yttr · H305TU3y · 2016-04-26 00:00:00 — I det andra tillkännagivandet uppmanas regeringen återkomma till med en redogörelse för regeländringar för att främja cykeltrafik i städer och inom ramen för detta pröva möjligheten till regeländringar för att göra det möjligt för cyklister att använda körbanan även i de fall där det finns en cykelbana. På denna punkt pekar regeringen på det analysarbete som pågår inom ramen för arbetet med den ovannämnda cykelstrategin. Eventuella förordningsändringar kommer att beslutas vartefter de blir färdigberedda. Det kan ske såväl före som efter beslutet om en cykelstrategi, men arbetet beräknas vara avslutat . En strategi för luftfarten/Transportstyrelsens avgifter och tillsyn I skrivelse 2014/15:144 finns två kvarstående tillkännagivanden (tillkännagivandet om avveckling av har slutbehandlats, se ovan). I det första tillkännagivandet anser att en luftfartsstrategi för stärkt konkurrenskraft för flyget bör tas fram . Om detta tillkännagivande anför regeringen att det bedrivs ett arbete inom () med att ta fram av en svensk flygstrategi. En interdepartemental arbetsgrupp följer också arbetet. Regeringen gav Trafikanalys i uppdrag att ta fram underlag till en flygstrategi. Underlaget ska bestå av fakta- och nulägesbeskrivningar samt omfatta information och statistik om flygets roll och funktion i transportsystemet. Uppdraget skulle redovisas till () senast . Två möten med ett femtiotal externa aktörer har också hållits för att diskutera strategins syfte och innehåll, vilket följdes av skriftliga inspel från aktörerna. Regeringens ambition är att strategin ska beslutas . Det andra tillkännagivandet handlar om att regeringen bör se över möjligheterna för flygbranschen att bära kostnaderna för tillsyn. Regeringen anför på denna punkt att man gav Transportstyrelsen i uppdrag att följa upp tillämpningen av bemyndiganden för vissa offentligrättsliga avgifter. Uppdraget skulle redovisas till () . Insatser mot alkohol vid bilkörning I skrivelse 2015/16:145 tillkännager för regeringen att regeringen med skyndsamhet bör se över frågan om hur man kan införa alkobommar i gränshamnarna. Regeringen anför att redovisade ett regeringsuppdrag genom rapporten i hamnar (dnr N2015/07637/MRT). Rapporten har tagits fram i samråd med Transportstyrelsen, , , samt branschföreträdare och övriga berörda aktörer. Rapporten och den fortsatta beredningen av ärendet diskuterades på ett dialogmöte med myndigheterna . I skrivelse 2014/15:194 finns ett tillkännagivande om att det bör införas förarbevis och åldersgräns för framförande av vattenskotrar. Regeringen redogör för att remitterade ett förslag om obligatoriska förarbevis för vattenskotrar. Beslut om omhändertagande och klampning / Kontroller och tillsyn av åkeribranschen / Lastbilars och bussars längd och vikt Skrivelse 2014/15:206 innehåller tre tillkännagivanden som är under beredning. Det första tillkännagivandet går ut på att regeringens ska utreda möjligheterna att dels låta de föreslagna åtgärderna vid hindrande av fortsatt färd bestå i än , dels tilllåta att en polisman eller en tulltjänsteman beslutar om klampning. Regeringen redovisar att man gav Transportstyrelsen i uppdrag att i nära samråd med och följa upp de nya bestämmelser om cabotagetransporter, åtgärder vid hindrande av fortsatt färd och obligatoriska prisuppgifter vid taxiresor som trädde i kraft . Transportstyrelsen ska i det sammanhanget utreda möjligheterna att låta åtgärder vid hindrande av fortsatt färd bestå än samt att tillåta att en polisman eller en tulltjänsteman beslutar om klampning (dvs. beslut om att förse fordon med mekanisk, elektronisk eller annan låsanordning). Uppdraget ska slutredovisas till () . Det andra tillkännagivandet handlar om kontroller och tillsyn av åkeribranschen genom att se över möjligheten att tillåta mindre avvikelser från kör- och vilotidsreglerna för yrkesmässig trafik. Regeringen redovisar att man gav Transportstyrelsen i uppdrag att se över möjligheten att tillåta mindre avvikelser från reglerna om kör- och vilotider. Uppdraget ska slutredovisas till () . Skrivelsen innehåller slutligen ett tillkännagivande om dels behovet av att skyndsamt ta fram nödvändiga regeländringar