2016-11-11 00:00:00 — För att underlätta för små företag att rekrytera kompetent arbetskraft vill Alliansen göra det enklare och mer konkurrenskraftigt att erbjuda anställda incitamentsprogram och delägarskap. Alliansens ingång är att regelverket bör förenklas och göras mer konkurrenskraftigt, som grundläggande skatterättsliga principer beaktas, så att det blir lättare för växande företag att attrahera och behålla centrala medarbetare. Det handlar både om företagens kostnader för incitamentsprogrammen och reglerna för individen, t.ex. i vilken utsträckning incitaments-programmen ska beskattas som inkomst av tjänst samt när beskattningen ska ske. Alliansen vill att taket för uppskov av reavinstskatten ska slopas permanent för att minska dagens inlåsningseffekter. föreslår i partimotion 2016/17:3350 av m.fl. yrkande 1 att godkänner den inriktning av skattepolitiken som motionärerna redovisar. Skattepengar ska användas effektivt och rätt. I plan för ett starkare agerar man mot den som smiter från skatt eller fuskar med bidrag. Där ingår också att resurserna till välfärden ska användas effektivt och leverera hög kvalitet, oavsett vem som driver verksamheten. Att fler jobb växer fram för personer med begränsad utbildning är centralt för att bryta utanförskapet. Att regeringen sänkt taket i RUT-avdraget och begränsar nystartsjobben gör det svårare för de som har allra svårast att komma in på arbetsmarknaden. vill förstärka nystartsjobben och tredubbla taket i RUT-avdraget för att sänka trösklarna för de som behöver det allra mest och öka antalet enkla jobb. har fortsatt höga skatter för dem med låga inkomster. Det håller tillbaka sysselsättningen. Därför bör ett förstajobbetavdrag införas som är anpassat för att ge störst skattelättnad, i förhållande till inkomsten, för dem med låga inkomster. vill införa ett förhöjt jobbskatteavdrag för äldre, som omfattar personer som har fyllt vid beskattningsårets ingång. Dessutom avser man att avskaffa den särskilda löneskatten för äldre. För att särskilt underlätta för små och växande företag att rekrytera kompetent arbetskraft införs nya regler för personaloptioner i tillväxtföretag. En viktig fråga för svensk konkurrenskraft är att säkra industrins energiförsörjning. som hushåll måste kunna räkna med en trygg tillgång till energi. elproduktion vilar på tre ben och är i huvudsak koldioxidfri och så bör det fortsätta att vara. Därför är det bra att kärnkraften kan räddas genom att effektskatten avskaffas samt att vattenkraftsskatten kraftigt sänks. vill avskaffa den årliga extra skattehöjning på bensin och diesel som regeringen infört. Jordbruket utsätts för stora tillfälliga påfrestningar till följd av låga världspriser på bl.a. mjölk. För att jordbruket ska klara den pågående krisen vill temporärt sänka koldioxidskatten på diesel inom jord- och skogsbruket. satsar bl.a. på supermiljöbilspremien och att införa avdrag för klimatkompensation. Även fordonsskatten bör höjas. säger nej till avståndsbaserad vägslitageavgift, även kallad lastbilsskatt, som regeringen ämnar införa. säger vidare nej till införandet av en nationell flygskatt. Digitaliseringen går snabbt och behovet av datacenter är mycket stort. sänker skatten på el för datacenter till samma nivå som industrins tillverkningsprocess. Den utformning av kemikalieskatten som regeringen nu föreslår fungerar enbart som en straffskatt på vitvaror och hemelektronik. vill därför se en annan utformning av kemikalieskatten än den som regeringen har föreslagit. anser att film är en del av kulturpolitiken och att momssatsen på film ska vara , likt annan kulturverksamhet. Vidare avslår motionärerna regeringens förslag om sänkt mervärdesskatt på vissa reparationer. För att skapa utrymme för prioriterade reformer bör också den reducerade momsen höjas från till . Den statliga fastighetsskatten på obebyggd tomtmark bör höjas till för sådan mark som är avsatt för byggnation av hyresfastigheter. föreslår i partimotion 2016/17:2102 