yttr · H305AU3y · 2016-05-27 00:00:00 — har gett bl.a. arbetsmarknadsutskottet möjlighet att yttra sig ekonomiska vårproposition samt de motioner som väckts med anledning av propositionen, i de delar som berör utskottets beredningsområde. I yttrandet behandlar utskottet förslag i propositionen och motionerna som gäller riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och utgifts-utvecklingen för , samt vissa förändringar på budgetens inkomstsida, i de delar som berör utskottets beredningsområde. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag och anser att propositionen i berörda delar bör tillstyrkas. Motionärernas förslag i motsvarande delar bör avstyrkas. I yttrandet finns fem avvikande meningar (M, SD, C, L, KD). Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken ekonomiska vårproposition (prop. 2015/16:100) gör regeringen bedömningen att den svenska ekonomin utvecklas mycket starkt. 2015 var tillväxten och därmed klart över genomsnittet . På samma gång menar regeringen att det finns flera tecken på en långsammare utveckling än väntat. Tillväxten i bromsar in, och återigen kommer signaler om oro på de finansiella marknaderna. För ett litet, öppet land som skulle en eventuell inbromsning i omvärlden medföra en försvagning av tillväxten. Regeringen betonar att ordning och reda i de offentliga finanserna är en förutsättning för en stabil finansiering av den gemensamma välfärden och för möjligheten att föra en aktiv arbetsmarknadspolitik i ett försvagat konjunkturläge. Under den förra mandatperioden genomfördes omfattande ofinansierade och permanenta skattesänkningar trots att konjunkturläget förbättrades. Detta var enligt regeringen inte en hållbar politik, varför finanspolitiken har lagts om i en mer ansvarsfull riktning, och underskotten har efter hand minskat. Det stora antalet asylsökande 2015 innebär dock enligt regeringen ofrånkomliga tillfälliga kostnader som temporärt försvagar det finansiella sparandet. För att hantera osäkerheten när det gäller utgifterna kopplade till antalet asylsökande har regeringen vidtagit åtgärder för att säkra tillräckliga marginaler under utgiftstaket, såsom att införa utgiftsbegränsningar och tidigarelägga utgifter till 2015. Den svenska modellen, slår regeringen fast, bestående av bl.a. en aktiv arbetsmarknadspolitik, goda omställningsförsäkringar och starka parter på arbetsmarknaden har gjort till ett föregångsland. Den har skapat förutsättningar för hög tillväxt och sysselsättning och lagt grunden till ett samhälle som håller ihop och som präglas av jämlikhet. När fler arbetar minskar inkomstklyftorna, och förutsättningar skapas för att utveckla välfärden. Regeringen betonar att både för den enskilde och för samhället i stort måste arbetslösheten bekämpas. Den ekonomiska politiken, fortsätter regeringen, ska bidra till att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen. Målet är att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Regeringen konstaterar att arbetslösheten minskade betydligt 2015 och är , vilket är den lägsta nivån . Utvecklingen har varit likartad för kvinnor och män. Även ungdoms- och lång-tidsarbetslösheten minskade påtagligt 2015. Men trots den positiva utvecklingen anser regeringen att arbetslösheten är alltför hög och dessutom ojämnt fördelad. Alltför många har fortsatt betydande svårigheter att få en fast förankring på arbetsmarknaden; särskilt personer med kort utbildning och nyanlända invandrare har en utsatt situation. På samma gång är det många arbetsgivare som inte hittar den kompetens de behöver. För att fler ska kunna ta de jobb som finns anser regeringen att det krävs fortsatta satsningar på utbildningskompetens och färdigheter som svarar mot arbetsmarknadens behov. Även matchningen på arbetsmarknaden måste förbättras, och i sammanhanget uppmärksammas vikten av att Arbetsförmedlingen har goda kontakter med arbetsgivarna. Vidare betonar regeringen att ett jämställt samhälle ger människor möjlighet att utvecklas utan