yttr · H405SkU1y · 2016-11-11 00:00:00 — Den föreslagna höjningen på innebär en exponentiell ökning av skatten och att inom bara kommer att ha absolut högsta bränslepriser. Förslaget om en kemikalieskatt innebär försämrade förutsättningar för en konkurrenskraftig industriell utveckling i . Detaljhandeln i kommer att påverkas negativt eftersom skatten inte kommer att tas ut på privatimporterade varor. Företagen kommer med stor sannolikhet att anpassa sig till det nya läget och flytta delar av sin verksamhet från . Införandet av skatten kommer vidare att innebära en ökad administrativ börda för såväl myndigheter som näringsliv och försämrad konkurrenskraft för svenska industriföretag samt skapa starka incitament att lägga om bolagsstrukturer för ökad internethandel för att kringgå skatten. motsätter sig kilometerskatten. För många svenska åkerier skulle skatten innebära en fördubbling av skattetrycket när det gäller trafikspecifika skatter. Skatten skulle främst påverka den glesare landsbygden och de regioner som inte har tillgång till järnväg, negativt. Mot bakgrund av att svenska bönder konkurrerar på samma marknad som danska bönder föreslår vi att skatten på diesel för lant- och skogsbruket sänks till den nivå som råder i , dvs. Vi säger nej till ett införande av flygskatt. Om en sådan skatt införs skulle det innebära slutet för en stor del av inrikesflygfarten som det skulle få oproportionerligt negativa effekter på svensk ekonomi jämfört med den eventuella marginella miljönyttan. Vi motsätter oss att en skatt på handelsgödsel införs. Vi föreslår en översyn av momsskattesatserna som en del i en finansieringslösning för en reform där man sänker inkomstskatterna för de lägre arbetsinkomsterna. En sådan reform kräver en finansiering på . Skattefrågor i budgetpropositionen 2017 (C) Per Åsling (C) anför: I partimotion 2016/17:3494 redovisar vi utförligt inriktningen av den ekonomiska politiken som vi och de övriga allianspartierna enats om. Inriktningen innebär i korthet bl.a. följande. Alliansens politik syftar till att bygga ett samhälle som tar till vara varje människas förmåga, där alla får förutsättningar att växa och skapa, och där man gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. Det kräver en ansvarsfull ekonomisk politik som bygger upp motståndskraft mot kriser, och det kräver reformer som leder till att fler kommer i arbete. Med fler sysselsatta i näringslivet ökar produktionsförmågan. Därmed vidgas utrymmet för hushållens konsumtion, och de skatteintäkter som finansierar välfärden ökar. Bara genom att fler kommer i arbete kan vi säkerställa mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . Alliansen är enig om att budgetförstärkningarna bör ske genom såväl intäktsökningar som utgiftsminskningar framöver. Det är också centralt att budgetförstärkningarna samt finansieringen av reformer inte sker genom att skatten på jobb och företagande höjs. En lika viktig utgångspunkt är att budgetförstärkningarna inte ska påverka välfärdens kärnverksamheter. På inkomstsidan finns flera möjliga åtgärder. är den finansiella sektorn undantagen från mervärdesskatt i EU-länderna, vilket bidrar till att beskattningen är lägre än för andra delar av näringslivet. En utgångspunkt bör vara att, på samma sätt som i , utjämna skatteuttaget genom en viss höjning av de sociala avgifterna inom den finansiella sektorn. Hänsyn bör, vid en sådan utjämning av skatteuttaget, tas till de förändringar i beskattning vid efterställda lån som genomfördes . Också den kommersiella fastighetssektorn beskattas mindre än andra delar av näringslivet. Skatteplanering genom paketering av fastigheter kan motverkas. För att ytterligare motverka fusk bör även nivåerna i skatte- och tulltilläggen höjas. Miljöstyrningen bör förstärkas, t.ex. genom att se över beskattningen för personbilar och fordon som har särskilt stora utsläpp av växthusgaser. Effektiva ekonomiska styrmedel, som exempelvis ytterligare miljöskatter, bör införas och undantag