yttr · H405SkU1y · 2016-11-11 00:00:00 — Ändringen träder i kraft och tillämpas på hushållsarbete som har utförts och betalats efter , förmån av hushållsarbete som har tillhandahållits efter samt hushållsarbete som har utförts efter och för vilket ersättning har betalats ut och redovisats i en förenklad arbetsgivardeklaration efter detta datum. Regeringen anför att det i många fall är relativt lätt och billigt att köpa nytt i stället för att låta reparera det som gått sönder. Att reparera och återanvända produkterna är ofta bättre ur miljösynpunkt än att skrota, återvinna och köpa nytt, vilket också klargörs i EU:s avfallshierarki där minimering av mängden avfall och återanvändning prioriteras framför återvinning, energiutvinning och deponering. antog riktlinjer för skattepolitiken. Av dessa framgår att skattepolitiken bl.a. ska bidra till att kostnadseffektivt styra mot mål som minskad miljöbelastning i och världen. Regeringen beräknar att en skattereduktion för reparationer och underhåll av vitvaror minskar skatteintäkterna med . föreslår i motion 2016/17:3350 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att taket i RUT-avdraget ska tredubblas till och person. Förslag med denna inriktning finns också i partimotion 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 22, kommittémotionerna 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2016/17:3159 av m.fl. (M) yrkande 1. föreslår i motion 2016/17:3494 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del att taket för RUT-avdraget höjs till . Tvätteritjänster, läxhjälp och reparationer av vitvaror inkluderas i avdraget. införs där avdrag får göras för personer . föreslår också att ROT-avdraget återställs till av arbetskostnaden. Förslag med denna inriktning finns också i kommittémotionerna 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 10. Liberalerna föreslår i motion 2016/17:3419 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del att RUT-avdraget vidgas och subventionsgraden höjs från till för alla som vid årets ingång har fyllt . RUT-avdrag för läxhjälp återinförs. föreslår i motion 2016/17:3320 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att taket för RUT-avdraget för de som inte fyllt återställs till ursprungsnivån på per person. RUT-avdraget ska återigen omfatta matlagning i hemmet. Avdraget utökas till att gälla fler tjänster, t.ex. tvätteritjänster även utanför hemmet, arbetet med omsorg och tillsyn av en person såsom ledsagning och avlösning för föräldrar och syskon samt fixartjänster, dvs. lättare servicetjänster i hemmet. Förslag med denna inriktning finns också i partimotion 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkande 35 och kommittémotionerna 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 11. I kommittémotion 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkande 21 föreslås att ROT-avdrag införs för renoveringsarbete på byggnader av kulturhistoriskt värde. har beslutat att halvera taket för RUT-avdraget till för personer som inte fyllt vid beskattningsårets ingång och att sänka subventionsgraden för ROT-avdraget till av arbetskostnaden fr.o.m. . utvidgades RUT-avdraget till att omfatta även vissa ytterligare trädgårdstjänster samt flytt- och it-tjänster. Regeringen föreslår i denna proposition att RUT-avdraget fr.o.m. även ska omfatta reparation och underhåll av vitvaror som utförs i bostaden. Utskottet bedömer att med en skattereduktion som reducerar arbetskostnaden för reparation och underhåll av vitvaror ökar incitamenten att reparera och underhålla i stället för att köpa nytt. Detta bör leda till att fler väljer att använda sina vitvaror , vilket i sin tur leder till en förbättrad resurshushållning och till att miljöbelastningen från produktion av motsvarande mängd nya vitvaror minskar. Förslaget ligger väl i linje med EU:s avfallshierarki och riktlinjer för skattepolitiken. RUT-avdraget bör utformas så att det tillgodoser behoven hos genomsnittliga hushåll. Motionsförslagen om att ytterligare höja avdragets subventionsgrad innebär enligt utskottet en skattelättnad för så höga arbetskostnader att det i stort sett bara är höginkomsttagare som kan betala dessa kostnader. Utrymmet för RUT-tjänster bör därför av fördelningspolitiska skäl anpassas så att kostnaden för denna skatteutgift är i nivå med syftet att underlätta för hushåll med begränsade resurser att köpa tjänster. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att införa en skattereduktion för reparation och underhåll av vitvaror som utförs i bostaden. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att införa kvalificerade personaloptioner, om att sänka skatten på personaloptioner och om beskattningen av nyckelpersoner i växande företag. Jämför avvikande meningarna 1 (M), 3 (C) och 5 (KD). Om en anställd till följd av sin tjänst köper värdepapper på förmånliga villkor från sin arbetsgivare, ska den anställde beskattas för denna förmån i inkomstslaget tjänst det beskattningsår då förvärvet sker. Om det som förvärvas inte är ett värdepapper utan en rätt att köpa ett värdepapper till ett i förväg bestämt pris eller på i övrigt förmånliga villkor (personaloption) ska förmånen tas upp som en intäkt det beskattningsår då rätten utnyttjas eller överlåts. Personaloptionen fås vanligtvis utan ersättning från arbetsgivaren eller uppdragsgivaren och har villkor som är mycket fast anknutna till anställningen. Den kan vanligtvis inte överlåtas. I jämförelse med andra optionsprogram har personaloptionen en lång löptid (upp till ). föreslår i motion 2016/17:3350 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att kvalificerade personaloptioner till mindre tillväxtföretag införs. föreslår i motion 2016/17:3494 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del att kvalificerade personaloptioner införs. föreslår i motion 2016/17:3320 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att skatten sänks på personaloptioner. I kommittémotionerna 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1 och 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslås tillkännagivanden om mer konkurrenskraftiga skatter på delägarskap för nyckelpersoner i växande företag. Utredningen om skatteregler för incitamentsprogram överlämnade betänkandet "Beskattning av incitamentsprogram" till regeringen. Utredningen föreslår bl.a. att det införs bestämmelser om särskilt skattegynnade personaloptioner, s.k. kvalificerade personaloptioner. Det innebär att den som förvärvar andelar genom att utnyttja kvalificerade personaloptioner inte förmånsbeskattas. När andelarna säljs beskattas kapitalvinsten enligt vanliga regler. Betänkandet har remitterats. Utskottet har inte för avsikt att föregripa det pågående utredningsarbetet och avstyrker det aktuella motionsförslaget. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att höja beloppsgränsen över vilken utgifter för inställelseresor samt för resor mellan bostaden och arbets- respektive utbildningsplatsen får dras från till . Motionsförslagen om att höja beloppsgränsen ytterligare, att reformera reseavdraget och ge det en annan inriktning samt att höja milersättningen avstyrks. Motionsförslaget om att ge i uppdrag att effektivisera kontrollen av reseavdrag avstyrks också. Jämför avvikande meningarna 1 (M), 4 (L) och 5 (KD). Under vissa förutsättningar kan avdrag göras för kostnader för arbetsresor med egen bil till den del kostnaderna överstiger . I sådant fall får avdrag göras med och per mil. Samma schablonmässigt beräknade belopp gäller vid avdrag för kostnader för resor med egen bil i tjänsten eller i näringsverksamhet. Beloppet är avsett att täcka de milbundna kostnaderna. Regeringen föreslår (punkt 26) att beloppsgränsen över vilken utgifter för inställelseresor samt för resor mellan bostaden och arbets- respektive utbildningsplatsen får dras av höjs från till . Den nya beloppsgränsen gäller fr.o.m. och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . Regeringen anför att motivet för beloppsgränsen är att utgifter för resor mellan bostaden och arbetsplatsen i inte obetydlig grad kan hänföras till privata levnadskostnader, vilka inte bör få dras av vid beskattningen. Beloppsgränsen innebär dessutom stora förenklingsvinster och administrativa vinster. Regeringen anför vidare att förslaget att höja beloppsgränsen över vilken utgifter för inställelseresor samt för resor mellan bostaden och arbets- och utbildningsplatsen får dras av beräknas leda till ökade skatteintäkter för kommuner och landsting samt för staten då det leder till en ökning av den beskattningsbara förvärvsinkomsten. En höjd beloppsgräns beräknas öka skatteintäkterna med , varav avser kommuner och landsting, . godtar i motion 2016/17:3350 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del förslaget om att höja beloppsgränsen för reseavdrag men föreslår att det sker en effektivare kontroll av avdragen. vill ge i uppdrag att med ny teknik effektivisera kontrollen av reseavdrag. Liberalerna föreslår i motion 2016/17:3419 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del att reseavdraget reformeras och huvudsakligen inriktas mot de glesare befolkade delarna av landet. Förslaget innebär att det införs ett regionalt anpassat reseavdrag. Förslaget stärker de offentliga finanserna med 2017. Förslag med samma inriktning finns i partimotion 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 15. föreslår i motion 2016/17:3320 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att beloppsgränsen för reseavdrag höjs till . Motionärerna vill även höja milersättningen för arbetsresor med ytterligare per mil. Detta finansieras