att begränsas av sitt kön. Jämställdhet är därmed enligt regeringen i grunden en rättvise- och demokratifråga. För en feministisk regering måste det vara politikens uppgift att omfördela makt och resurser så att kvinnor och män ges samma utrymme och möjlighet att forma samhället och sina egna liv. Enligt regeringen ska jämställdhetsperspektivet beaktas i alla delar av politikutformningen som särskilda satsningar genomförs för att öka jämställdheten mellan kvinnor och män. När det gäller åtgärder för bättre och snabbare etablering av nyanlända anför regeringen att arbetet är nyckeln. Arbete ger möjligheter att utvecklas i svenska språket, få kunskap om det svenska samhället och få ett utökat nätverk. är etableringstiden alltför lång, och regeringen anser att det finns ett stort behov av åtgärder för att ta till vara nyanländas potential och påskynda etableringen på arbetsmarknaden. Regeringen avser att besluta om att traineejobben ska vara tillgängliga också för nyanlända. Regeringen avser också att utvidga stödet för yrkesintroduktionsanställningar till att omfatta nyanlända. För de nyanlända som har utbildning eller yrkeserfarenhet som efterfrågas på arbetsmarknaden har regeringen tillsammans med arbetsmarknadens parter inlett ett omfattande arbete för att korta tiden till jobb. För ett flertal yrken har s.k. snabbspår presenterats, och fler är enligt regeringen att vänta. Regeringen betonar att möjligheterna till validering och en rättvis och effektiv bedömning av utländsk utbildning måste fortsätta att förbättras. Regeringen hänvisar till att i Vårändringsbudget föreslås det att Arbetsförmedlingen ska kunna erbjuda kompetenskartläggning för asylsökande. Vidare när det gäller asylsökande bör tidiga insatser kunna utföras av flera olika aktörer, anser regeringen. Detta gäller inte minst civilsamhällets organisationer, och regeringen hänvisar till förslaget i Vårändringsbudget om en förstärkning av stödet till flyktingguider och familjekontakter samt att målgruppen vidgas till att även omfatta asylsökande. Det stora antalet ensamkommande barn 2015 innebär en stor utmaning för kommunerna. Regeringen hänvisar bl.a. till förslag i Vårändringsbudget om utökade medel till kommuner och som syftar till att höja beredskapen och mottagningskapaciteten. Regeringen avser vidare att återkomma med förslag för att förenkla regelverket och förbättra kommunernas planeringsförutsättningar. För att fler nyanlända ska komma i arbete menar regeringen vidare att etableringsuppdraget måste förbättras. Ett utredningsarbete med sikte på förenkling och effektivisering genom minskad administration och ökad individanpassning pågår inom . När det gäller de långtidsarbetslösa anser regeringen att möjligheten att kombinera jobb med relevant utbildning ökar chanserna att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Regeringen avser därför att utvidga traineejobben och stödet för yrkesintroduktionsanställningar till att även omfatta långtidsarbetslösa. Även ungdomar utan fullföljd gymnasieutbildning ska kunna anställas med traineejobb, anser regeringen. När det gäller extratjänsterna gör regeringen bedömningen att reformen har en stor potential för kommuner och landsting när det gäller att säkerställa den långsiktiga kompetensförsörjningen och bidra till att bekämpa långtidsarbetslösheten. Regeringen uppmärksammar att många av dem som är arbetslösa har nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning. Resurserna till lönestöden har ökats för att möjliggöra för fler personer med funktionsnedsättning att få en anställning. Regeringen har påbörjat en översyn av de delvis överlappande stöden för att förtydliga och utveckla insatserna. På budgetens inkomstsida hänvisar regeringen bl.a. till förslag i Vårändringsbudget om att utvidga RUT-avdrag till att omfatta även vissa trädgårdstjänster, flyttjänster och it-tjänster. Förslaget beräknas innebära att skatteintäkterna minskar med 2016. Den beräknade utgiftsutvecklingen för utgiftsområdena 