så att lastbilar med en bruttovikt på upp till tillåts att trafikera de delar av det allmänna vägnätet som har tillräcklig bärighet, dels behovet av en generösare dispensgivning och fortsatt utredning när det gäller frågan om att tillåta fordonsekipage på . Vad gäller denna del av skrivelsen redovisar regeringen att man gav i uppdrag att analysera förutsättningarna för och konsekvenserna av att tillåta tyngre lastbilar att trafikera vissa delar av det allmänna vägnätet. Regeringen avser att lägga fram ett lagförslag som innebär att fordon med en bruttovikt på upp till ska kunna trafikera det allmänna vägnätet. I skrivelse 2014/15:207 finns ett tillkännagivande om statens roll i att bidra till att skapa rätt förutsättningar för att kollektivtrafikbranschens mål om en fördubblad kollektivtrafik ska kunna nås. Regeringen redovisar följande. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 22) angav regeringen att kollektivtrafik i huvudsak är ett kommunalt och regionalt ansvarsområde. Det är dock enligt regeringen viktigt att staten bidrar aktivt till att förbättra förutsättningarna för att personer ska kunna resa med kollektivtrafiken. Regeringen har flera möjligheter till åtgärder som kan förbättra förutsättningarna för kollektivt resande, framför allt gäller det förbättring av transportinfrastrukturen och av de regler som styr förhållandena på transportområdet. Det är också angeläget att samhällsplaneringen generellt och i ökad utsträckning främjar en samhällsstruktur med goda möjligheter att resa kollektivt, till fots eller med cykel. Regeringen stöder en sådan utveckling genom bl.a. ramverket för stadsmiljöavtal med fokus på hållbara transporter i städer 2015–2018. I skrivelse 2015/16:98 anför att regeringen bör genomföra en generell översyn av Transportstyrelsens tillsynsavgifter med syfte att nå ökad effektivitet. Regeringen anför att man gav Transportstyrelsen i uppdrag att följa upp tillämpningen av bemyndiganden för vissa offentligrättsliga avgifter. Uppdraget skulle redovisas till () . Ärendet bereds vidare. Redogörelsen i regeringens skrivelse omfattar inte bara beredningsläget för tillkännagivanden utan även för andra ärenden som har sin grund i riksdagsbeslut som meddelats i skrivelser till regeringen. Det kan handla om att har godkänt vad utskottet har anfört i en fråga utan att det rör sig om ett tillkännagivande. Ett exempel finns i riksdagsskrivelse 2014/15:194 om vad utskottet anfört om sin uppföljning av sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft. Regeringen redogör i skrivelsen på ett omfattande sätt för sitt arbete i denna fråga. Ärendet bereds vidare. Det kan även handla om förslag från regeringen som har godkänt. Ett exempel på det finns i riksdagsskrivelse 2013/14:131 där godkänner investeringsplanen för anskaffning av fartyg till Gotlandstrafiken 2014–2016. Detta är enligt regeringen slutredovisat med hänvisning till att bemyndigandet är aktuellt att utnyttja mot bakgrund av att staten inte behövde anskaffa egna fartyg. Även utfärdande av lagar till följd av beslut redovisas i skrivelsen. Efter att ha gått igenom regeringens skrivelse anser trafikutskottet att redogörelsen som lämnats, med undantag för tillkännagivandet om , i allt väsentligt är korrekt och att den ger en rättvisande bild av hur skrivelser från trafikutskottet har behandlats. Således har trafikutskottet med nämnda undantag inga invändningar mot regeringens formella redovisning av de beslut som har fattat. För vissa tillkännagivanden som är under beredning konstaterar dock utskottet att redovisningen av hanteringen är tämligen innehållslös, t.ex. i fråga om samhällsuppdrag (rskr. 2013/14:373). Utskottet konstaterar att det finns nio skrivelser från /14 som ännu inte är avslutade. Antalet skrivelser som tillhör den äldre kategorin kommer dessutom att öka till nästa års redogörelse. Utskottet noterar också i sammanhanget att utskottets äldsta skrivelse som ännu inte har slutbehandlats är från /05. Det är enligt utskottets mening angeläget att skrivelser behandlas med den skyndsamhet som krävs och att de handläggs samvetsgrant. Utskottet vill också framföra att det är önskvärt att regeringen så långt som möjligt försöker