från existerande miljöskatter bör kontinuerligt omprövas. Kväveoxidavgiften bör också göras om till en skatt. Allianspartierna fick igenom avgörande förslag för att skapa ordning och reda i mottagandet, en bättre etablering och dämpa kostnadsökningarna. Uppgörelsen innebär bl.a. att tillfälliga uppehållstillstånd blir huvudregel med rätt till familjeåterförening, tydligare försörjningskrav vid anhöriginvandring och ett stärkt återvändande. Vidare föreslås en stärkt kostnadskontroll i mottagandet och etableringen genom bl.a. tydligare krav för att erhålla försörjningsstöd. beslutades om viktiga alliansförslag för att stärka integrationen, som ett breddat RUT-avdrag och lärlingsanställningar för nyanlända, samt att utreda lagliga vägar för att söka asyl i EU. Drivkrafterna för att arbeta måste vara starkare än drivkrafterna för att vara frånvarande från arbetsmarknaden. Om man är sjuk eller av andra skäl inte kan arbeta ska vi ha trygghetssystem som fungerar. Men det ska alltid vara lönsamt att ta ett jobb och bidra till det gemensamma. Då duger det inte att skatten höjs och att socialförsäkringssystemen blir så generösa att det inte längre lönar sig att arbeta. Alliansregeringen förbättrade företagsklimatet avsevärt. Bolagsskatten och socialavgifterna sänktes och de ekonomiska drivkrafterna för att driva företag förbättrades. Regeringens politik går däremot i motsatt riktning med höjda kostnader på arbete, höjd skatt på företagande och ökat regelkrångel. Under alliansregeringen ökade arbetskraftsdeltagandet kraftigt, men har utvecklingen stått still, och enligt förväntas arbetskraftsdeltagandet till och med sjunka . För att bryta utvecklingen krävs utbudsreformer som gör det mer lönsamt att arbeta. Detta är särskilt viktigt för gruppen äldre, som ökar som andel av befolkningen och som i många fall skulle kunna arbeta till innan pensionen och bidra med kompetens och erfarenhet. I stället för att som regeringen öka beskattningen på äldres arbete vill Alliansen sänka inkomstskatterna och socialavgifterna för att göra det mer lönsamt att vara kvar på jobbet. Nystartade företags kompetensförsörjning är en viktig fråga för att särskilt främja entreprenörskap och innovation. upplever många entreprenörer svårigheter med att erbjuda marknadsmässiga löner till nyckelpersoner, innan företaget börjat visa vinst. För att underlätta för små företags rekrytering av kompetent arbetskraft vill Alliansen göra det enklare och mer konkurrenskraftigt att erbjuda anställda incitamentsprogram och delägarskap. Alliansens ingång är att regelverket bör förenklas och göras mer konkurrenskraftigt, som grundläggande skatterättsliga principer beaktas, så att det blir lättare för växande företag att attrahera och behålla centrala medarbetare. Det handlar om både företagens kostnader för incitamentsprogrammen och reglerna för individen, t.ex. i vilken utsträckning incitamentsprogrammen ska beskattas som inkomst av tjänst samt när beskattningen ska ske. Vidare vill Alliansen att taket för uppskov av reavinstskatten ska slopas permanent för att minska dagens inlåsningseffekter. avvisar regeringens förslag om sänkta skiktgränser, såväl de som lämnas i budgetpropositionen som de som genomförts tidigare (– 2017 och –4,därefter). Genom att stoppa uppräkningen av såväl den lägre som den högre skiktgränsen och fasa ut jobbskatteavdraget höjs skatten för breda löntagargrupper, med färre arbetade timmar som följd. Sänkt statlig inkomstskatt leder till fler arbetade timmar, karaktäriseras av hög självfinansieringsgrad och bidrar till en ökad effektivitet i ekonomin. prioriterar att gradvis göra marginalskattekurvan mindre brant. Avtrappningen av jobbskatteavdraget slopas (–3,2017, –3,2018 och –3,2019). Det förstärkta jobbskatteavdraget utökas till att gälla dem som fyllt som den särskilda löneskatten för äldre ska avskaffas (–respektive –2017). Regeringens politik försvårar för företagande och jobbskapande genom att öka kostnaderna för att anställa. Höjda