13 och 14 framgår av nedanstående tabell. Utgifter för utgiftsområdena 13 och 14 –2020 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Källa: Prop. 2015/16:100, tabell 6.2. När det gäller utgiftsökningar beroende av volymförändringar hänvisar regeringen bl.a. till att innevarande år väntas omkring 48 100 personer beviljas uppehållstillstånd, vilket innebär att de ska bli kommunplacerade. Utgifterna för ersättningar och insatser för etablering av nyanlända inom utgiftsområde 13 beräknas öka från 2016 till 2020 till följd av det ökade antalet nyanlända. För mottagandet får kommunerna bl.a. en schablonersättning som utbetalas . Det ökade antalet ensamkommande barn och ungdomar har enligt regeringen stor effekt på utgifterna inom utgiftsområdet, eftersom kommunerna får särskild ersättning för mottagandet av dessa och de oftast stannar i kommunens omsorg. När det gäller förändringar till följd av beslutade, föreslagna och aviserade reformer hänvisar regeringen till propositionen Vårändringsbudget och reformer när det gäller bl.a. arbetslöshetsförsäkringen, extratjänster, traineejobb, utbildningskontrakt och Arbetsförmedlingens verksamhet. Utgifterna inom utgiftsområde 14 beräknas öka med 2016, 2017, 2018 och 2019, jämfört med föregående år. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . I ett gemensamt avsnitt i respektive partimotion redogör , , och , nedan allianspartierna, för sin syn på regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt för den egna politiken i motsvarande delar. Allianspartierna beskriver det som att den globala ekonomin fortsätter att stärkas, men att utvecklingen går sakta och präglas av stor osäkerhet. befinner sig i en på flera sätt ovanlig konjunkturuppgång. Tillväxten har drivits av flera samverkande faktorer; bl.a. har finanspolitiken förskjutits i en expansiv riktning till följd av ökade ofinansierade utgifter för flyktingmottagande, vilket i sig ökar efterfrågan i ekonomin. Men trots goda utsikter för svensk tillväxt menar allianspartierna att utvecklingen på arbetsmarknaden inte följer med. Sysselsättningsgraden och arbetslösheten faller tillbaka , med en negativ trend under hela prognosperioden. Partierna refererar till som skrivit upp sin bedömning av jämviktsarbetslösheten, som antas öka från 2020. Den potentiella sysselsättningsgraden bedöms också börja falla och utvecklas negativt . Regeringens arbetslöshetsmål uppnås alltså inte. Allianspartierna menar att utvecklingen på arbetsmarknaden delvis är en direkt effekt av att antalet nyanlända i ökar. Att antalet som står till arbetsmarknadens förfogande på kort sikt ökar behöver nödvändigtvis inte vara ett problem. Men de nuvarande strukturella obalanserna på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden håller både nyanlända och människor som redan bor i permanent utanför arbetsmarknaden. Dessa grupper har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden på grund av höga trösklar, orsakade av låg flexibilitet på arbetsmarknaden, allt högre kompetenskrav och dålig tillgång på bostäder. Mot denna bakgrund är det enligt allianspartierna desto mer oroväckande att regeringens åtgärder förväntas förstärka problemen. Med hänvisning till menar partierna att kombinationen av höjd skatt på arbete och ändrad inriktning på arbetsmarknadspolitiken och bidragssystemen försvagar återhämtningen på arbetsmarknaden. Vad som avses är bl.a. förändringar inom arbetslöshetsförsäkringen och högre anställningskostnader för unga och äldre, vilket är fel väg att gå för , en väg som leder till att färre står till arbetsmarknadens förfogande och att sysselsättningen minskar. För merparten av regeringens jobbpolitik, de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och utbildningssatsningarna, har allianspartierna flera invändningar. De reguljära utbildningsinsatser som regeringen föreslår kan förvisso förstärka matchningen på arbetsmarknaden genom att ge arbetssökande den kompetens som efterfrågas, men det finns risk