ange när ett ärende som är under behandling kan tänkas vara avslutat. Det bör också noteras att det förekommer mer omfattande tillkännagivanden som innehåller olika delmoment, t.ex. det som görs i betänkande 2013/14:TU7 om it och miljön (rskr. 2013/14:32) och betänkande 2013/14:TU20 om åtgärder inom sjöfarten (rskr. 2013/14:374). Utskottet förutsätter att regeringen vid behandlingen av tillkännagivanden även beaktar samtliga sådana eventuella delmoment. Utskottet anser att det är anmärkningsvärt att regeringen har avslutat tillkännagivandet om (rskr. 2014/15:144) trots att regeringen agerat i strid med dess innebörd. Regeringen redogör i skrivelse 2015/16:75 för att den genom att begränsa uppdraget till samordnaren har tagit ställning och agerat för att inte ska läggas ned. Utskottet konstaterar dock att regeringsbeslutet om att ändra uppdraget saknar ställningstagande och agerande för att inte ska läggas ned. Av samordnarens rapport som offentliggjordes framgår trots det ändrade uppdraget att han anser att inte har någon framtid efter 2038. Det står också i motsättning till vad ansvariga statsrådet framförde i medierna om att samordnaren med det nya uppdraget inte alls får undersöka frågan om framtid. Utskottet noterar vidare med oro att infrastrukturminister i samband med att samordnarens rapport presenterades framförde i medierna att hon ser flera fördelar med att samla flygtrafiken på , vilket är i linje med samordnarens uppfattning. Regeringens bedömning att ärendet är slutbehandlat är därför enligt utskottets mening felaktig, och utskottet motsätter sig den. Detta är mycket otillfredsställande, inte minst mot bakgrund av att frågan om är av central betydelse för människor och företag i hela . Utskottet vill i sammanhanget också påminna om att starka åsikt i denna fråga underströks med all önskvärd tydlighet med tillkännagivandet om en förhandlingsperson för citynära flygplatser (rskr. 2014/15:86). Utskottet vill även framföra sin uppfattning om regeringens ställningstagande när det gäller s.k. negativa tillkännagivanden och regeringens avisering om att den avser att avsluta tillkännagivandet om en förhandlingsperson för avveckling av citynära flygplatser (rskr. 2014/15:86) delvis med hänvisning till att det är ett negativt tillkännagivande. Genom uttalandena i skrivelse 2015/16:75 anser utskottet att regeringen på ett olämpligt sätt föregriper det arbete som inlett om negativa tillkännagivanden. I hittillsvarande konstitutionella praxis görs ingen skillnad mellan olika typer av tillkännagivanden. Regeringens uttalande bryter alltså mot en konstitutionell praxis som alla partier har stått bakom, vilket är anmärkningsvärt. Utskottet ifrågasätter om det finns någon praktisk skillnad mellan negativa och positiva tillkännagivanden. Ett tillkännagivande om att inte utreda avveckling har enligt utskottets åsikt samma praktiska innebörd som ett tillkännagivande om att bevara . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (C), Boriana (M), (S), Per Klarberg (SD), (V), (KD), (S), (S) och (L). Behandlingen av tillkännagivanden om (S, MP, V) (MP), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S) anför: Vi anser att tillkännagivandet om (rskr. 2014/15:144) har hanterats på ett tillfredsställande sätt genom att uppdraget till samordnaren för ändrades . Av ändringsbeslutet framgår att samordnarens uppdrag begränsas till att pröva förutsättningarna för att utveckla flygplatskapacitet och öka möjligheterna till bostadsbyggande i . Vi vill också betona att regeringen även i skälen för sitt beslut framhåller att det beslutsunderlag som samordnaren tar fram bör bli föremål för offentlig debatt innan det används som underlag för eventuella vidare beslut. I fråga om tillkännagivanden instämmer vi med regeringen i att det är viktigt att inte begränsa regeringens grundlagsreglerade styrande funktion, vilket bl.a. inbegriper att regeringen ska få utreda och väcka förslag. Mot bakgrund av detta anser vi att regeringen måste ha rätten att fritt ta fram underlag för vidare diskussion om t.ex. flygkapacitet och bostäder i . Det är ett värdefullt sätt för regeringen att finna metoder för att uppnå transport- och bostadspolitisk måluppfyllelse.