av m.fl. yrkande 1 att godkänner den inriktning av skattepolitiken som motionärerna redovisar. En utgångspunkt bör vara att ingen ska betala inkomstskatt över huvud taget på en taxerad arbetsinkomst . Därför bör en modell utredas där man sänker inkomstskatterna för de lägre arbets-inkomsterna. motsätter sig den inkomstskatte-höjning som regeringen föreslår. För att finansiera detta föreslås att en parlamentarisk kommitté tillsätts för att utreda möjligheten att nuvarande jobbskatteavdrag reformeras till att bli ett genuint avdrag i stället för som en skattereduktion, att momssatserna ses över, att ränteavdraget minskas eller slopas i försvarbar takt samt att arbetsmarknadspolitiska reformer som visat sig ineffektiva slopas. Vidare avskaffas den extra skatten på pensionärer. Investeraravdraget är ett bra verktyg för att styra riskkapital mot mindre företag som annars troligen hade varit mindre intressanta att investera i utan avdraget. har för avsikt att vidareutveckla investeraravdraget. Skatten på drivmedel för jordbruks- och skogsbruksändamål sänks till dansk nivå, mot bakgrund av att svenska och danska bönder verkar på en gemensam europeisk marknad. Genom bl.a. avdragsgillt bostadssparande ska det bli möjligt för unga att äga sin egen bostad. vill avskaffa den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder. säger nej till ett införande av flygskatt. Kilometerskatten skulle tillsammans med andra faktorer innebära nådastöten för många svenska åkerier med i vissa fall en nära nog fördubbling av skattetrycket när det gäller trafikspecifika skatter. Därför motsäger sig kilometerskatten. Följden av regeringens kemikalieskatt blir att jobb i går förlorade samt att vi går miste om arbetsgivaravgifter, inkomstskatt, moms och bolagsskatt, vilket enligt allt sunt förnuft kommer göra fattigare. Skillnaden i bränsleskatt och koldioxidskatt mellan jordbruksbaserade biodrivmedel och fossila bränslen elimineras. motsäger sig regeringens förslag om en höjning av bränsleskatterna för bensin och diesel. avser man att undvika indexeringen av bensin- och drivmedelsskatterna. vill ha en översyn av momsskattesatserna som en del i en finansieringslösning för en reform med sänkta inkomstskatter för dem med lägre arbetsinkomster. föreslår i partimotion 2016/17:3494 av m.fl. yrkande 1 att godkänner den inriktning av skattepolitiken som motionärerna redovisar. mål med budgetmotionen är att skapa en vändpunkt för svensk ekonomi. Den högsta prioriteten för den ekonomiska politiken bör vara att minska den sociala och regionala tudelningen. Fler jobb måste skapas genom fler anställda på små och växande företag. Det måste bli slut på de kraftiga skattehöjningarna på arbete och den nya regleringsivern. I stället måste våga ta tag i de stora strukturproblemen som håller tillbaka jobbskapandet i småföretagen. Det krävs lägre skatter på att anställa, inte minst personer som haft jobb i . Det krävs lägre skatter på att starta och bygga upp nya företag. måste förena jobbskapande med miljöhänsyn genom att höja skatten på utsläpp och föroreningar och använda intäkterna för att sänka skatten på arbete i en grön skatteväxling. föreslår att en ny företagsform införs för riktigt små företag, med högst i omsättning: ingångsföretag. Ingångsföretag ska fungera som enskild firma gör , men med ordentliga regelförenklingar. Ingångsföretagen ska inte betala vare sig inkomstskatt, egenavgifter eller moms. I stället för vanliga skatter och avgifter betalas en schablonmässigt beräknad skatt, baserad på omsättningen, med en skattesats på . menar att reglerna för generationsväxling i företag måste ses över i syfte att garantera att skattesystemet inte försvårar för familjeföretag att förbli just familjeföretag. Regeringen har meddelat att man vill skärpa beskattningen i 3:12-reglerna. Detta är helt fel väg att gå. vill tvärtom förenkla regelverket. 