delvis genom en höjd beloppsgräns för reseavdraget till . Förslag med samma inriktning finns i kommittémotion 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 26. Utskottet anser att beskattningen så långt som möjligt bör ha en likformig och neutral utformning. Avvikelser som syftar till att gynna t.ex. olika regioner bör inte införas utan starka skäl. Utskottet anser att reglerna om reseavdrag har en rimlig utformning och är inte berett att tillmötesgå motionsförslagen om ändrade regler för avdraget. Arbetet med att bekämpa olika former av skattefusk är prioriterat, och tillförs i budgetpropositionen ökade anslag för detta arbete med 2017 och 2018, 2019 respektive 2020. Utskottet har inte något att invända mot att kontrollen av reseavdrag effektiviseras men anser att det i första hand är uppgift att bestämma hur man använder sina resurser. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att höja beloppsgränsen för reseavdrag från till . Avdrag för övriga utgifter Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att avdraget för övriga utgifter i tjänsten slopas. Jämför avvikande meningarna 3 (C) och 5 (KD). Avdrag får göras för övriga utgifter i tjänst till den del de överstiger . Exempel på övriga utgifter är utgifter för arbetsrum, facklitteratur, representation, skyddsutrustning och skyddskläder, telefon, verktyg och instrument samt vård. föreslår i motion 2016/17:3494 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del att avdraget för övriga utgifter avskaffas. Förslaget beräknas stärka de offentliga finanserna med 2017. Motionärerna anför att kostnader som krävs för inkomsters förvärvande generellt berättigar till avdrag. Avdragen delas upp i kategorierna resor till och från arbetet, tjänsteresor, tillfälligt arbete, dubbel bosättning och hemresa samt övriga utgifter. För övriga utgifter medges avdrag endast för de utgifter som överstiger . Exempel är facklitteratur, arbetskläder och telefon. Enkelhet och en låg generell beskattning av arbete är mer prioriterat än möjligheten att ge avdrag för denna typ av utgifter. De är också sådana som arbetsgivaren kan förväntas tillhandahålla till sina anställda. föreslår i motion 2016/17:3320 av m.fl. yrkandena 5 och 6 också att avdraget för övriga kostnader i tjänst slopas. Motionärerna beräknar att de offentliga finanserna stärks med . Utskottet är inte berett att slopa avdraget för övriga utgifter i tjänsten och avstyrker motionsförslagen. Stöd av mindre betydelse Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att den som utger ersättningen vid nedsättning av arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt ska lämna uppgift om annat stöd av mindre betydelse som beviljats samt lämna övriga uppgifter som behövs för att ska kunna bedöma om enmansföretaget har rätt till nedsättning. Regeringen föreslår (punkt 31) att nedsättning av arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt när enmansföretag anställer en person bara får göras om nedsättningen uppfyller villkoren för att anses vara stöd av mindre betydelse. Artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) innehåller bestämmelser om statligt stöd. Artikel 107.1 i EUF-fördraget innehåller ett generellt förbud mot statligt stöd. Av artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget framgår dock att statligt stöd i vissa fall är eller kan vara förenligt med den inre marknaden och i så fall tillåtet. Statsstödsreglerna vilar på ett system med förhandsgranskning. Det finns undantag från förhandsgranskningen. Ett undantag finns för stöd av mindre betydelse. Villkoren för att kunna lämna sådant stöd framgår i första hand av kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 av om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse. Kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse innebär i huvudsak följande: för att ett stöd ska anses vara ett stöd av mindre betydelse får det totala stöd som beviljas ett enda företag som huvudregel inte överstiga om tre beskattningsår (det s.k. individuella taket). För att ska kunna uppfylla de krav på kontroll som ställs enligt kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse behöver verket information från den som utger ersättningen. Det berörda företaget är enligt kommissionens regler bl.a. skyldigt att lämna en skriftlig redogörelse eller en redogörelse i elektronisk form för allt annat stöd av mindre betydelse som företaget fått under de två förevarande beskattningsåren och under det innevarande beskattningsåret. Denna information är nödvändig för att ska kunna kontrollera att stödnivåerna inte överskrids. En skyldighet för den som utger ersättningen att lämna uppgift om annat stöd av mindre betydelse som har beviljats under det aktuella beskattningsåret och de två föregående beskattningsåren bör därför