yttr · H305MJU5y · 2016-05-25 00:00:00 — vill förstärka och påskynda den gröna omställningen och kommer i framtida budgetmotioner att återkomma med förslag om ytterligare medel till , i syfte att möjliggöra för myndigheten att finansiera fler projekt kring omställning av arbetsmaskiner inom jordbruket. Målsättningen är att öka möjligheterna för lantbruket att ställa om, i syfte att fasa ut subventionerna av fossila drivmedel. I partimotion 2015/16:3403 av m.fl. (L) anförs att många av de miljöproblem som jordbruksproduktionen leder till, t.ex. övergödning och minskad biologisk mångfald, beror på tillförseln av näringsämnen via gödslingen. Användningen av handelsgödsel bidrar till övergödning av vattenområden. Även förekomsten av kadmium i handelsgödsel är ett oroande miljöproblem. Det är därför angeläget att användningen av sådan gödsel minskar och att jordbrukets allmänna miljöpåverkan sjunker. Läckaget av näringsämnen från odlingsmark och hushåll ut i sjöar, vattendrag och hav behöver bromsas och hållbar återvinning av biologiskt avfall introduceras i bred skala. Enligt partimotion 2015/16:3404 av m.fl. (C) införde alliansregeringen ett produktionsstöd för biogas och ett investeringsstöd för biogasanläggningar inom ramen för landsbygdsprogrammet. Det finns fortsatt stor potential för biogastillverkning i och vill därför tillföra ytterligare medel för detta ändamål. I partimotion 2015/16:3403 av m.fl. (L) anförs att den svenska skogspolitiken ska vila på två jämställda mål, produktionsmålet och miljömålet. Skogens potential inom förnybara material, kemiska produkter, textilier och energiproduktion ska tillvaratas. Miljöhänsynen inom skogsbruket måste öka genom att t.ex. avverkningsmetoder kan variera. De återstående gammelskogarna ska ges starkare skydd. behandling och kompletterande uppgifter I betänkande 2015/16:MJU9 konstaterade utskottet att regeringen arbetar med ett antal åtgärder för regional tillväxt och landsbygdsutveckling. Regeringen har bl.a. beslutat om en nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft för perioden –2020. Arbetet med att genomföra strategin fortgår löpande. En parlamentarisk kommitté med uppgiften att lämna förslag till en sammanhållen politik för långsiktigt hållbar utveckling på landsbygd har tillsatts. Utskottet noterade även att regeringen har en ambition att lägga ökat fokus på åtgärder inom landsbygdsprogrammet. Vidare noterade utskottet att det man på EU-nivå håller på att se över hur olika EU-direktiv följs, bl.a. på djurskyddsområdet. Det bedrevs även ett omfattande arbete på EU-nivå för att förenkla för jordbruksföretagen. Den nya EU-kommissionären för jordbruk tillträdde och satte förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken högt på agendan. har medlemsstaterna och tillsammans tagit fram flera förslag till förenkling, varav vissa redan har genomförts i kommissionens riktlinjer. Inför jordbruks- och fiskerådets möte anförde regeringen att den välkomnar att kommissionen uppmärksammar behovet av att förenkla den gemensamma jordbrukspolitiken. Regeringen har bidragit med förenklingsförslag till både kommissionen och det förra ordförandeskapet. Regeringen anser att det är viktigt att det förenklingsarbete som påbörjats ses som ett startskott på ett kontinuerligt arbete med att förenkla den gemensamma jordbrukspolitiken utan att göra avkall på miljökraven. Regeringen skulle vilja se större effekt av förenklingsarbetet och efterlyser därför fler förslag från kommissionen som i högre grad kan ge märkbara förenklingar. Regeringens intention är att aktivt delta i detta arbete. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23) framhåller regeringen att den vill stärka konkurrenskraften för jord- och skogsbruket och se en ökad produktion av livsmedel i . För att ytterligare skapa förutsättningar för en attraktiv landsbygd har regeringen beslutat om en parlamentarisk kommitté med uppdraget att lämna förslag till en sammanhållen nationell politik för en långsiktigt hållbar utveckling på landsbygd. Regeringen lyfter även fram att svensk livsmedelsproduktion har förutsättningar att bidra till ökad sysselsättning och tillväxt och stärka den hållbara utvecklingen i och i världen. Detta ska göras genom en livsmedelsstrategi vars mål är att öka sysselsättningen, produktionen, exporten, innovationskraften och lönsamheten i livsmedelsproduktionen, som de relevanta nationella miljömålen nås. Enligt budgetpropositionen har fortsatt arbetet med att samordna regeringens arbete med att förenkla för företagen. Regelverket för den gemensamma jordbrukspolitiken har genom den reform som genomfördes blivit krångligare i många delar. Regeringen har därför ansett att det finns skäl att påbörja analyser och utvärderingar inför kommande reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken. Syftet med arbetet är bl.a. att ta fram förslag till en framtida gemensam jordbrukspolitik som kan bidra till att uppnå målen med livsmedelsstrategin. Enligt uppgifter från ingår det även att arbeta med förenklingar. genomförde 2013 den s.k. Förenklingsresan tillsammans med . har följt upp de 360 förenklingsförslag som samlades in från de företag som besöktes under den resan. Förenklingsförslagen har fördelats ut på berörda myndigheter och branschorganisationer för analys och genomförande. har fr.o.m. förenklat betesreglerna. Djuren ska vara ute på bete då det är som mest gynnsamt att beta. Antalet dagar som de ska hållas på bete är samma som tidigare, men kravet på att de ska vara ute har tagits bort. Flexibiliteten i de nya reglerna gör att lantbrukaren på ett bättre sätt kan ta hänsyn till rådande väderleksförhållanden och de förutsättningar som råder på gården för att kunna planera betes- och utomhushållningen. finns det enligt webbplats tre nya djurvälfärdsersättningar som man kan söka. Det är ersättning för extra djuromsorg för får, ersättning för extra djuromsorg för suggor och ersättning för utökad klövhälsovård för mjölkkor. Man kan även, liksom tidigare, söka ersättning för kastrering av grisar. Man kan också få ersättning om man sköter eller bevarar betesmarker, slåtterängar, skogsbete, mosaikbetesmarker eller gräsfattiga marker. Syftet är att bevara och förstärka betesmarkernas och slåtterängarnas natur- och kulturmiljövärden. Det finns också möjlighet att få ersättning för att restaurera betesmarker och slåtterängar. Syftet med miljöersättningen är att öka arealen betesmarker och slåtterängar och utveckla odlingslandskapets natur- och kulturmiljöer. Denna miljöersättning infördes . I programperioden –2013 ingick den i miljöersättning för betesmarker och slåtterängar. Enligt information från får endast betala miljö- och djurvälfärdsersättningar för inkomstbortfall och merkostnader som jordbrukare har för åtgärder som går utöver gällande nationell lagstiftning och praxis. Detta innebär att i princip inte kan betala högre ersättningar än utan att ändra de legala förutsättningarna för djurhållning m.m. har emellertid sammanställt en rapport där man analyserat möjligheterna för djurvälfärdsersättningar. I betänkande 2015/16:MJU15 konstaterade utskottet att regeringen arbetar med att ta fram en nationell livsmedelsstrategi som omfattar hela livsmedelskedjan. Målen för arbetet är att öka sysselsättningen, produktionen, exporten, innovationskraften och lönsamheten i livsmedelskedjan, som relevanta nationella miljömål nås. Andelen ekologisk produktion och konsumtion av livsmedel ska öka liksom konsumenternas möjligheter att göra medvetna val. Livsmedelsstrategin omfattar hela livsmedelskedjan, från produktionen av råvaror från jorden, havet och skogen till livsmedelsindustri, export, handel, konsumenter, offentliga sektorns konsumtion, restauranger och måltidsupplevelser. Strategin tar sin utgångspunkt i primärproduktionen, men alla livsmedelskedjans delar är viktiga och behövs för att skapa en långsiktig strategi som ger jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Livsmedelsstrategin