yttr · H305MJU5y · 2016-05-25 00:00:00 — Vidare anförs att fisket måste bedrivas på ett långsiktigt hållbart sätt och hålla sig inom ramen för vetenskapliga bedömningar av vad bestånden tål. Dricksvattenförsörjningen måste säkras och fler yt- och grundvattentäkter ges skydd. Det krävs insatser för att minska utsläpp och miljöpåverkan i våra hav och vattendrag. Nedskräpningen av våra hav är ett allvarligt miljöproblem. I partimotion 2015/16:3398 av m.fl. (KD) påpekas att havs- och kustområden innehåller ett rikt artliv och skyddsvärda miljöer. Det anförs att har ökat antalet reservat. Vidare anförs att vi måste fortsätta att verka för att den ekologiska balansen inte ska rubbas via exempelvis långväga arter som på olika sätt letar sig hit. I partimotion 2015/16:3404 av m.fl. (C) anförs att man i ett antal kommuner har upptäckt höga halter av PFAS-ämnet PFOS i vattentäkter där brandövningsplatser visat sig vara källan till dessa föroreningar. PFAS-förorening av vattentäkter kan vara ett hot mot dricksvattenförsörjningen. Konsekvenserna av föroreningar i våra vatten, och framför allt i , är alltmer påtagliga. Det är enbart ett fåtal av de ca 350 existerande brandövningsplatserna som har kontrollerats, och mycket arbete behövs för att höja kunskapen om spridningen av dessa ämnen. Dessutom måste samordningen mellan myndigheter och inrapportering stärkas. ska enligt partimotion 2015/16:3403 av m.fl. (L) ha livskraftiga stammar av alla de fem stora rovdjuren: björn, järv, lo, varg och kungsörn. Dialog med lokalbefolkningen i berörda områden är en viktig del av rovdjursförvaltningen. För att säkerställa en närvarande och effektiv viltförvaltning har i partimotion 2015/16:3404 av m.fl. (C) föreslagit att en ny viltmyndighet inrättas. kommer i kommande budgetmotioner att återkomma med förslag som stärker viltförvaltningen. Enligt partimotion 2015/16:3403 av m.fl. (L) ska hotade växter och djur skyddas genom fridlysning, information och biotopskydd. Artdatabankens arbete ska främjas. För att bevara och utveckla den biologiska mångfalden i form av olika naturtyper och arter behövs ökade restaureringsinsatser. I partimotion 2015/16:3398 av m.fl. (KD) anförs att ett av miljömål är den biologiska mångfalden, uttryckt som ”ett rikt växt- och djurliv”. Hoten mot den biologiska mångfalden är omfattande om vi tittar på den globala nivån. I bidrar våra skogar och vår landsbygd, exempelvis våra hagmarker, till denna mångfald. Just hagmarkerna nämns ibland som de, näst regnskogarna, artrikaste biotoperna på vår planet. Jordbruket skulle i högre utsträckning kunna bli en nyckelaktör för att värna den biologiska mångfalden om man fick rätt incitament att göra det. Reformer av EU:s jordbrukspolitik i denna riktning är viktiga. behandling och kompletterande uppgifter I 2 kap. finns allmänna hänsynsregler och regler om försiktighetsmått som ska följas av verksamhetsutövare för att undvika skador på människors hälsa eller i miljön, däribland att verksamhetsutövaren ska ha den kunskap som behövs för att skydda människors hälsa eller miljön mot skada och olägenhet. Även försiktighetsprincipen, substitutionsprincipen och principen om att förorenaren betalar kommer till uttryck i hänsynsregler. I den senaste kemikaliepropositionen (prop. 2013/14:39) framhölls bl.a. att användningen av särskilt farliga ämnen, inklusive hormonstörande och allergiframkallande ämnen, bör begränsas i varor som barn ofta kommer i kontakt med. För att arbetet med Handlingsplan för en giftfri vardag 2011–2014 ska vidareutvecklas och intensifieras har beslutat om resursförstärkningar till Kemikalieinspektionen för perioden –2020 (prop. 2013/14:1 utg.omr. 20, bet. 2013/14:MJU1, rskr. 2013/14:122). redovisade Kemikalieinspektionen hur handlingsplanen kan vidareutvecklas för perioden –2020. Fokus är även i fortsättningen på att skydda människans fortplantning och barns hälsa genom olika åtgärder på nationell nivå, EU-nivå och internationell nivå (Kemikalieinspektionen, Handlingsplan