3:12-reglerna bör därför ses över i syfte att reformera och förenkla dem. Skatteundandragande bör självklart alltid motverkas. Men utformningen av 3:12-reglerna bör bygga på principen att företagsamhet är någonting som bör uppmuntras och reglerna bör därför inte ha en striktare utformning än nödvändigt. Ekonomiska styrmedel utgör ett av de viktigare instrumenten inom miljöpolitiken. föreslår därför en omfattande grön skatteväxling. Skatten på utsläpp och gifter bör öka och intäkterna användas för att sänka skatten på jobb och företagande. förstärker i sin budgetmotion sin tidigare skatteväxling. kommer i framtida budgetmotioner att återkomma med förslag om ett reformerat system för förmånsvärde på tjänstebilar med högre grad av klimatstyrning. Incitamenten för mikroproduktion av förnybar el bör stärkas. har tidigare föreslagit att det ska vara frivilligt för företag under en viss omsättningsgräns att vara momspliktiga, vilket särskilt skulle gynna mikroproducenter av förnybar el. ställer sig därmed positivt till att regeringen nu följer efter detta förslag och föreslår att en omsättningsgräns för momspliktighet på införs. För att uppnå målet i EU:s direktiv om förpackningar och förpackningsavfall, och minska användningen av tunna plastpåsar, föreslår att en miljöavgift på plastpåsar införs. föreslår att det ekonomiska styrmedlet bör utformas som en skatt. I budgetpropositionen framgår i klartext att regeringen avser att införa både kilometerskatten och flygskatt. Detta skulle vara förödande för den svenska åkeribranschen och konkurrenskraften för svensk industri, bl.a. skogsindustrin. har ingen avsikt att medverka till att avstånd beskattas och att landsbygdens företag, jobb och möjligheter minskar i takt med att kostnaderna på grund av en avståndsbaserad vägslitageavgift höjs. Regeringen har valt att genomföra skattehöjningar på arbete, framför allt på ungas arbete, och inskränkningar av möjligheten till visstidsanställningar. Därtill har regeringen aviserat att man ämnar återinföra någon form av handelsgödselskatt och en helt ny kilometerskatt. Dessutom beskattar regeringen förnybara drivmedel från svensk råvara till en nivå där de inte kan konkurrera med fossila alternativ. Samlat utgör detta allvarliga hot mot den utveckling av landsbygden och de gröna näringarna som vill se. För är det självklart att målet är att kostnaderna för bönder ska sänkas, särskilt kostnaden för att anställa. Egenavgifter, arbetsgivaravgifter och andra skatter på arbete måste således kontinuerligt ses över och sänkas när möjlighet ges. anser att det också hade varit önskvärt med en bred, långsiktig och blocköverskridande överenskommelse om beskattningen för att köpa, äga och sälja sin bostad. vill införa en skatt på motsvarande av summan av lönesumma och vinst, vilket var den tidigare företagsskatteutredningens förslag. Undantag bör göras för sådana företag som till övervägande del omfattas av mervärdesskatteplikten. Liberalerna föreslår i partimotion 2016/17:3419 av m.fl. yrkande 1 att godkänner den inriktning av skattepolitiken som motionärerna redovisar. Skattepolitiken måste vara utformad för att öka antalet arbetade timmar i den svenska ekonomin, stärka konkurrenskraften samt öka människors frihet och möjligheter. Liberalernas viktigaste skattepolitiska prioritering är att sänka skatterna på arbete. På så sätt stärker vi arbetslinjen och uppmuntrar jobbskapare i av ökad globalkonkurrens och hastig digitalisering. Liberalerna avvisar regeringens omotiverade skattehöjningar på jobben. Vi återställer regeringens marginalskattehöjning på inkomster från till . Liberalerna genomför i denna budgetmotion en kraftfull höjning av brytpunkten för den statliga inkomstskatten. Ingen med en månadslön ska behöva betala en extra inkomstskatt ovanpå kommunalskatten. sticker ut från jämförbara länder när det gäller marginalskatt på arbetsinkomster. I det svenska skattesystemet inträder även de höga marginalskatterna anmärkningsvärt . I och ligger exempelvis de högsta marginalskattesatserna på nivåer som är i närheten av den svenska