yttr · H305UU5y · 2016-05-27 00:00:00 — beslutade att ge övriga utskott tillfälle att inom sina respektive beredningsområden yttra sig över Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99) och de motioner som kan komma att väckas med anledning av den. begränsar sitt yttrande till de delar av propositionen som avser anslaget 1:1 inom utgiftsområde 7 och motion 2015/16:3396 (SD) yrkande 1 i berörd del. Anslagsändringar inom utgiftsområde 7 Regeringen föreslår i propositionen att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet minskas med 4 . Därav används merparten, 4 , för att finansiera ökningen av anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader inom utgiftsområde 8 Migration. För att delvis finansiera ökningen av anslaget 1:2 (Sida) minskas anslaget med . Regeringen gör bedömningen att minskningen kommer att påverka de verksamheter som finansieras från anslaget. föreslår i kommittémotion 2015/16:3396 av m.fl. yrkande 1 bl.a. att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet ökas med 4 jämfört med regeringens förslag. Enligt partiet bör resurser inte tas från humanitära insatser och fattigdomsbekämpning för att finansiera migrationskostnader i . har avräkningar gjorts på biståndsramen. En stor del av avräkningarna avser kostnader för asylsökande från låg- och medelinkomstländer. Den budget för utgiftsområde 7 som regeringen föreslog i budgetpropositionen baserades på prognos över antalet asylsökande , enligt vilken avräkningarna från biståndsramen beräknades till eller av det totala biståndet. prognoser för antalet asylsökande reviderades emellertid kraftigt . Utskottet konstaterade i sin behandling av budgetpropositionen (bet. 2015/16:UU2) att det inte rådde någon tvekan om att antalet asylsökande ökat väsentligt jämfört med de prognoser som låg till grund för budgetpropositionen, men att osäkerheten var betydande och att det var mycket svårt att bedöma storleksordningen på kommande prognosjusteringar. Statssekreterare informerade utskottet om att regeringen inte kommer att föreslå avräkningar på biståndsramen till följd av kostnader för asylsökande som överstiger av biståndsramen. Utskottet noterade att även med den begränsning av anslaget som statssekreterare informerat om kan biståndsanslaget komma att minska med jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen. Utskottet noterade att förändringar av anslagsnivåerna i den storleksordningen kan försämra effektiviteten i biståndsverksamheten. Det försvårar också arbete med att granska regeringens budget som helhet och påverka politikens inriktning. Utskottet förutsatte att regeringen, vid förslag om ändringar av nivån på avräkningar i ändringsbudget , på ett tydligt sätt skulle redovisa konsekvenserna för biståndsanslaget och vilka prioriteringar regeringen avser att göra. Regeringen beslutade om en ändring i Sidas regleringsbrev för att förskottera totalt . Detta innebär att stöd som planerats för utbetalning nu i stället kunde utbetalas , genom beslut om höjd anslagskredit i Sidas regleringsbrev. Nivån på det planerade stödet till berörda organisationer påverkas inte, endast tidpunkten för utbetalning. Förskottet inriktades på organisationer som har medelsbehov tidigt , bl.a. de humanitära organisationerna FN:s fond för katastrofbistånd (CERF), () och för Palestinaflyktingar (UNWRA). Därutöver bedömdes tidigareläggning av delar av kärnstödet till som prioriterat och förskotterades därför till organisationen . betalade också sin första delbetalning till () i stället för . Flytt av betalningar mellan budgetåren innebär inte ökade utgifter för de aktuella anslagen, utan endast en annan betalningsprofil. Det senare säkerställs genom att regeringen beslutar att det utrymme inom anslagen som tas i anspråk för tidigareläggningar av betalningar 2015 ska motsvaras av lika stora begränsningar av anslagsutrymmet . Därtill beslutade regeringen i Sidas regleringsbrev om en anslagskredit om avseende multilaterala och internationella organisationer och fonder. Den utnyttjade anslagskrediten 2015 återställs 2016 och leder därmed till en lägre utgiftsprognos för biståndsanslaget. Sammanlagt innebär detta att utgiftsprognosen minskas med totalt ca när avräkningen för flyktingkostnader på och anslagskrediten på räknas in. Regeringens förslag innebär att biståndet minskar med jämfört med den budget som regeringen föreslog . Utskottet konstaterar att detta påverkar möjligheterna att uppnå målet för