för en giftfri vardag 2015–2020 Skydda barnen bättre rapport 5/14). Regeringen gav enligt årets budgetproposition (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) Kemikalieinspektionen i uppdrag att vidareutveckla Handlingsplan för en giftfri vardag. Enligt uppdraget bör handlingsplanen fortsätta att fokusera på en giftfri vardag. Barn och unga är extra känsliga för risker förknippade med gifter och arbetet ska därför särskilt fokusera på att skolor, förskolor och andra miljöer där barn vistas ska vara fria från gifter. överlämnade sitt betänkande, Kemikalieskatt – Skatt på vissa konsumentvaror som innehåller kemikalier (SOU 2015:30), till regeringen och det har sedan remissbehandlats. Utredningen har haft i uppdrag att analysera behovet av nya ekonomiska styrmedel på kemikalieområdet och om behov av sådana styrmedel bedöms finnas, föreslå vilken typ av ekonomiskt styrmedel som har bäst förutsättningar att vara verkningsfullt och kostnadseffektivt. Enligt information från pågår arbete med skatterna inom . Förslagen om kemikalieskatter kommer att läggas fram i budgetpropositionen och beräknas träda i kraft . Levande hav och vatten I propositionen Nagoyaprotokollet om användning av genetiska resurser (prop. 2015/16:161) föreslås nya bestämmelser i om användning av genetiska resurser och traditionell kunskap som rör genetiska resurser. Förslagen syftar till att genomföra Nagoyaprotokollet om tillträde till och rimlig och rättvis fördelning av vinster från utnyttjande av genetiska resurser. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Havs- och vattenmyndigheten har regeringens uppdrag att genomföra en sammanhållen havs- och vattenpolitik. Regeringen fattade beslut om en svensk maritim strategi. Genom denna har regeringen tagit ett helhetsgrepp för att främja de maritima näringarna och har lagt fast följande vision för det fortsatta arbetet: Konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. Härutöver beslutade regeringen om havsplaneringsförordningen (2015:400). Att nödvändig reglering är på plats är ett viktigt steg för det fortsatta arbetet med havsplanering. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) anförs att regeringen kommer att fortsätta samarbetet med länder som är av strategisk betydelse för det globala miljö- och klimatsamarbetet. Internationellt samarbete, bl.a. genom de regionala konventionerna Ospar och Helcom, är nödvändigt för att nå de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. Särskilt viktiga frågor där aktivt driver på är arbetet med skydd av biologisk mångfald, skyddade områden, marint skräp och övergödning. Anslaget för åtgärder för havs- och vattenmiljön har ökats med 2016 och framåt, för att ytterligare stärka arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. De kommande åtgärdsprogrammen inom havs- och vattenförvaltningen håller vidare på att genomföras. Vattenmyndigheterna har inom ramen för vattendirektivet tagit fram utkast till åtgärdsprogram och förvaltningsplan –2021. Arbetet med miljöövervakning, framför allt övervakning av hav och vatten, har även stärkts med 2015 (prop. 2014/15:99). Det nya landsbygdsprogrammet, som trädde i kraft , omfattar flera åtgärder, bl.a. miljö- och klimatersättningar, stöd för kompetensutveckling samt miljöinvesteringar som syftar till att minska läckage av näringsämnen från jordbruksmark. Regeringen har valt att stödja särskilt drabbade kustkommuner genom ett särskilt anslag till Havs- och vattenmyndigheten som finansierar projektet och Attraktiv Kust . Projektet syftar bl.a. till att motverka marint skräp i såväl förebyggande som operativa insatser. Vidare var regeringen pådrivande i framtagandet av en regional aktionsplan för marint skräp som antogs av Ospar 2014, och motsvarande plan håller på att tas fram för inom Helcom. I betänkande 2014/15:MJU6 framhöll utskottet att ska verka för en hög ambitionsnivå i arbetet för ett hållbart utnyttjande av fiskbestånden på global nivå. Vidare anfördes att utskottet förutsatte