nivån, men den högsta marginalskatten träder i dessa länder in vid ungefär den dubbla inkomsten jämfört med i . Liberalerna avvisar vidare helt regeringens fortsatta planer på att även 2018 skärpa skatten genom ändrad uppräkningstakt av skiktgränserna för statlig inkomstskatt. Liberalerna avstår i skatteintäkter 2017 för att sänka den s.k. flyttskatten genom avskaffat tak för uppskov och slopad uppskovsränta. Liberalerna föreslår en grön skatteväxling. Motionärerna vill se lägre skatt på jobb medan olika former av miljö- och klimatpåverkande skatter och avgifter höjs. behöver nu en ny genomgripande skattereform. Inriktningen på en sådan skattereform ska vara att de skatter som håller jobben och sysselsättningen tillbaka sammantaget tydligt sänks. Bolagsskatten ska, i syfte att säkra den svenska konkurrenskraften, fortsätta att sänkas. Enhetligheten i kapitalinkomstbeskattningen ska öka. Att sänka skatten på jobb och företagande kräver finansiering genom motsvarande skattehöjningar. Mervärdesskatten kan därför öka. Det kan åstadkommas genom att de olika momsnivåerna justeras något uppåt eller genom en ökad enhetlighet. Den kommunala fastighetsavgiften kan höjas. Det totala uttaget av miljö- och klimatskatter kan också öka jämfört med . Bland de skattebaser som kan beskattas hårdare finns exempelvis fordon och kemikalier. behöver en skattereform för att skapa grund för högre sysselsättning och mer företagande. Det är dock avgörande för legitimiteten i en samlad reform att alla både bidrar till finansieringen och får del av fördelarna. Därför är det bl.a. centralt att skillnaden i beskattning mellan löntagare och pensionärer inte ökar. Skatteavdrag för barnfamiljer samt ytterligare höjda bostadsbidrag och höjda bostadstillägg kan vidare övervägas för att stärka vissa grupper i ljuset av bl.a. höjda konsumtionsskatter. föreslår i partimotion 2016/17:3320 av m.fl. yrkande 1 att godkänner den inriktning av skattepolitiken som motionärerna redovisar. förespråkar väl fungerande och gemensamt finansierade välfärdstjänster, och vi kommer alltid att värna kvaliteten i skola, vård och äldreomsorg. Men höjda skatter innebär inte automatiskt bättre välfärd. Det är snarare med väl avvägda skattesänkningar på arbete och företagande som positiva välfärdseffekter uppnås. Detta genom att det skapas nya jobb och företag samt att människor får behålla en större del av sin inkomst. Den högre tillväxt som följer av detta gör att satsningar kan göras för att förbättra den offentligt finansierade välfärden. vill att fler ska kunna och vilja jobba. När det sker minskar statens kostnader och skatteintäkterna ökar vilket leder till förbättrad gemensam välfärd. Den som jobbar har dessutom mer pengar att röra sig med för sig och sina nära. Man mår bättre genom att bli efterfrågad och är del av en arbetsgemenskap. föreslår därför att regeringens inkomstskattehöjningar återställs, och att inkomstskatterna för unga och grupper långt från arbetsmarknaden sänks kraftigt så att trösklarna in på arbetsmarknaden sänks. Arbeten skapas huvudsakligen genom framgångsrika och välmående företag. Förutsättningarna för att skapa och driva företag måste förbättras genom att bl.a. minska regelkrånglet, förbättra myndigheternas handläggning av ärenden kopplade till företag, och skattemässigt möjliggöra delägarskap för nyckelmedarbetare i uppstarts- och expansionsskeden genom t.ex. olika incitamentsprogram. Parallellt med satsningar på jobb drivna av innovation och hög utbildning måste vi också se till att fler jobb som inte utförs på grund av höga skatter och avgifter blir möjliga på en växande arbetsmarknad. Det handlar framför allt om att öppna nya tjänstesektorer och att bredda det befintliga RUT-avdraget till att omfatta fler tjänster och högre takbelopp. Genom att rikta skattelättnader på arbete mot de grupper som står längst från arbetsmarknaden vill se till att minska utanförskapet och vinnlägga sig om att de grupper som har halkat efter ska få möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Regeringen har i budget efter budget genomfört ett stort antal direkt jobbfientliga reformer, inte minst på skattesidan. Skattehöjningar används som ett universalverktyg för att komma till rätta med och finansiera varje problem som man tycker sig se i samhället och det offentliga åtagandet ökar därmed kraftigt. Det finns två stora problem med detta. Det första är att människors frihet och möjlighet att själv välja hur man vill prioritera med sina pengar minskar. Det andra är att kraftiga skattehöjningar på jobb och företagande omgående får en negativ effekt på arbetskraftsdeltagandet och jobbskapande. Och med färre som arbetar blir det ännu svårare att upprätthålla välfärden. vill också avskaffa löneskatten för äldre, vilket innebär att nivån återställs till den nivå som gällde innan regeringen höjde skatten på ersättningar för arbete och inkomst av aktiv näringsverksamhet för personer som fyllt . vill se en mer självständig ideell sektor med mindre av detaljstyrning vid bidragsgivning och mer av grundstöd. Genom gåvoskatteavdraget ökar också organisationernas självständighet. anser att gåvoskatteavdraget bör återinföras i sin tidigare utformning och att ansöknings- och årsavgifterna för organisationer som tar emot gåvor ska avskaffas. anser även att takbeloppet för avdragsrätten bör höjas samt att en utveckling av skatteavdraget till att även omfatta fler ändamål och juridiska personer bör utredas. höjer vidare arbetsgivaravgifterna inom finanssektorn vilket stärker statens finanser med . Allt för många uppger att de bor kvar i för stora hus på grund av flyttskatternas utformning. vill att taket för uppskov på reavinstskatten tas bort om man köper ny bostad. Även betalningen av räntan på uppskovet ska kunna skjutas vid köp av ny bostad. Förslaget skulle innebära att en stor del av den bristande rörligheten som orsakas av skatter vid flytt kan elimineras på ett statsfinansiellt ansvarsfullt sätt genom att staten fortfarande får in skatteintäkterna, dock något . har länge drivit på för en grön skatteväxling och lagt flera skarpa förslag. Generellt vill motionärerna sänka skatten på arbete och pensioner och höja skatten på miljöförstörande verksamhet. Ekonomisk jämlikhet måste vara centralt i . Skatt efter bärkraft, full sysselsättning, låg arbetslöshet och en hållbar utveckling ligger till grund för politiken. Angelägna investeringar i vårt gemensamma samhällsbygge ska ha företräde framför skattesänkningar. ska vara ledande i klimat-omställningen och ett föregångsland för jämställdhet, både nationellt och internationellt. Den svenska tillväxten är mycket hög i ett internationellt perspektiv och fortsätter att vara bland de högsta i vår del av världen. Arbetslösheten faller och sysselsättningsgraden är högst i EU. Sedan regeringen tillträdde har sysselsättningen ökat med 120 000 personer. Det stora underskott på som regeringen ärvde är i allt väsentligt utraderat, detta trots den betydande effekt som det stora antalet asylsökande har haft på de offentliga finanserna. Utskottet konstaterar att regeringen vill underlätta för fler enmansföretagare att ta steget att anställa genom att sänka arbetsgivaravgifterna för den första anställda , ett s.k. växa-stöd. Förslaget är inriktat på enskilda näringsidkare och bedöms öka sysselsättningen. De nya reglerna föreslås vara tillfälliga och gälla . För att minska den administrativa bördan för små verksamheter med liten omsättning föreslår regeringen även att en omsättningsgräns för mervärdesskatt införs. Det finanspolitiska ramverket är grunden för regeringens ekonomiska politik. Ordning och reda ska gälla i de offentliga finanserna. Det ger hushåll, företag och kommunsektorn stabila planeringsförutsättningar och uppmuntrar därmed investeringar. Att det finns marginaler för att möta konjunkturnedgångar med en aktiv finanspolitik minskar svängningarna och därmed osäkerheten i ekonomin. Utan dessa marginaler kan