kostnader för att anställa både försvårar inträdet på och tidigarelägger utträdet från arbetsmarknaden. Gåvoskatteavdraget återinförs (–). Nedsättningen av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar bör riktas till de mest klimateffektiva bilarna. Förslag kommer att lämnas i framtida budgetmotioner på ett reformerat system för förmånsvärde på tjänstebilar med högre grad av klimatstyrning. Den nuvarande nedsättningen av förmånsvärdet bör förlängas, och taket för nedsättningen bör sättas till (–2017). Taket för RUT-avdraget höjs till . Tvätteritjänster, läxhjälp och reparationer av vitvaror inkluderas i avdraget. införs där avdrag får göras för personer (–). ROT-avdraget återställs till av arbetskostnaden (–6,2017). Kvalificerade personaloptioner införs (–). Avdraget för övriga utgifter avskaffas, vilket beräknas stärka de offentliga finanserna med 2017. Enkelhet och en låg generell beskattning av arbete är mer prioriterat än möjligheten att ge avdrag för denna typ av utgifter som arbetsgivaren kan förväntas tillhandahålla till sina anställda. Investeraravdraget hämmas av för krångliga och begränsade regler. Utformningen har i alltför hög grad varit inriktad på att hindra risk för skatteplanering och inte på att göra avdraget användbart för potentiella investerare. Investeraravdraget bör vidareutvecklas, och avdragsrätten bör dubbleras till och taket bör höjas till . bör reglerna kring investeraravdraget ses över och förenklas. Dessa förändringar beräknas medföra en offentligfinansiell kostnad om . vill att en ny företagsform för riktigt små företag, med högst i omsättning införs, s.k. ingångsföretag. Ingångsföretag ska fungera som enskild firma gör men med ordentliga regelförenklingar och med en schablonbeskattning baserad på omsättning med en skattesats om i stället för vanlig inkomstskatt, egenavgifter och moms. Bokföringskraven behöver därmed inte heller vara lika långtgående. Film tillhör de mest tillgängliga kulturformerna i . Så vill att det ska förbli och föreslår därför att avdragsrätten för gåvor och bidrag till Stiftelsen ska finnas kvar. Fastighetsskatten på kommersiella fastigheter bör höjas. Skattehanteringen av s.k. fastighetspaketering och fastighetsförvärv genom fastighetsbildningsåtgärder har inneburit möjligheter för den kommersiella fastighetssektorn att minska sin skattebelastning. Beskattning av företag bör i högsta möjliga mån vara neutral mellan olika verksamheter. För att komma till rätta med denna skevhet i företagsbeskattningen bör fastighetsskatten på kommersiella lokaler höjas. bör den dock återställas till förmån för ändrade skatteregler för paketering av fastigheter och fastighetsbildningsåtgärder. Vi har drivit frågan om att säkerställa att datacenter ges konkurrenskraftiga villkor inom ramen för energibeskattningen. Regeringen bör skyndsamt återkomma med en analys av gränsvärdets effekt och ett förslag som säkerställer att även mindre datacenter ges konkurrenskraftiga villkor. Kemikalieskatten bör ges ett bredare skatteunderlag och införas skyndsamt, vilket skulle innebära att intäkterna ökar med jämfört med regeringens förslag. Vi föreslår att fordonsskatten förstärks genom att koldioxidbeloppet höjs till samt att gränsen för koldioxidbeloppet sänks till . Vidare föreslås att grundbeloppet sänks till . Det innebär en offentligfinansiell förstärkning om 2017. Regeringens svar på krisen inom delar av lantbruket har bestått dels av kreditgarantier som såväl lantbrukare som banker dömt ut och som dragits tillbaka, dels av en marginell nedsättning av dieselskatten som alla intressenter anser vara för liten. Vi föreslår därför att återbetalningen av dieselskatten inom jord-, skogs- och vattenbruket höjs med mer än enligt regeringens förslag. Förslaget förväntas medföra i lägre skatteintäkter 2017. föreslår, i en rapport , att återbetalningen av kväveoxidavgiften halveras. Det är ett steg i rätt riktning och skulle öka miljöstyrningen i systemet. Vi föreslår dock att återbetalningen