yttr · H405AU1y · 2016-10-26 00:00:00 — Dessutom vill införa matchningsanställningar för att förbättra möjligheten för långtidsarbetslösa att hitta en väg tillbaka till arbete. Matchningsanställningar innebär att den arbetssökande får en anställning hos ett rekryteringsföretag som staten har upphandlat och stöd genom en kombination av handledning och kompetensutveckling. Det är rekryteringsföretaget som har arbetsgivaransvaret, men företaget ska också arbeta aktivt för att den arbetssökande ska få en anställning hos en annan arbetsgivare. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag. vill förbättra kommunernas möjligheter att ta emot nyanlända, inte minst kommuner som tar emot många flyktingar. Vi vill återinföra en prestationsbaserad ersättning till de 30 kommuner som har det högsta mottagandet. Det gör att kommuner som tar emot särskilt många får bättre förutsättningar för detta. För att finansiera detta sänker vi något den generella schablonersättningen som höjdes mycket kraftigt . Regeringens förändringar av ersättningarna till kommunerna för boenden till ensamkommande flyktingbarn är i allt väsentligt riktiga, men infasningen av flyktingbarnen riskerar att på ett orimligt sätt drabba kommuner som tagit stort ansvar. Vi anslår därför 300 miljoner 2017 och 2018 för att mildra sådana effekter. Det är 260 miljoner mer än regeringens förslag. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag. är kritiska till det stora antalet olika stöd och anställningsformer med olika villkor, utformning och tidsgränser som finns inom arbetsmarknadspolitiken. För arbetsgivarna, de arbetslösa och i viss mån även för arbetsförmedlarna framstår denna struktur inte sällan som svårgenomtränglig. För mindre nogräknade företag ger de statliga arbetsmarknadsåtgärderna en möjlighet att maximera lönsamheten, vilket snedvrider konkurrensen och tränger undan osubventionerade jobb. Resultaten av de subventionerade anställningarna är också dåliga, vilket bidragit till att Arbetsförmedlingen administrerar arbetslöshet snarare än förmedlar jobb. Detta har dragit ned förtroendet för myndigheten. är också starkt kritiska till Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildningar. Resultaten är undermåliga, och för en arbetssökande som genomgått en utbildning kan det vara stigmatiserande eftersom de närmast fungerar som ett intyg på långvarig arbetslöshet. En yrkesutbildning på exempelvis yrkesvux eller har inte samma negativa koppling eftersom den som gått en sådan yrkesutbildning inte per definition måste ha varit arbetslös när han eller hon gick den. Mot denna bakgrund behöver arbetsmarknadspolitiken enligt en grundlig renovering. Vi föreslår därför bl.a. att instegsjobben, särskilt anställningsstöd och förstärkt särskilt anställningsstöd avskaffas. Även Arbetsförmedlingens egen arbetsmarknadsutbildning bör avskaffas för att i stället ge möjlighet till fler platser inom yrkesvuxenutbildningen. För personer som har en funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga menar att lönestöden fyller en viktig funktion. anser att regeringens ökningar av anslag till lönestöd för denna grupp är otillräckliga och tillför därför ytterligare medel. vill även satsa på handledarstöd hos arbetsintegrerande sociala företag (ASF). När det gäller arbetslöshetsförsäkringen tycker vi att alla som arbetar och som uppfyller villkoren för försäkringen bör omfattas av den. Regeringen har drivit igenom en relativt kraftig höjning av ersättningstaket i arbetslöshetsförsäkringen. Det är en ökning som tillsammans med regeringens kraftiga skattehöjningar och företagsfientliga politik riskerar att leda till kraftigt ökad arbetslöshet. Vi förordar därför en ersättningsnivå för arbetslöshetsförsäkringen där taket sätts till per dag och därefter till per dag. Vi delar inte utskottets bedömning när det gäller förslaget att utöka möjligheten att få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen på deltid. Genom att göra det möjligt att få deltidsersättning finns det en risk att den som försöker komma tillbaka till arbetsmarknaden kan känna sig tvingad att tacka nej till mer arbete än deltid för att vara säker på att klara sin försörjning med fortsatt arbetslöshetsersättning. På budgetens inkomstsida föreslår bl.a. ett dubbelt jobbskatteavdrag för grupper som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden, exempelvis. för nyanlända i och personer som kommer från långvarig arbetslöshet eller sjukskrivning. Mot bakgrund av det ovan anförda anser jag att motion 2016/17:3320 (KD) bör tillstyrkas i berörda delar. Regeringens förslag i motsvarande delar bör avstyrkas, likaså övriga oppositionspartiers förslag. [1] Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar (prop. 2015/16:146, bet. 2015/16:42, rskr. 2015/16:210) och Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99, bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:316). [2] Höständringsbudget (prop. 2016/17:2).