konjunkturnedgångar behöva mötas med nedskärningar i välfärden, med stora sociala och samhällsekonomiska kostnader som följd. Ett delmål inom Agenda 2030 är att successivt uppnå och upprätthålla en högre inkomsttillväxt än det nationella genomsnittet för de av befolkningen som har lägst inkomst. Regeringens politik har bidragit till en jämnare inkomstfördelning och reformerna i denna proposition förväntas bidra till att ytterligare minska inkomstskillnaderna och till att nå delmålet inom Agenda 2030. Stimulanser och ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om det svenska samhället, och miljöskatternas styrande effekt ska öka. Väl avvägda och väl utformade miljöskatter gör att miljökvalitetsmålen kan nås på ett kostnadseffektivt sätt. Högre ambitioner och en ökad användning av miljöskatter får också som konsekvens att miljöskatteintäkterna ökar. Därutöver kommer regeringen att göra en översyn av miljöskadliga subventioner. Utskottet välkomnar regeringens höga ambitioner. Regeringen aviserar vissa åtgärder på skatteområdet mot bakgrund av en ramöverenskommelse över partigränserna. Regeringen har genomfört stora satsningar på solel., bl.a. är de medel som avsatts för investeringsstödet för solel 2017 åtta gånger högre än de var 2015. Den omsättningsgräns för mervärdesskatt som regeringen föreslår underlättar för mikroproducenter av förnybar el, exempelvis villaägare med solceller som säljer sitt överskott av egenproducerad el. Regeringen anser att solelen behöver främjas ytterligare. Regeringen ser därför skyndsamt över förutsättningarna för att skattemässigt gynna solenergi, i synnerhet den el som produceras och förbrukas bakom en och samma anslutningspunkt. Budgeten innehåller flera intäktsförstärkningar, däribland förslag till avdragsförbud för ränta på vissa efterställda lån, slopad avdragsrätt för representationsmåltider vid inkomstbeskattning, ändrad intäktsränta i skattekontot och begränsad uppräkning av skiktgränserna för statlig inkomstskatt. Därutöver föreslår regeringen att en skatt på kemikalier i viss elektronik införs och att alkoholskatten höjs. Utskottet konstaterar att det är viktigt att fortsätta att bedriva en ansvarsfull ekonomisk politik. Det är även angeläget att bygga upp marginaler för att möta nästa konjunkturnedgång. Det kräver såväl generell kostnadskontroll som ett rättvist och väl fungerande skattesystem med en låg grad av skatteundan-dragande. Offentliga medel ska användas så effektivt och ändamålsenligt som möjligt för att uppnå största möjliga nytta. Utskottet noterar också att regeringen även har utvecklat arbetet för att stärka jämställdhetsbudgeteringen i utformningen av budgetpolitiken. Utskottet delar regeringens bedömning att det är viktigt att intensifiera arbetet mot skattebrott, skattefusk och skatteundandragande. Utskottet ställer sig därmed bakom den inriktning av skattepolitiken som regeringen har förordat och avstyrker följaktligen de aktuella motionsyrkandena. I det följande går utskottet närmare in på de skatteförslag och bedömningar som ingår i de olika budgetalternativen. Begränsad uppräkning av skiktgränserna för statlig inkomstskatt Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att den nedre och övre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt för begränsas och räknas upp med förändringen i konsumentprisindex plus en procentenhet. Den nedre skiktgränsen uppgår därmed till och den övre skiktgränsen till för . Utskottet godtar även regeringens bedömning när det gäller uppräkningen för . Motionsförslagen om att förslaget ska avslås avstyrks. Jämför avvikande meningarna 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen föreslår (punkt 26) att den nedre och övre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt på beskattningsbara förvärvsinkomster för ska räknas upp med förändringen i konsumentprisindex plus en procentenhet. Den nedre skiktgränsen uppgår därmed till och den övre skiktgränsen till för . Ändringarna träder i kraft .