att regeringen även i fortsättningen bedriver en aktiv politik på detta område och vid behov informerar om hur avtalen utvecklas. När det gäller skyddet av områden vidhöll utskottet i betänkande 2015/16:MJU6 det som anfördes i betänkande 2014/15:MJU12 om att utskottet i likhet med regeringen anser att skyddet behöver stärkas. Utskottet konstaterade att såväl anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö som anslaget 1:17 Skydd av värdefull miljö har förstärkts genom det beslut som fattade om fördelningen av anslagen inom utgiftsområde 20 . , och , gav en utredning i uppdrag att göra en analys av orsakerna till att spridningen av högfluorerade ämnen (s.k. PFAS) till dricksvattentäkter kunnat pågå utan att upptäckas. Utredningen redovisade sitt betänkande. Kemikalieinspektionen har på uppdrag av regeringen tagit fram Handlingsplan för en giftfri vardag 2011–2014 – Skydda barnen bättre. Handlingsplanen har förlängts till 2020. framförde Miljö- och önskemål om att Kemikalieinspektionen skulle lyfta ut åtgärden nationell reglering av högfluorerade ämnen i brandsläckningsskum ur det aktuella uppdraget och (förlängdes till ) redovisa möjligheten att införa en nationell reglering och även ge förslag på utformning av en sådan. För att så långt och snabbt som möjligt begränsa tillflödet av högfluorerade ämnen från brandsläckningsskum till miljön föreslår Kemikalieinspektionen i sin rapport ett antal åtgärder, bl.a. ett förordningsstadgat krav med stöd av om att skumvätska och släckvatten från fluorbaserade brandsläckningsskum ska samlas upp och destrueras fr.o.m. , med vissa undantag. fortsätter Kemikalieinspektionen i samarbete med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) med informations- och utbildningsaktiviteter för att motverka felanvändning av fluorbaserade brandsläckningsskum samt tar fram ett förslag på anmälningsplikt för användare av brandsläckningsskum. Vidare föreslår Kemikalieinspektionen att regeringen låter göra en översyn och så långt möjligt reducerar de föreslagna undantagen. Enligt information från Miljö- och har Kemikalieinspektionens rapport med förslag till nationella regler för högfluorerade ämnen i brandsläckningsskum varit ute på remiss till . håller på med en remissammanställning och ska därefter ta ställning till hur man går vidare med de olika förslagen. Utredningen om spridning av PFAS-föroreningar i dricksvatten är för tillfället föremål för intern beredning på . I betänkande 2014/15:MJU9 föreslog utskottet ett tillkännagivande om att regeringen bör inrätta en myndighet för viltförvaltning och jaktfrågor. I regeringens skrivelse Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2015/16:75) anför regeringen att delbetänkande – jakt och viltförvaltning i en ny tid (SOU 2013:71) har remitterats och att bedömningen är att vissa aspekter kring en eventuell ny myndighet kräver ytterligare utredning. Frågorna analyseras och ärendet bereds vidare. Vidare framhöll utskottet i betänkande 2015/16:MJU11 att har beslutat om ett övergripande och långsiktigt mål för rovdjurspolitiken. Förvaltningen syftar till att de stora rovdjuren ska finnas i så stort antal att arterna långsiktigt finns kvar i den svenska faunan och djuren kan sprida sig till sina naturliga utbredningsområden. Syftet ska dock uppnås i en sådan takt att samexistensen mellan människor och dessa arter främjas som skador och olägenheter förebyggs och begränsas. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) anför regeringen att den bedömer att det är nödvändigt med en tydlig ambitionshöjning för att nå miljökvalitetsmålen som innefattar biologisk mångfald och ekosystemtjänster. ska även ha en hög ambition i arbetet med biologisk mångfald och ekosystemtjänster internationellt och inom EU. Biologisk mångfald och bättre havsmiljö är några av de områden som regeringen prioriterar. Regeringen avser att återkomma med nya preciseringar av skyddsbehov för att leva upp till konventionen om biologisk mångfald och målen om långsiktigt skydd. Skyddet för biologisk mångfald ska utökas. Regeringen föreslog en kraftig ökning av anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur med i vårändringsbudgeten (prop. 2014/15:99) och med ytterligare och framåt i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) för skydd av värdefulla områden, framför allt skogar och områden. Därutöver ökas anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket inom utgiftsområde 23 med och framåt för skydd av värdefull skog. Genom den omfattande satsningen på ökat skydd av områden med höga naturvärden genom inrättande av naturreservat och andra former av skyddade områden har förutsättningarna för att nå flera miljökvalitetsmål förbättrats. Förvaltningen av skyddad natur behöver förstärkas kraftigt för att bibehålla natur-, frilufts- och kulturmiljövärden. Därför ökas anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur med i vårändringsbudgeten (prop. 2014/15:99) och med ytterligare i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1). Regeringen anser att ytterligare satsningar och åtgärder behövs för att miljömålet Levande skogar ska nås. Regeringen avser därför att utveckla nya etappmål för skydd av skog. För att bevara en biologisk mångfald, uppnå miljökvalitetsmål och leva upp till ska ha långsiktigt livskraftiga stammar av stora rovdjur. Det är viktigt att tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och att även annan socioekonomisk hänsyn tas. Politiken måste värna både människorna och de stora rovdjuren. Därför behövs mer samverkan mellan berörda parter och organisationer. För att i ett litet längre perspektiv komma till rätta med de angrepp och andra skador som stora rovdjur orsakar beslutade regeringen att ge i uppdrag att sammanfatta och utvärdera den befintliga kunskapen om hur angrepp orsakade av stora rovdjur på tamdjur och husdjur kan förebyggas (dnr N2015/3037). Utskottet framhöll i betänkande 2014/15:MJU12 att åtgärder vidtas globalt genom Citeskonventionen och genom Internationella konsortiet för att bekämpa artskyddsbrott (ICCWC), på EU-nivå genom arbetet med strategin mot olaglig handel med vilda djur och växter och nationellt genom uppdrag att förebygga artskyddsbrott och att samordna berörda myndigheters arbete mot sådana brott. Utskottet anförde i betänkande 2015/16:MJU11 att arbetet med att genomföra strategin för biologisk mångfald och ekosystemtjänster pågår enligt uppgift från (Miljö- och ). Arbetet bedrivs inom flera områden och består bl.a. av utredningsuppdrag och uppdrag till olika myndigheter. Utskottet anförde att det såg positivt på att arbetet med att nå miljökvalitetsmålen som innefattar biologisk mångfald och ekosystemtjänster är prioriterat och att insatser görs inom flera områden i syfte att bidra till att når dessa miljökvalitetsmål. Dagens miljöutmaningar är i stora delar gränsöverskridande och ställer krav på en ambitiös miljöpolitik, inte bara nationellt utan också utanför gränser. Regeringen har gett uttryck för att det behövs en ambitionshöjning inom detta område såväl i det nationella arbetet som internationellt och inom EU. Arbetet med att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet ska enligt regeringen även integreras i det internationella arbetet. Utskottet förutsatte därför att fortsätter att vara den aktiva och pådrivande aktör i dessa frågor både inom EU och internationellt som man varit. I betänkande 2015/16:MJU9 konstaterade utskottet också att det inom ramen för landsbygdsprogrammet är möjligt att söka miljöersättningar för bevarande och utvecklande av hag- och betesmarker. Det finns även möjligheter att arbeta med bevarande av gamla lantsorter genom landsbygdsprogrammets kompetensutveckling och rådgivning. Satsningar har även gjorts på detta område genom programmet för odlad mångfald (POM) och genom uppdrag till bl.a. att arbeta med traditionell småskalig matkultur och genom detta utveckla mångfalden av växtsorter. En cirkulär och biobaserad ekonomi Regeringen anför att den