tas fram i bred dialog med livsmedelskedjans aktörer och det civila samhället. En bred politisk förankring av strategin är prioriterad för att genomförandet ska bli långsiktigt. Regeringen framhåller i budgetpropositionen (prop. 2015/15:1 utg.omr. 23) att den vill stärka konkurrenskraften för jord- och skogsbruket och se en ökad produktion av livsmedel i . Som ett led i detta och för att minska de negativa effekterna av det rådande kritiska läget i mjölknäringen föreslår regeringen att den redan nedsatta koldioxidskatten sänks ytterligare till per liter till . Den ytterligare nedsättningen av koldioxidskatten minskar därmed kostnaderna för det svenska jord- och skogsbruket med . Vidare konstaterar regeringen att de svenska jordbruksföretagen möter en allt hårdare internationell konkurrens och kontinuerligt behöver hantera detta genom att utvecklas, både genom att konkurrera med mervärden som konsumenterna efterfrågar och genom att öka produktiviteten. Detta är särskilt märkbart för mjölkföretagen. Regeringen ser allvarligt på den situation som den svenska mjölknäringen befinner sig i och följer noggrant utvecklingen samt överväger ytterligare åtgärder inom ramen för den kommande livsmedelsstrategin. I betänkande 2015/16:MJU9 anförde utskottet att beslutade om ett krispaket till djurproducenter i syfte att stötta sektorer i kris. I krispaketet ingick en pott pengar per medlemsstat för att utforma insatser på nationell nivå. I har dessa direktstöd riktats till mjölkbönderna. För del omfattar stödet totalt ca , varav står för och EU för . I betänkande 2015/16:MJU16 redogjorde utskottet för att 2015 beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att intensifiera arbetet inom EU för ett förbättrat djurskydd. Bakgrunden till detta var att utskottet ansåg att den svenska djurskyddslagstiftningen måste bli en konkurrensfördel för de svenska bönderna. Den nuvarande regeringen, precis som föregående regeringar, prioriterar djurskyddet högt och vill att det ska förstärkas för djur både i och utanför gränser. Utskottet delade denna hållning eftersom det är utomordentligt viktigt att djurskyddet förbättras i synnerhet i övriga EU-länder. Utskottet noterade att regeringen har arbetat på bred front inom EU med djurskyddsfrågorna och bl.a. inrättat ett djurvälfärdssamarbete med , och . Utskottet konstaterade att även varit drivande i att ska anta en ny handlingsplan för djurskydd för perioden –2020. Utskottet noterade vidare att regeringen på EU-nivå ofta lyfter fram djurskyddsfrågor och efterlevnad av regelverket. Utskottet anförde även att den myndighetsgemensamma handlingsplanen blir en viktig pusselbit i det pågående arbetet med att ta fram en ny strategi för regeringens arbete mot antibiotikaresistens, som blir en ersättning för den nuvarande . beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att intensifiera arbetet inom EU för att minska användningen av antibiotika i djurhållningen. Utskottet noterade att regeringen har varit aktiv nationellt, inom EU och internationellt för att minska användningen av antibiotika. Utskottet konstaterade att har en lång och bred erfarenhet av att motverka antibiotikaresistens och att ses som en förebild på området. Svensk erfarenhet efterfrågas ofta, bl.a. av och andra medlemsstater. Utskottet delade regeringens syn att det är viktigt att upprätthålla en god djurhälsa och ett gott smittskydd i och att förebyggande och långsiktigt arbete nationellt, inom EU och internationellt är avgörande för detta. Precis som regeringen ansåg utskottet att samarbete mellan olika sektorer och hållbara djurhållningssystem med lågt behov av antibiotika är viktiga förutsättningar för att motverka antibiotikaresistens. Enligt utskottet borde det dessutom uppmärksammas att regeringen i de förhandlingar som pågår på EU-nivå driver ytterligare bestämmelser om restriktiv antibiotikaanvändning. Utskottet noterade vidare att regeringen driver frågan om ett förbud mot veterinär försäljning av