helt fasas ut och att avgiften därmed görs om till en skatt. Förslaget förväntas medföra ökade intäkter om . Nedsättningar av energi- och koldioxidskatterna för fordon minskar den miljöstyrande effekten och har kritiserats av vid utvärderingen av svensk miljöpolitik som de svagaste delarna av vad som i övrigt är ett föredöme på klimatområdet. Vi föreslår därför att nedsättningen av koldioxid- och energiskatt på diesel till fordon som används i gruvindustriell verksamhet avskaffas. Förslaget medför en offentligfinansiell intäkt om . För att styra mot en ökad återvinning och mer resurseffektivitet föreslår vi att en punktskatt på förbränning av avfall införs. En sådan skatt bör omfatta allt avfall, för såväl hushåll som verksamheter, exklusive farligt avfall, och utformas på ett sätt som garanterar att kostnaden tydliggörs för den som först lämnar ifrån sig avfallet. Skatten föreslås bli per ton och beräknas ge skatteintäkter om . För att stimulera en ökad användning av förnybar metangas, s.k. biogas, i stället för fossil sådan anser vi att naturgasen som används i transportsektorn bör beskattas enligt samma princip som fossil bensin och diesel, med koldioxidskatt efter innehåll av fossilt kol och med energiskatt efter energiinnehåll. Förslaget beräknas medföra en skatteintäkt på . Vi avvisar regeringens partiella skattehöjning på biodrivmedel och föreslår att skatten på etanol (E85) och höginblandad FAME (fettsyrametylester) återställs helt. Förslaget bedöms leda till en offentligfinansiell kostnad om . Undantaget från energiskatt är inte anpassat för nationell sjöfartsnäring, bilfärjor och pendelbåtar, vilket hämmar omställningen från fossila drivmedel till förnybar el inom sjötrafiken. Vi föreslår därför att nedsättningen av energiskatten på el ska gälla även för mindre fartyg. Reformens offentligfinansiella kostnad bedöms vara försumbar. Med förenklade regler, minskat krångel och slopad solskatt kan fler människor bidra till produktionen av förnybar energi och ta makten över sin egen energiförsörjning. Vi föreslår därför att incitamenten för mikroproduktion av förnybar el ska stärkas. Vi vill också ge fler möjlighet att bli mikroproducenter, t.ex. enskilda boende i en bostadsrättsförening. föreslår vidare att återbetalningen hanteras direkt på fakturan, som för ROT- och RUT-avdragen. Incitamenten att producera egen el ökar om återbetalningen sker snabbare än en gång . Vi föreslår att regeringens skatt på solel avskaffas. Skattebefrielsen för solenergi som produceras för eget bruk bör gälla alla, oavsett anläggningens toppeffekt. Vi föreslår vidare att en kemikalieskatt på kläder och skor införs. Skatten föreslås uppgå till per kilo för kläder och skor som innehåller ett farligt beskattningsämne. Skatten ökas till per kilo om tre beskattningsbara ämnen förekommer eller om innehållet är okänt. Skatten väntas inbringa . För att uppnå målet i EU:s direktiv om förpackningar och förpackningsavfall, och minska användningen av tunna plastpåsar, föreslår vi att en miljöskatt på plastpåsar om införs. Skatten förväntas inbringa 2017. Incitamenten för mikroproduktion av förnybar el bör stärkas. För en person som säljer överskottsel är den ersättning hen får från elhandelsföretaget och elnätsföretaget momspliktig. Personen i fråga måste därför vara momsregistrerad. Den administrativa bördan måste lättas. ställer sig positivt till att regeringen nu föreslår att en omsättningsgräns för momspliktighet på införs. Vi säger nej till regeringens höjning av momsen på biobesök. Den gör det dyrare att gå på bio och ökar risken att biografer på mindre orter slås ut. Det bidrag som regeringen anslagit för att motverka dessa konsekvenser bedöms inte vara ändamålsenligt. För att finansiera andra prioriterade satsningar ska förseningsavgifterna enligt skatteförfarandelagen höjas. Skattefrågor i budgetpropositionen 2017 (L) (L) anför: I Liberalernas partimotion 2016/17:3419 redovisar vi utförligt inriktningen av den ekonomiska politiken