utgiftsområdet, dvs. att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. vill utskottet erinra om att enligt statistik från () är ett av de länder i världen som har högst bistånd som andel av bruttonationalinkomsten, BNI. Detta gäller oavsett om kostnader för asylmottagande räknas med eller inte. biståndsbudget var av BNI. I statistiken från hamnar på en mycket högre siffra, av BNI. Att siffran blir så hög beror på att , , rapporterar in de totala kostnaderna för mottagande av asylsökande från utvecklingsländer enligt gällande DAC-principer om vad som kan räknas som bistånd. Dessa inkluderar även kostnader som finansierats från andra delar av statsbudgeten än från biståndet. Siffran, , inkluderar även de förskottsbetalningar till en rad FN-organ som beskrivits i bakgrunden, vilket ger ett högre utfall. Utskottet finner det anmärkningsvärt att regeringen i vårändringspropositionen inte lämnat en redovisning av vilka konsekvenser de ökade avräkningarna får för biståndsanslaget, trots att detta begärdes av utskottet i samband med höstens budgetbehandling. Utskottet vill erinra om att anslagen godkändes av med de anslagsvillkor som utskottet angett i betänkande 2015/16:UU2. Statssekreterare lämnade vid föredragningar för utskottet och kompletterande information om konsekvenserna av den föreslagna minskningen av biståndsanslaget. Därvid framkom att minskningen av biståndsanslaget framför allt hanteras genom att utbetalningar av utlovade bidrag till utvecklingsbankerna skjuts upp och genom att flertalet av de anslagsposter som står till Sidas förfogande minskas med 10–. Undantag är insatser i och , humanitära insatser, stöd till svenska civilsamhällesorganisationer och insatser för mänsklig säkerhet. Utskottet välkomnar att regeringen också uttalat att insatser för sexuella och reproduktiva rättigheter och hälsa (SRHR) ska värnas. Statssekreterare anförde vidare att biståndet styrs med hjälp av långsiktiga strategier och att det därmed inte är säkert att en neddragning av biståndsanslaget ett enskilt år påverkar måluppfyllelsen sett över hela strategiperioden. underströk hon att flertalet geografiska anslagsposter är underfinansierade i förhållande till beslutade strategibelopp och behöver återställas för att inte påverka mål- och resultatuppfyllnad . Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma behovet av analyser av vad biståndsminskningen kan innebära på lång sikt, givet olika prognoser om BNI och därmed om biståndsramens storlek. Utskottet har betonat vikten av att biståndsmedel används effektivt och att de insatser som görs bidrar till att uppfylla det mål för utgiftsområdet som har fastställt. Kravet på effektivitet i hanteringen av biståndsmedel gäller inte bara de som utför insatserna eller mottagande länder och organisationer. Resurserna måste även fördelas, hanteras och följas upp på ett effektivt och transparent sätt i . Utskottet vidhåller sin uppfattning att förändringar av anslaget i den omfattning som föreslås av regeringen riskerar att försämra effektiviteten i biståndet. Det försvårar också arbete med att granska regeringens budget som helhet och påverka politikens inriktning. Utskottet vill därtill understryka vikten av transparens i hanteringen av biståndsbudgeten. Med beaktande av vad som anförts föreslår utskottet att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag i propositionen och avstyrker motion 2015/16:3396 yrkande 1 i berörd del. Utskottet har i övrigt inga synpunkter på regeringens förslag avseende utgiftsområde 7. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S) och (S). Avräkningar på biståndsramen (SD) (SD) och (SD) anför: Regeringen avser att ta ytterligare från det internationella biståndet för att finansiera flyktingmottagande i . Redan innan den ökningen var världsmästare på sådana s.k. biståndsavräkningar, och kommer alltså nästan en tredjedel av biståndet över huvud taget aldrig att lämna gränser. Förslaget innebär att faktiska biståndsbudget numer är större än regeringens. Vi säger nej till denna snedvridna prioritering som tar resurser från fattigdomsbekämpning och humanitärt bistånd till förmån för en fortsatt dyr invandring till . I den mån regeringen hittat satsningar inom biståndsanslaget som inte anses ge tillräckliga resultat, alternativt anses vara mindre prioriterade, anser vi att dessa resurser i sådana fall bör styras om till sådana ändamål som syftar till att hjälpa människor som på olika sätt befinner sig i olika krisers närområde, via exempelvis UNHCR eller WFP.