antibiotika i vinstgivande syfte då detta skulle kunna främja en minskad användning av antibiotika inom EU. har även inom EU framgångsrikt drivit frågan om att EU och bör samarbeta om minskad användning av antibiotika i djurproduktionen inom TTIP-förhandlingarna. Regeringen och berörda myndigheter har ända sedan ansvaret för djurskyddskontrollen förstatligades arbetat för att på olika sätt stärka och förbättra djurskyddskontrollen. Utskottet konstaterade att både och arbetar med att förbättra djurskyddskontrollerna på slakterier genom att förtydliga rutiner och ta fram vägledningar och utbildningar. Detta är åtgärder som ska bidra till att öka likriktningen av kontrollen och bidra till att förbättra djurskyddet på lång sikt, vilket är positivt. Utskottet noterade även att det kontinuerligt vidtas kompetenshöjande åtgärder för både djurskyddsinspektörer och personal på rättsväsendets myndigheter. Kompetens är av central betydelse för att värna den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet. Regeringen har bedömt att djurskyddskontrollens kvalitet, effektivitet och rättssäkerhet kontinuerligt förbättras men att det fortfarande utförs för få kontroller, en bedömning som utskottet delade. Grön omställning i de gröna näringarna I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23) framhålls att insatser inom de areella näringarna för att minska de globala klimatförändringarna består dels i att producera bioenergi och förnybara material för att ersätta fossila bränslen och material, dels i att minska utsläpp och öka upptag i skog och mark. Trenden av minskande utsläpp av metan och lustgas från jordbruket fortsätter. Sammanfattningsvis konstateras att jordbrukets utsläpp långsiktigt har minskat. Skogsbrukets nettoupptag ligger kvar på en hög nivå som produktionen av skogsbaserad bioenergi och biogas från jordbruket fortsätter att utvecklas positivt. Kontinuerligt arbete bedrivs för att minska beroendet av fossil energi i de gröna näringarna. Regeringen anser dock att fortsatta insatser behövs för att ytterligare tillvarata de gröna näringarnas möjligheter i klimatarbetet. I propositionen framhåller regeringen att de gröna näringarna har en nyckelroll i arbetet för klimatomställningen, ett hållbart samhälle och en god miljö genom att även kunna producera förnybara industri- och energiråvaror och reducera användningen av fossila råvaror. För att i högre grad ta till vara potentialen för produktion av förnybar energi behövs miljö- och klimatfrämjande insatser samt effektiva och träffsäkra styrmedel. Det kan t.ex. vara att skapa bättre förutsättningar för biogasproduktion ur produkter från de gröna näringarna. (där MEKA står för metandiesel, efterkonvertering av arbetsmaskiner) är ett regeringsuppdrag till och Transportstyrelsen som syftar till att ta fram och emissionsprova tekniska konverteringslösningar för att möjliggöra s.k. duel fuel-drift (drift med de dubbla bränslena metan och diesel) i arbetsmaskiner och på så sätt påskynda omställningen till förnybara drivmedel i arbetsmaskiner. Enligt pågår nu beredning internt hur man ska gå vidare med detta projekt. Landsbygdsministern har framfört (ip. 2015/16:11) att regeringen vill ta vara på landsbygdens möjligheter och förena en miljömässigt hållbar utveckling med ekonomisk tillväxt – en grön tillväxt – som ger förutsättningar för ökad sysselsättning och framtidstro i hela landet. Ministern har även poängterat att regeringen har fördubblat metangasreduktionen till det svenska lantbruket och att detta ska fortsätta. Regeringen kommer även i fortsättningen att stimulera miljöåtgärder som är positiva. Det nya landsbygdsprogrammet, som trädde i kraft , omfattar flera åtgärder, bl.a. miljö- och klimatersättningar, stöd för kompetensutveckling och miljöinvesteringar som syftar till att minska läckage av näringsämnen från jordbruksmark. gick dessutom av medlen till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) till åtgärder för att minska övergödning. Över 250 nya projekt startades, varav merparten riktas främst mot övergödning. Det finns även möjligheter att ansöka om investeringsstöd i landsbygdsprogrammet för investeringar i förnybar energi. Lantbrukare kan söka stöd till etablering av energiskog. Stödet kan användas för inköp och plantering av energiskog. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23) föreslår regeringen att budgeten för metanreduceringsersättningen ska öka med –2019, vilket innebär att den totala budgeten ökar . Syftet är att öka produktionen av biogas ur stallgödsel och på så vis minska utsläppen av växthusgaser som förnybar energi produceras. Metanreduceringsersättningen är ett tioårigt pilotprojekt (2014–2023) som innebär att rötning (biogasproduktion) av stallgödsel stimuleras genom en ersättning med producerad mängd råmetangas. Med ökad rötning av stallgödsel nås dubbla miljöfördelar dels genom minskade utsläpp av växthusgaser, dels genom produktion av förnybar energi som kan ersätta fossil energi. Biogasen kan användas för produktion av el och värme eller som fordonsbränsle. Regeringen höjde ersättningsnivån för metanreduceringsersättningen från högst till högst . öppnade pilotprojektet metanreduceringsersättningen för ansökningar. Syftet är att –2023 ersätta biogasproducenter för den dubbla miljönytta som uppstår när biogas produceras från gödsel. Totalt har 55 anläggningar ansökt om att ta del av metanreduceringsersättningen sedan projektet i praktiken startade /15. I betänkande 2015/16:MJU10 konstaterade utskottet att den svenska skogspolitiken sedan mer än två decennier vilar på två jämställda mål: ett produktionsmål och ett miljömål. Regeringens och utskottets grundläggande hållning är att den befintliga modellen för skogsförvaltningen i huvudsak är anpassad för att uppnå politikens syften. finns det områden som behöver utvecklas inom både produktions- och miljöområdet, också för att bidra till miljökvalitetsmålet Levande skogar, vilka kan hanteras genom ett nationellt skogsprogram och den översyn av skogsvårdslagstiftningen som kommer att genomföras . Utskottet konstaterade även att den nuvarande regeringen har fortsatt arbetet med det nationella skogsprogrammet. Av budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23) framgår att det i samband med avverkning inte tas tillräcklig hänsyn när det gäller hänsynskrävande biotoper, skyddszoner till vattendrag, sjöar, och myrar, körning över vattendrag samt kulturmiljöer i skog. Vidare framgår det att har tagit fram målbilder för god miljöhänsyn i samarbete med skogssektorn. Målbilderna talar om vilken hänsyn som skogsbruket i genomsnitt behöver ta vid skogsbruksåtgärder. Skogsnäringen har påbörjat genomförandet genom framför allt anpassning av sina instruktioner och utbildningar. verkade och gemensamt för att minska skadorna på kulturmiljön i samband med skogsbruk. I norra har ett samlat initiativ från skogsbruket och berörda myndigheter resulterat i betydligt minskade skador. Det har även gjorts en översyn av föreskrifter och allmänna råd med prioritering miljöhänsyn och artskydd. Regeringen anger vidare att den har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar. Stora ansträngningar bör göras av såväl staten som skogsbruket för att skyddsvärda skogar inte avverkas. Regeringens ambition är att miljöhänsynen ska öka i den brukade skogen och att skadorna ska minska. I regleringsbrevet fick i uppdrag att i samarbete med utvärdera regeringsuppdraget Nationell strategi för formellt skydd av skog. I arbetet ingår bl.a. att redovisa arealer och geografisk fördelning av kända värdefulla skogar som saknar formellt skydd och vilka av dessa som omfattas av frivilliga avsättningar samt att analysera behovet av kompletterande kartläggning av okända värdefulla skogar. Resultatet från utvärderingen ska kunna användas i regeringens arbete med att utveckla nya etappmål för skydd av skog. Uppdraget ska redovisas . Eftersom behöver mer byggbar mark nära dagens tätorter för bostadsbyggande