att åtgärderna är verkningslösa för de grupper som har svagast anknytning till arbetsmarknaden. När det gäller riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken menar allianspartierna att regeringen inte ger besked om hur de offentliga finanserna ska föras tillbaka till överskott och därmed bryter mot det finanspolitiska ramverket. Svensk ekonomi har gått in i en högkonjunktur, och resursutnyttjandet beräknas vara positivt . I normalläget bör då statsfinanserna stärkas. Till följd av kraftigt ökade offentliga utgifter för flyktingmottagande, sjukförsäkring och assistansersättning väntas dock det finansiella sparandet försämras . Mot bakgrund av att är på väg in i en högkonjunktur och att läget i de offentliga finanserna fortsatt är ansträngt borde regeringen enligt allianspartierna kommit med förslag på en trovärdig väg tillbaka till balans och överskott. Men i stället för utgiftsbegränsningar har regeringen valt att presentera ett stort antal omflyttningar av utgifter mellan åren för att klara utgiftstaket . För egen del avser allianspartierna att fortsätta arbetet för att skapa fler jobb. Den viktigaste utmaningen på svensk arbetsmarknad är att bryta det utanförskap som drabbar särskilt unga utan gymnasiekompetens och utrikes födda. Det behövs olika former av åtgärder, men prioriteringen bör i första hand vara att skapa jobb på den ordinarie arbetsmarknaden, inte temporära platser i ineffektiva arbetsmarknadsåtgärder. Avgörande är också att trösklarna in till den svenska arbetsmarknaden kan sänkas. Vad som krävs är bl.a. en arbetsmarknad som erbjuder arbetstillfällen också för dem som har en kortare utbildning. Vidare betonar allianspartierna att drivkrafterna för att arbeta måste vara starkare än drivkrafterna att vara frånvarande från arbetsmarknaden. Utgångspunkten för den moderata finanspolitiken så som den uttrycks i partimotion 2014/15:3088 av och är att alla som kan arbeta ska ha ett jobb att gå till. För att bryta det nya utanförskapet hänvisar partiet till det reformpaket som presenterades i budgetmotionen . Vad det handlar om är att rusta människor med kunskap och kompetens för att ta det första jobbet, att ställa krav på att man ska anstränga sig för det första jobbet och att skapa fler vägar till och göra det mer lönsamt att ta det första jobbet. I och med de ökande utmaningarna krävs det enligt partiet fler och nya svar, och därför presenteras ytterligare ett antal förslag. Helt centralt är det att ge unga utan utbildning och utrikes födda utan svenska erfarenheter betydligt större möjligheter och incitament att ta klivet in på arbetsmarknaden. För att åstadkomma detta föreslås bl.a. en ny anställningsform, en tidsbegränsad s.k. förstajobbetanställning som ska innehålla vissa utbildningsinslag där arbetsgivaren och arbetstagaren kommer överens om vad utbildningsinnehållet ska bestå av. Vidare när det gäller nyanlända vill partiet återinföra den s.k. jobbstimulansen i etableringsersättningen, dvs. att en person kan få ersättning som han eller hon har ett arbete med lön inom etableringsplanen. På samma gång bör aktivitetskraven skärpas. är principiellt för lönestöd eftersom det sänker arbetsgivarnas kostnader för att anställa nyanlända och personer med låg utbildningsbakgrund. Men partiet vill ersätta de många olika typerna av stöd med ett enda som ska bygga på de av alliansregeringen införda nystarsjobben. Det nya lönestödet ska inte kräva någon arbetsmarknadspolitisk bedömning utan endast att personen är arbetslös eller nyanländ. För långtidsarbetslösa framhåller partiet det tidigare lanserade förslaget om matchningsanställningar som i korthet innebär att den arbetssökande får en trygg anställning hos en matchningsaktör, t.ex. ett bemannings- eller rekryteringsföretag, som arbetsgivaren får pröva personen i fråga utan att bära arbetsgivaransvaret. vill ersätta arbetsmarknadsutbildningarna med andra insatser för fler jobb. Yrkesutbildningar måste enligt partiet vara mer inriktade på arbetsmarknadens