som vi och de övriga allianspartierna enats om. Inriktningen innebär i korthet bl.a. följande. Alliansens politik syftar till att bygga ett samhälle som tar till vara varje människas förmåga, där alla får förutsättningar att växa och skapa, och där man gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. Det kräver en ansvarsfull ekonomisk politik som bygger upp motståndskraft mot kriser, och det kräver reformer som leder till att fler kommer i arbete. Med fler sysselsatta i näringslivet ökar produktionsförmågan. Därmed vidgas utrymmet för hushållens konsumtion, och de skatteintäkter som finansierar välfärden ökar. Bara genom att fler kommer i arbete kan vi säkerställa mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . Alliansen är enig om att budgetförstärkningarna bör ske genom såväl intäktsökningar som utgiftsminskningar framöver. Det är också centralt att budgetförstärkningarna samt finansieringen av reformer inte sker genom att skatten på jobb och företagande höjs. En lika viktig utgångspunkt är att budgetförstärkningarna inte ska påverka välfärdens kärnverksamheter. På inkomstsidan finns flera möjliga åtgärder. är den finansiella sektorn undantagen från mervärdesskatt i EU-länderna, vilket bidrar till att beskattningen är lägre än för andra delar av näringslivet. En utgångspunkt bör vara att, på samma sätt som i , utjämna skatteuttaget genom en viss höjning av de sociala avgifterna inom den finansiella sektorn. Hänsyn bör, vid en sådan utjämning av skatteuttaget, tas till de förändringar i beskattning vid efterställda lån som genomfördes . Också den kommersiella fastighetssektorn beskattas mindre än andra delar av näringslivet. Skatteplanering genom paketering av fastigheter kan motverkas. För att ytterligare motverka fusk bör även nivåerna i skatte- och tulltilläggen höjas. Miljöstyrningen bör förstärkas, t.ex. genom att se över beskattningen för personbilar och fordon som har särskilt stora utsläpp av växthusgaser. Effektiva ekonomiska styrmedel, som exempelvis ytterligare miljöskatter, bör införas och undantag från existerande miljöskatter bör kontinuerligt omprövas. Kväveoxidavgiften bör också göras om till en skatt. Allianspartierna fick igenom avgörande förslag för att skapa ordning och reda i mottagandet, en bättre etablering och för att dämpa kostnadsökningarna. Uppgörelsen innebär bl.a. att tillfälliga uppehållstillstånd blir huvudregel med rätt till familjeåterförening, tydligare försörjningskrav vid anhöriginvandring och ett stärkt återvändande. Vidare föreslås en stärkt kostnadskontroll i mottagandet och etableringen genom bl.a. tydligare krav för att erhålla försörjningsstöd. beslutades om viktiga alliansförslag för att stärka integrationen, som ett breddat RUT-avdrag och lärlingsanställningar för nyanlända, samt att utreda lagliga vägar för att söka asyl i EU. Drivkrafterna för att arbeta måste vara starkare än drivkrafterna för att vara frånvarande från arbetsmarknaden. Om man är sjuk eller av andra skäl inte kan arbeta ska vi ha trygghetssystem som fungerar. Men det ska alltid vara lönsamt att ta ett jobb och bidra till det gemensamma. Då duger det inte att skatten höjs och att socialförsäkringssystemen blir så generösa att det inte längre lönar sig att arbeta. Alliansregeringen förbättrade företagsklimatet avsevärt. Bolagsskatten och socialavgifterna sänktes och de ekonomiska drivkrafterna för att driva företag förbättrades. Regeringens politik går däremot i motsatt riktning med höjda kostnader på arbete, höjd skatt på företagande och ökat regelkrångel. Under alliansregeringen ökade arbetskraftsdeltagandet kraftigt, men har utvecklingen stått still, och enligt förväntas arbetskraftsdeltagandet till och med sjunka . För att bryta utvecklingen krävs utbudsreformer som gör det mer lönsamt att arbeta. Detta är särskilt viktigt för gruppen äldre, som ökar som andel av befolkningen och som i många fall skulle kunna arbeta till innan pensionen och bidra med kompetens och erfarenhet. I