vill uppnå en mer cirkulär ekonomi som bygger på återanvändning och återvinning. I en cirkulär och biobaserad ekonomi är skogar, vatten, mineraltillgångar och jordbruksmark en stor tillgång i en hållbar råvaruproduktion och i omställningen till ett hållbart samhälle. kan nya affärsmöjligheter och nya jobb skapas såväl i städer som på landsbygd och påverkan på klimat, miljö och hälsa minska. Produkterna ska hålla längre och vara lättare att återvinna. Avfall ska ses som en resurs i ett giftfritt kretslopp. Det kan handla om att återanvända, hyra, dela och reparera olika produkter. Enligt partimotion 2015/16:3404 av m.fl. (C) måste landsbygden ha rätt verktyg för att bedriva ett modernt jord- och skogsbruk. För att ta ett samlat grepp kring de affärsmöjligheter som en övergång till ett biobaserat samhälle ger anser motionärerna att en nationell strategi för en biobaserad samhällsekonomi bör tas fram. Förutsättningarna för grön kemi, med kemiska produkter och processer som minskar eller helt eliminerar användandet eller bildandet av farliga ämnen, bör stärkas och giftiga kemikalier fasas ut. Motionärerna vill öka och industrialisera träbyggandet samt stimulera vidareförädling av träproduktion i . Grön omställning i de gröna näringarna Regeringen ska tillsätta en utredning som ska analysera behovet av beskattning för att minska spridningen av kadmium och andra hälso- och miljöfarliga ämnen och tungmetaller i miljön. Utredningen ska också göra en översyn av skatten på bekämpningsmedel och analysera om det går att öka skattens effektivitet samt styrande effekt när det gäller hälsa och miljö. Enligt partimotion 2015/16:3404 av m.fl. (C) är det viktigt att värna om de gröna näringarnas konkurrenskraft och allmänna förutsättningar. Bra företagspolitik, särskilt anpassad till små företag, med minskat krångel och lägre kostnader, är den viktigaste politiska åtgärden även för företagen i de gröna näringarna. Ska bevara och utveckla den svenska matproduktionen krävs en tydlig målsättning om långsiktigt stärkt konkurrenskraft. Perspektivet bör genomsyra hela politikområdet, och både regelbördan och kostnaderna bör minska. Nya reformer bör värderas utifrån deras bidrag till konkurrenskraften. Att med ökade kostnader och regelkrångel slå ut svensk primärproduktion innebär samlat en högre miljöbelastning och färre jobb. Motionärerna menar att vi därför behöver en , som bl.a. ser över hur djurskyddskrav och andra regler kan reformeras så att det inte är byråkratin, utan syftet med reglerna, som står i fokus. Det är viktigt att se över regelverk för exempelvis beteslagstiftningen för att minska den byråkratiska belastningen och öka rättssäkerheten och förutsägbarheten, utan att det svenska djurskyddet försämras. vill också fortsätta att intensifiera arbetet med att se över miljö- och djurvälfärdsersättningarna inom landsbygdsprogrammet. I detta arbete vill motionärerna bl.a. se över huruvida det är möjligt att tidigare, men senast vid halvtidsutvärderingen av landsbygdsprogrammet, utöka miljö- och djurvälfärdsersättningarna. Bland annat bör möjligheten att exempelvis införa en betesersättning undersökas. Målsättningen måste vara att stärka konkurrenskraften i de gröna näringarna så att man i högre grad har likvärdiga förutsättningar jämfört med viktiga konkurrentländer. Vi måste vara öppna för att se över regelverk för att säkerställa att de bidrar till den goda djurvälfärd och det ambitiösa miljöarbete som präglar de svenska gröna näringarna, och inte bidrar till ökat krångel och onödiga kostnader. Dessutom är det prioriterat att stärka efterfrågan på svenska livsmedel både i och internationellt. Satsningar på export och projekt som stärker svensk livsmedelsproduktion är därför fortsatt viktiga. Att stärka innovations- och utvecklingstakten i livsmedelskedjan är också av stor vikt för att den svenska livsmedelsförsörjningen ska kunna säkras. Där ingår bl.a. att stärka förädlingsvärdet genom hela kedjan så att produktutveckling i alla led