behov, och kravet för att delta bör vara att det finns en möjlighet till jobb hos en befintlig arbetsgivare. För att stärka drivkrafterna till arbete gäller förslaget om att sänka taket i arbetslöshetsförsäkringen. Den ersättningsnivå som regeringen beslutat om riskerar enligt att förlänga arbetslöshetsperioderna. På budgetens inkomstsida vill införa ett nytt jobbskatteavdrag med tyngdpunkt mot lägre inkomster, ett s.k. första-jobbet-avdrag. Vidare föreslås det att efterfrågan på hushållsnära tjänster stimuleras genom att taket för RUT-avdraget dubbleras. I partimotion 2015/16:3397 av m.fl. identifierar ett antal problem på den svenska arbetsmarknaden. Enligt partiet saknar en växande andel människor språkkunskaper, relevant utbildning och kontaktnät för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Dessutom finns det en splittring mellan stad och landsbygd, där respektive arbetsmarknader går i otakt. Partiet ser också att det finns många ungdomar som av olika skäl har svårt att ta steget till egen försörjning. konstaterar att arbetsmarknadspolitiken präglats av ständiga misslyckanden, oavsett vilken regering som suttit vid makten, och oavsett om de kostsamma reformerna hetat instegsjobb, etableringslots eller traineejobb. vill arbeta utifrån ambitionen att skapa ett samhälle där människor känner trygghet och samhörighet, där näringslivet har rimliga villkor, där stad och land hänger ihop och där skattesystemet ger starka drivkrafter till deltagande på arbetsmarknaden. För det stora antalet lågutbildade personer menar partiet att sänkt inkomstskatt skulle vara en viktig åtgärd. I sammanhanget har synpunkter på den pågående debatten om lägstalöner. Partiet menar att det finns argument både för och emot sänkta löner. Enligt partiet behövs det förvisso ökade incitament för att acceptera lägre löner, och för företagarna måste det bli billigare att anställa. Men sammantaget menar partiet ändå att borgerligheten har en överdriven tilltro till lönerörlighet och det finns en risk för inte minst kvinnor att fastna i en låglönefälla. Lösningen enligt heter därför inte lägre löner utan i stället lägre skatter. Utgångspunkten bör vara slopad inkomstskatt på årslöner , vilket bl.a. skulle göra det mer attraktivt att ta en deltidsanställning i stället för att ta emot arbetslöshetsförsäkring. På budgetens inkomstsida föreslår partiet också att den allmänna löneavgiften för företag med upp till nio anställda helt avskaffas. Partiet är vidare noga med att påpeka att man inte tror på lönesubventioner eller skattelättnader beroende av ursprungsland. Vem som är bäst lämpad för ett arbete avgörs bäst av arbetsgivaren, och enligt partiet ska lagstiftning om diskriminering tillämpas också i fall där svenskar blivit åsidosatta. I övrigt när det gäller arbetsmarknadspolitiska åtgärder förespråkar lärlingsplatser, yrkeshögskola och riktade utbildningar för att säkra t.ex. industrins behov av kompetens. Detta är enligt partiet internationellt beprövade åtgärder som ger resultat, till skillnad från instegsjobb eller liknande som beskrivs som ett slöseri med offentliga medel och dessutom ger upphov till en skev arbetsmarknad med tillhörande bidragsfusk. För att bidra till en arbetsmarknad för hela landet menar partiet att det kan bli aktuellt med utbildningsinsatser så att företag på landsbygden kan anställa kompetent personal när de vill expandera sin verksamhet. konstaterar i partimotion 2014/15:3091 av m.fl. att svensk arbetsmarknad länge haft svårt att integrera marginalgrupper på arbetsmarknaden. Dessa problem har blivit akuta i och med det kraftigt ökande antalet nyanlända, varav många enbart har förgymnasial utbildning. Arbetsmarknaden måste reformeras för att tillåta framväxten av fler enkla jobb, och partiet uppmanar därför arbetsmarknadens parter att komma överens om ett nytt avtal riktat direkt till nyanlända som gör det möjligt att anställa med betydligt lägre ingångslöner än . Om parterna tar sitt ansvar vill matcha