stället för att som regeringen öka beskattningen på äldres arbete vill Alliansen sänka inkomstskatterna och socialavgifterna för att göra det mer lönsamt att vara kvar på jobbet. Nystartade företags kompetensförsörjning är en viktig fråga för att särskilt främja entreprenörskap och innovation. upplever många entreprenörer svårigheter med att erbjuda marknadsmässiga löner till nyckelpersoner, innan företaget börjat visa vinst. För att underlätta för små företags rekrytering av kompetent arbetskraft vill Alliansen göra det enklare och mer konkurrenskraftigt att erbjuda anställda incitamentsprogram och delägarskap. Alliansens ingång är att regelverket bör förenklas och göras mer konkurrenskraftigt, som grundläggande skatterättsliga principer beaktas, så att det blir lättare för växande företag att attrahera och behålla centrala medarbetare. Det handlar om både företagens kostnader för incitamentsprogrammen och reglerna för individen, t.ex. i vilken utsträckning incitamentsprogrammen ska beskattas som inkomst av tjänst samt när beskattningen ska ske. Vidare vill Alliansen att taket för uppskov av reavinstskatten ska slopas permanent för att minska dagens inlåsningseffekter. Liberalerna oroas av att den skattepolitik som regeringen presenterar kommer att trycka ned arbetskraftsdeltagandet med lägre välstånd, sänkt konkurrenskraft och utanförskap som följd. Det är mot bakgrund av detta anmärkningsvärt att regeringen i sin inkomstberäkning inte tagit höjd för att antalet arbetade timmar sjunker som en följd av regeringens skattepolitik. Allt tyder därför på att regeringens budgetproposition är ofinansierad i denna del. Liberalerna avvisar regeringens skattehöjningar på jobben som berör över 1 miljon löntagare. Höjda skatter påverkar motivationen att arbeta och höjer trösklarna in på arbetsmarknaden. Liberalerna föreslår att brytpunkten för den statliga inkomstskatten höjs. Ingen med en månadslön ska betala en extra inkomstskatt ovanpå kommunalskatten (–9,9 mil-jarder kronor 2017). Vi avvisar regeringens förslag att ändra uppräknings-takten av skiktgränserna för statlig inkomstskatt 2018 (–1,) och prioriterar att avskaffa värnskatten 2017 för att öka utbytet av att utbilda sig och ta ansvar. Det är också en central reform för att möjliggöra ökad internationell konkurrenskraft i näringslivet. (–). Avtrappningen av jobbskatteavdraget som skedde återställs för månadsinkomster (–3,). Avtrappningen gör det dyrare att arbeta och leder, tillsammans med den statliga inkomstskatten och värnskatten, till mycket höga faktiska marginaleffekter. Åldersgränsen för det förhöjda jobbskatteavdraget justeras ned i två steg med till (–2017), och den särskilda löneskatten för äldre avskaffas (–2,). Regeringens politik både försvårar inträdet på och tidigarelägger utträdet från arbetsmarknaden. Det är särskilt problematiskt i ljuset av det stora samhällsekonomiska behov som finns av att förlänga yrkeslivet. Liberalerna vill införa en ny anställningsform, startjobb, med lägre lön, lägre inkomstskatt och utan arbetsgivaravgifter. Vi säger nej till nedsatt förmånsvärde för miljöanpassade bilar (+100 miljoner kronor 2017) och föreslår i stället höjt förmånsvärde av bilar som inte är miljöbilar (+600 miljoner kronor på inkomsttitel Arbetsgivaravgifter, –på inkomsttitel Skatt på företagsvinster och +600 miljoner kronor för kommunernas finanser.) RUT-avdraget vidgas och subventionsgraden höjs från till för alla som vid årets ingång har fyllt (–2017). RUT-avdrag för läxhjälp återinförs (–2017). Reseavdraget bör reformeras, och på så sätt blir avdraget regionalt anpassat. Förslaget stärker de offentliga finanserna med 2017. Fastighetsskatten för kommersiella lokaler bör höjas . Detta är nödvändigt i dagens läge med ett omfattande behov av nya bostäder, varför skattesystemet måste skapa incitament för markägare och byggherrar att bygga bostäder. Fastighetsskatten på obebyggd tomtmark bör höjas för sådan mark som är avsedd för byggande av hyresfastigheter.