är den snabba tillväxten av främst kommunalt inrättade naturreservat ett växande problem enligt partimotion 2015/16:3398 av och (båda M). Enbart regeringen ska kunna inrätta naturreservat. Det ska finnas bättre förutsättningar att upphäva naturreservat när det är motiverat. Enligt partimotion 2015/16:3398 av och (båda M) bör strandskyddet göras mer ändamålsenligt i hela landet i syfte att förbättra förutsättningarna för byggande och boende i strandnära områden. Avskaffa möjligheten till utökat strandskydd utöver huvudregeln . Stärk kommunernas beslutanderätt och avskaffa länsstyrelsernas överprövning. Tillsätt en utredning med uppdrag att i grunden se över och ändra strandskyddsbestämmelserna i syfte att kunna skapa mer socialt blandade bostadsområden, mer attraktiva bostadsområden i glesbygdskommuner och ökat bostadsbyggande där behoven är särskilt stora. I partimotion 2015/16:3404 av m.fl. (C) anförs att strandskyddslagstiftningen bör ändras i syfte att öka det kommunala inflytandet och möjliggöra ökad bebyggelse i strandnära områden. Behov av bostäder, utveckling, jobb och verksamheter måste ges en roll i bedömningar av begränsningar i strandskyddet. Det ska vara möjligt att bygga och bedriva verksamhet även i strandnära områden. Fler områden bör kunna pekas ut som s.k. LIS-områden (landsbygdsutveckling i strandnära lägen). Enligt partimotion 2015/16:3403 av m.fl. (L) vill motionärerna reformera strandskyddet för att möjliggöra fler strandnära bostäder i områden där inte exploateringstrycket är särskilt hårt. Kommuner ska kunna ansöka om att upphäva strandskyddet med hänvisning till ett lokalt behov av bostadsbyggande. I områden där exploateringstrycket bedöms som exceptionellt högt eller synnerliga skäl föreligger ska fortfarande ett strikt strandskydd tillämpas. behandling och kompletterande uppgifter I betänkande 2015/16:MJU6 anförde utskottet att syftet med att inrätta ett naturreservat kan variera. Många har som syfte att ge långsiktigt skydd åt olika typer av värdefull natur. Ett syfte kan också vara att tillgodose behov av områden för friluftslivet. När det gäller vilka områden som anses vara de mest värdefulla för friluftslivet eller de mest värdefulla naturmiljöerna, noterade utskottet att det finns ett antal dokument som sammanställer resultat av olika områdesinventeringar som gjorts (t.ex. riksintressen för friluftsliv, riksintressen för naturvård, Nationalparksplan för , Regionala landskapsstrategier). Genom lagar och förordningar säkerställs också att kommuner samråder med innan ett beslut om att inrätta ett naturreservat fattas, att skälen för beslutet anges och att beslutet kan överklagas. När en länsstyrelse eller kommun planerar att skydda ett område som naturreservat ska den ta hänsyn till enskilda intressen. Inskränkningarna för den enskilde får inte bli mer omfattande än vad som behövs för att tillgodose syftet med skyddet. Utskottet konstaterade också att markägaren får ersättning för det intrång i sitt brukande som följer av beslutet. beslutades ändringar i strandskyddsreglerna med inriktningen att utveckla ett ändamålsenligt strandskydd som beaktade behovet av utveckling i hela , särskilt i många landsbygder, som ett långsiktigt skydd av strändernas natur- och friluftsvärden inte äventyrades (prop. 2008/09:119, bet. 2008/09:MJU13, rskr. 2008/09:227). Det lokala och regionala inflytandet över strandskyddet ökades. Kommunerna fick huvudansvaret för att pröva frågor om upphävande och dispens från strandskyddet, som länsstyrelsernas roll förstärktes genom nya bestämmelser om att ska bevaka strandskyddets intressen vid och överpröva kommunala beslut om upphävanden och dispenser. Kommunerna fick även ansvaret för att i översiktsplanen redovisa områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen inom vilka vissa lättnader i strandskyddet ska gälla. Ändringarna trädde i kraft , utom vissa bestämmelser om områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen, som trädde i kraft .