avtalet med både sänkt inkomstskatt och sänkt arbetsgivaravgift upp till en viss lönesumma. När det gäller nyanlända vill partiet också återinföra den s.k. jobbstimulansen i etableringsersättningen, dvs. att en person kan få ersättning som han eller hon har ett arbete med lön inom etableringsplanen. Med hänvisning till att merparten av de anställda inom RUT-företagen är utlandsfödda argumenteras det för att RUT-avdraget i hög utsträckning bidrar till en lyckad integration. har som det uttrycks varit drivande vid införandet av RUT-avdraget, och inriktningen är nu att ytterligare utveckla denna reform. För att minska kostnaderna för mottagandet av nyanlända, men för den skull inte lämna människor utan försörjning, föreslår partiet att vissa ersättningar görs om till lån. De kompetenshöjande insatserna inom etableringsuppdraget som syftar till ökad anställningsbarhet jämförs här med studielånet, och förslaget är att etableringsersättningen görs om till ett etableringslån, med en bidragsdel och en lånedel. En lånefinansiering innebär också enligt partiet att incitamenten att göra sig anställningsbar och komma ut på arbetsmarknaden stärks. vill se färre, enklare och mer effektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. För att effektivisera systemet med anställningsstöd bör enligt antalet stödformer minska och reglerna för de individuella stödformerna förenklas. För att uppnå detta föreslås bl.a. att nystartsjobben utvecklas och ersätter anställningsstöden instegsjobb, särskilt anställningsstöd och förstärkt särskilt anställningsstöd. I sammanhanget föreslår partiet också att det införs ett enhetligt subventionstak för alla arbetsmarknadspolitiska program. Förslaget innebär en sänkning av subventionstaket och därmed en inriktning av stödet mot personer som står långt från arbetsmarknaden. Vidare har invändningar mot arbetsmarknadsutbildningarna eftersom det enligt partiet är frågan om relativt dyra insatser med låg effektivitet och bristande regional anpassning. vill i stället förbättra möjligheten för arbetssökande att lära på jobbet, bl.a. genom lärlingsjobb. Lärlingsjobben bör rikta sig till hela arbetsmarknaden och behandla privata och offentliga arbetsgivare lika. föreslår också att traineejobben avskaffas och att yrkesintroduktionsanställningarna utvecklas till lärlingsjobb. För att arbetslöshetsförsäkringen verkligen ska kunna fungera som en omställningsförsäkring måste den enligt möjliggöra en trygg omställning som det ska löna sig att arbeta. Detta innebär för att ersättningstaket i arbetslöshetsförsäkringen bör sänkas och att avtrappningen bör ske symmetriskt för alla, förutom för dem som har lägst ersättning. Regeringens reformering av arbetslöshetsförsäkringen förtjänar enligt partiet kritik eftersom den bedöms ha bidragit till ett kraftigt ökat antal arbetslösa. Liberalerna konstaterar i partimotion 2015/16:3403 av m.fl. att prioriteringarna i budgetmotionen i huvudsak ligger fast och utgör ett underlag i det pågående ekonomisk-politiska utvecklingsarbetet. Inriktningen är att den svenska arbetsmarknaden behöver mer flexibilitet, det gäller behov av såväl en reformerad arbetsrätt som en ökad lönespridning. Liberalerna ser ett brett forskningsstöd för att de höga ingångslönerna är ett problem för integrationen. När lönen måste vara hög blir jobben med lägre produktivitet färre, vilket enligt partiet delvis förklarar det stora sysselsättningsgapet mellan inrikes och utrikes födda och den relativt låga sysselsättningsgraden för personer med de lägsta kunskapsnivåerna. För att öka förutsättningarna för den majoritet av nyanlända som har en låg utbildning krävs det reformer som breddar arbetsmarknaden. Om inte arbetsmarknadens parter lyckas komma överens om avtal som sänker trösklarna in på arbetsmarknaden kommer Liberalerna att ta politiska initiativ för att sänka ingångslönerna genom att lagstifta om en ny anställningsform, startjobb, med lägre lön, låg inkomstskatt och avskaffade arbetsgivaravgifter.