blir mer av en självklar del i företagandet. I partimotion 2015/16:3403 av m.fl. (L) anförs att det finns goda möjligheter att förbättra avkastningen på ett miljövänligt sätt genom att anpassa växtsorter, brukningsmetoder och näringsämnen efter lokala förhållanden. Rätt använd kan biotekniken bidra till att få fram bättre skördar och näringsinnehåll. Jordbruket är enligt partimotion 2015/16:3398 av m.fl. (KD) centralt för att ha mat att ställa på bordet, men jordbruket är mycket mer än maten som produceras där. Det har en central betydelse för biologisk mångfald och den levande landsbygd och de öppna landskap som är en del av vårt kulturarv. I många EU-länder är tyvärr miljötänkande och djurskydd jämförelsevis nedprioriterat. Alternativt följs inte de uppsatta reglerna. En bidragande orsak till problemen i svenskt jordbruk är att vi inte har lyckats omsätta den kvalitet på varorna som våra miljö- och djurskyddsregler leder till, i reda pengar. I regeringsställning var bl.a. med och sänkte skatten på handelsgödsel och sänkte egenavgifterna. drev också på för att minska jordbrukarnas regelkrångel. Vi vill att den förenklingsprocessen ska fortsätta. Enligt partimotion 2015/16:3404 av m.fl. (C) måste livsmedelsstrategin bli ett kraftfullt verktyg för att stärka primärproduktionen, bonden och de gröna näringarna, och i partimotion 2015/16:3403 av m.fl. (L) anförs att den kommande livsmedelsstrategin utifrån ett marknadsliberalt och konsumenträttsligt perspektiv måste innehålla åtgärder för att lyfta svensk jordbruksproduktion. I partimotion 2015/16:3404 av m.fl. (C) anförs att det i det läge som mjölkbranschen befinner sig i krävs politiskt ledarskap och en seriös politik för konkreta och genomförbara krisåtgärder, men också en politik för att stärka konkurrenskraften även på . har beslutat om riktade stöd till mjölkbranschen med anledning av den rådande krisen. För svensk del har tilldelats från . Dessutom ger kommissionen medlemsstaterna möjlighet att lägga till egna nationella medel. För del rör det sig om ytterligare . har föreslagit att möjligheten att lägga till mer nationella pengar utnyttjas fullt ut. Enligt partimotion 2015/16:3403 av m.fl. (L) behöver EU:s jordbrukspolitik reformeras i grunden. Jordbruksstödet, utom landsbygdsstödet, ska avvecklas liksom EU:s handelshinder mot omvärlden. Samtliga direktstöd och marknadsregleringar ska fasas ut . Mot denna bakgrund avvisade motionärerna , liksom , regeringens förslag om statliga kreditgarantier för mjölkföretag. I partimotion 2015/16:3398 av m.fl. (KD) anförs att mjölkböndernas situation har gått från dålig till akut. Producenterna går med i förlust per liter levererad mjölk. För att rädda den svenska mjölksektorn på kort sikt har motionärerna föreslagit att en kostnadsersättning på per mjölkko och år införs i syfte att kompensera de svenska mjölkbönderna för deras merkostnader. Enligt partimotion 2015/16:3404 av m.fl. (C) prioriterar motionärerna ett effektivt djurskydd och kommer därför i kommande budgetmotioner att återkomma med förslag om finansiering av djurskyddskontroller. I partimotion 2015/16:3403 av m.fl. (L) anförs att motionärerna anser att ska driva på för att stärka djurskyddet i hela . Kontrollen av att nationella lagar och EU-regler följs ska skärpas. ska arbete i EU och globalt för en ansvarsfull antibiotikaanvändning, både bland människor och på djur, baserad på medicinska bedömningar. vill enligt partimotion 2015/16:3398 av m.fl. (KD) fortsätta värna vår miljö och vårt välutvecklade djurskydd, men motionärerna vill att de lagar och regler som antas verkligen är ändamålsenliga, inte att vi ska ha så många paragrafer i lagtexterna som möjligt. Grön omställning i de gröna näringarna Enligt partimotion 2015/16:3404 av m.fl. (C) är det viktigt att den gröna omställning som pågår inom lantbruket går fortare. Det är en prioriterad fråga för motionärerna att arbeta med de betydande hinder som finns för att den riktigt stora omställningen ska kunna komma igång.