införas i skatteförfarandelagen (2011:1244). Uppgiftsskyldigheten bör dock kunna utformas på ett förhållandevis enkelt sätt. För den som inte beviljats andra stöd av mindre betydelse bör det exempelvis vara tillräckligt att detta markeras i deklarationen. Utskottet har inte något att invända mot regeringens förslag och tillstyrker propositionen i denna del. Ändrade regler för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att reglerna för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad bör ändras. Jämför avvikande meningarna 1 (M), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). För att öka rörligheten på bostads- och arbetsmarknaden bör reglerna för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad ändras. Det förslaget innebär dels att taket för uppskovsbeloppet slopas , dels att metoden för beräkning av uppskovsbeloppets storlek vid förvärv av billigare bostad ändras. Regeringen anför att avsikten med uppskovsreglerna vid avyttring av privatbostad främst är att öka rörligheten på bostadsmarknaden. Om taket för uppskov tillfälligt tas bort kan det bidra till att rörligheten på bostads- och arbetsmarknaden ökar och att bostadsbeståndet kommer att utnyttjas effektivare. Personer som egentligen önskar flytta men avstår från att göra detta på grund av kapitalvinstbeskattningen får ett ökat incitament att genomföra flytten och att göra det i närtid om taket slopas temporärt. Det kan också utgöra ett incitament för personer med möjligheter till större kapitalvinster att tidigarelägga avyttringar. På så sätt kan flyttkedjor skapas som underlättar rörligheten. Ett tidsbegränsat slopande av taket innebär även att inte lika stora skattekrediter skapas jämfört med om åtgärden var permanent. För att ytterligare öka incitamenten att flytta för personer som skulle kunna tänka sig att flytta till ett mindre, och därmed också billigare, boende bör även metoden för beräkning av uppskovsbeloppet vid flytt till en billigare bostad ändras. En återgång till den tidigare kvoteringsregeln bedöms kunna frigöra större bostäder och därigenom bidra till ett effektivare utnyttjande av bostadsbeståndet. Regeringen har lämnat ovan beskrivna förslag till i proposition 2016/17:25 Ändrade regler för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad. I partimotionerna 2016/17:3350 av m.fl. (M) yrkande 9, 2016/17:3494 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del, 2016/17:3419 av m.fl. (L) yrkande 3 i denna del och 2016/17:3320 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del vill motionärerna att taket för uppskov med reavinstskatten slopas permanent för att minska dagens inlåsningseffekter eftersom rörligheten på bostadsmarknaden måste öka. I partimotion 2016/17:3320 av m.fl. yrkande 5 i denna del vill motionärerna dessutom att betalningen av räntan på uppskovet ska kunna skjutas vid köp av ny bostad. Syftet med införandet av taket för uppskovsbelopp var bl.a. att begränsa förekomsten av skattekrediter. Utskottet delar emellertid regeringens bedömning att ett tillfälligt slopande av takbeloppet kan underlätta rörligheten på bostadsmarknaden utan att lika stora skattekrediter skapas jämfört med om åtgärden var permanent. Vidare delar utskottet regeringens bedömning att en återgång till den tidigare kvoteringsregeln kan bidra till ett effektivare utnyttjande av bostadsbeståndet. Golv för statslåneräntan i skattelagstiftningen Utskottets förslag i korthet Utskottet har inte något att invända mot regeringens bedömning att det bör införas golv för statslåneräntan i skattelagstiftningen. Regeringen bedömer att det bör införas golv för statslåneräntan i skattelagstiftningen för att förhindra att vissa bestämmelser i skattelagstiftningen får oavsedda effekter om den genomsnittliga statslåneräntan eller statslåneräntan vid utgången av november blir noll eller negativ. Två olika nivåer på golvet bör införas, , beroende av vad statslåneräntan är avsedd att avspegla i respektive bestämmelse. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Förslaget bedöms öka skatteintäkterna med ca 2017. Regeringen anför att statslåneräntan används som referensränta i skattelag-stiftningen, bl.a. vid beräkning av fördelningsbelopp vid räntefördelning, schablonintäkt vid avsättning till periodiseringsfond, ränteavdrags-begränsningar i näringsverksamhet, gränsbelopp för utdelning och kapitalvinst i fåmansföretag och skatteunderlag för avkastningsskatt på pensionsmedel samt vid värdering av bilförmån och ränteförmån. I vissa bestämmelser används statslåneräntan vid utgången av november månad året närmast före beskattningsåret medan andra bestämmelser utgår från den genomsnittliga statslåneräntan året närmast före beskattningsåret. Utskottet har inte något att invända mot regeringens bedömning och tillstyrker propositionen i denna del. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om ändringar i reglerna om investeraravdrag. Jämför avvikande mening 3 (C). För att stimulera tillgången till kapital för mindre företag infördes ett investeraravdrag. Investeraravdraget är ett avdrag i inkomstslaget kapital för fysiska personer som förvärvar andelar i ett företag av mindre storlek. Förvärvaren måste vara skattskyldig i för kapitalvinst på andelarna, och förvärvet ska ha skett i samband med företagets bildande eller vid en nyemission. Investeraravdrag kan också göras vid förvärv av lagerbolag. Avdrag får göras för hälften av betalningen för andelarna. Avdrag ges med högst per person och år, vilket motsvarar förvärv av andelar för . Om flera investerare investerar i ett och samma företag får det sammanlagda underlaget för investeraravdrag för det företaget uppgå till högst . Reglerna om investeraravdrag finns i 43 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Investeraravdraget är ett statligt stöd enligt bestämmelserna i som har anmälts till och godkänts av Europeiska kommissionen (kommissionen). Bestämmelserna har utformats i enlighet med kommissionens riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag (2006/C 194/02). har i samband med att investeraravdraget godkändes av kommissionen åtagit sig att vidta lämpliga åtgärder för att vid behov anpassa avdraget till eventuella nya riktlinjer. antog kommissionen nya riktlinjer för statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar (2014/C 19/04). Enligt de nya riktlinjerna kan bara investerare som står i en oberoende ställning till det företag som investeringen avser få skattelättnader. Med oberoende privat investerare avses enligt riktlinjerna en privat investerare som inte är delägare i det företag i vilket investeringen görs. Så kallade affärsänglar och finansinstitut anses, oavsett ägarförhållanden, oberoende i den mån de står för hela risken i förhållande till sin investering. Vidare betraktas samtliga privata investerare som oberoende vid skapandet av ett nytt företag. De nya riktlinjerna för statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar innebär att det är tillåtet att ge statligt stöd i form av skattelättnader till investerare som inte står i en oberoende ställning till det företag som investeringen avser. antog regeringens förslag om att anpassa investeraravdraget till kommissionens riktlinjer om statligt stöd för riskfinansieringsinvesteringar. Investeraravdrag får därmed inte göras om den skattskyldige eller någon närstående under något av de två beskattningsåren närmast före det år förvärvet sker (förvärvsåret) eller under förvärvsåret fram till tidpunkten för förvärvet direkt eller indirekt innehar eller har innehaft andelar i det företag i vilket andelar har förvärvats eller i ett annat företag inom samma koncern. Den nya bestämmelsen trädde i kraft och tillämpas första gången på förvärv av andelar som skett efter . anför i partimotion 2016/17:3494 av m.fl. yrkande 3 i denna del att investeraravdraget hämmas av för krångliga och begränsade regler. Utformningen har i alltför hög grad varit inriktad på att hindra risken för skatteplanering och inte på att göra det användbart för potentiella investerare. Investeraravdraget bör vidareutvecklas, och avdragsrätten bör dubbleras till och taket höjas till . bör reglerna kring investeraravdraget ses över och förenklas. Dessa förändringar beräknas medföra en offentligfinansiell kostnad på . En förutsättning för avdraget är att det överensstämmer med bestämmelserna i om statligt stöd. Så sent som antog kommissionen nya riktlinjer för statligt stöd för att främja riskfinansiering. Så sent som antog regeringens förslag om att anpassa investeraravdraget till kommissionens riktlinjer om statligt stöd för riskfinansierings-investeringar. Reglerna trädde i kraft . Med anledning av att reglerna har ändrats finner utskottet inte skäl att förorda ytterligare förändringar och avstyrker därmed motionen. Ökad beskattning av företag i finanssektorn och vissa förenklingar på företagsskatteområdet Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ökad beskattning av företag i finanssektorn och vissa förenklingar på företags-skatteområdet. Förslagen innebär dels att ränteutgifter på efterställda skulder som får ingå i kapitalbasen vid tillämpning av regelverket om kapitaltäckning inte får dras av, dels att värden motsvarande koncernbidraget ska föras över från givaren till mottagaren senast den dag som givaren ska lämna inkomstdeklaration och dels att beloppsspärren i reglerna om begränsning av underskottsavdrag vid vissa ägarförändringar ändras. Regeringen föreslår (punkt 26) att ränteutgifter på efterställda skulder som får ingå i kapitalbasen vid tillämpning av regelverket om kapitaltäckning inte får dras av.