yttr · H305SkU7y · 2016-06-09 00:00:00 — Skattesystemet tar inte i tillräcklig grad hänsyn till det internationella konkurrens- och omvandlingstryck som globaliseringen för med sig. På arbetsmarknaden med högre kunskapsintensitet, i kombination med en arbetskraft där alla inte har hög produktivitet, riskerar tudelningen att öka mellan dem som har ett jobb och dem som inte har det. Skattesystemet måste beakta detta. Fastighetsbeskattningen behöver reformeras i riktning mot ökad rörlighet som skattepolitiken bör bidra till att dämpa och stabilisera en exceptionell prisutveckling. Klimatkrisen ökar behovet av beskattning av det som bidrar till ett allt varmare jordklot och en alltmer ogästvänlig miljö för djur, växter och människor. Inriktningen ska vara att de skatter som håller jobben och sysselsättningen tillbaka sammantaget tydligt sänks. vill vi ha ett så lågt skattetryck som möjligt. ser vi att det inte är möjligt att sänka skattetrycket. Skattesänkningar bör därför vara fullt ut finansierade. I höstens budgetmotion fanns flera större skatteförändringar, och i den ekonomiska vårmotionen föreslår vi förändringar i arbetsgivaravgifterna för att skapa fler enkla jobb. Vi presenterar ingen sammanhållen skattereform men upprepar vår syn på vilken inriktning och vilka bärande delar en framtida reform behöver ha. Marginalskatten vid medelhöga och höga inkomster bör bli lägre. Värnskatten avskaffas, brytpunkten höjs tydligt och nivån på det första steget i den statliga skatten sänks. De högsta marginalskatterna bör närma sig snittet i . Inkomstskatten och den totala beskattningen av de lägsta inkomsterna sänks för att möjliggöra högre sysselsättning. Ytterligare skattesänkningar som breddar arbetsmarknaden genomförs. Bolagsskatten ska sänkas för att säkra den svenska konkurrenskraften. Enhetligheten i kapitalinkomstbeskattningen ska öka. Flyttskatten, reavinstbeskattningen, vid fastighetsförsäljningar sänks för att öka rörligheten på bostadsmarknaden. Sänkt skatt på jobb och företagande kan finansieras genom höjd mervärdesskatt, höjd fastighetsavgift och genom att ränteavdraget fasas ut . Uttaget av miljö- och klimatskatter kan också öka bl.a. på fordon och kemikalier. Skillnaden i beskattningen mellan löntagare och pensionärer ska inte öka. Förändringar som därutöver kan övervägas är t.ex. skatteavdrag för barnfamiljer, höjda bostadstillägg och höjda bostadsbidrag. har bland de högsta ingångslönerna i hela EU. Liberalerna presenterar en modell med startjobb med lägre lön, låg skatt och avskaffade arbetsgivaravgifter. Gränsen för när kontrolluppgifter ska lämnas och arbetsgivaravgifter betalas höjs . Den höjda beloppsgränsen beräknas sänka de statliga skatteinkomsterna med ca . Ett malussystem införs där köp av nya bilar som inte är miljöbilar belastas med en miljöavgift på . Förmånsvärdet för bilar som inte är miljöbilar höjs eller maximalt . En höjning av förmånsvärdet för bilar som inte är miljöbilar innebär att individens beskattningsbara inkomst ökar. De offentliga finanserna påverkas därmed positivt av ökad intäkt från både inkomstskatt och arbetsgivaravgifter. blir företagets bolagsskatt lägre. Sammantaget bedöms förslaget stärka statens finanser med ca 2017. Nedsättningen av energiskatten på diesel för arbetsmaskiner i jordbruks-, skogsbruks eller vattenbruksverksamhet avskaffas i två lika stora steg åren 2017 samt 2018. Statens skatteintäkter ökar därmed med ca . Liberalerna godtar regeringens aviserade förslag om ändrad beskattning av efterställda skuldförbindelser. Det ökar bolagsskattebasen med . Skatteintäkterna ökar med . Avskaffad ränta på skattekontot stärker de statliga finanserna med ca 2017. En kemikalieskatt införs. Reformen förstärker statsfinanserna med ca 2017 och framåt. Alkoholskatt justeras och ökar skatteintäkter med 2017. Den statliga fastighetsskatten på kommersiella lokaler justeras upp . Det innebär en statsfinansiell förstärkning om ca . Vissa centrala delar av Liberalernas budgetmotion utgör fortfarande huvuddragen i Liberalernas ekonomiska alternativ. – Avskaffad värnskatt. – Höjd brytpunkt för statlig skatt. – Förstärkt jobbskatteavdrag från 64 respektive . – Flyttskatt, slopande av tak för uppskovet och slopad räntebeläggning. – Bortväxlad effektskatt. – Ökad miljöstyrning i skattesystemet. – Regionalt anpassade reseavdrag. – Omvänd miljöbilsbonus. Även i övrigt ligger de huvudsakliga prioriteringarna från höstens budgetmotion fast. Jag tillstyrker att Liberalernas riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänns. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (KD) (KD) anför: ekonomiska politik grundar sig på social marknadsekonomi kompletterad med en social dimension där förvaltarskap, solidaritet och etik får en tydligare plats i den ekonomiska politiken. En förutsättning för att samhället och ekonomin ska fungera på ett bra sätt är att människor känner tillit till varandra och till olika institutioner. Kostnaderna för olika transaktioner blir lägre och möjligheten att exempelvis driva företag blir bättre. Höjda skatter innebär inte automatiskt bättre välfärd. Snarare är det med väl avvägda skattesänkningar på arbete, sparande och företagande som positiva välfärdseffekter uppnås genom att det skapas nya jobb och företag samt att människor får behålla en större del av sin inkomst. Den högre tillväxt som följer av detta ger högre skatteintäkter som gör att satsningar kan göras för att förbättra den offentligt finansierade välfärden. Det är också nödvändigt att hushålla med statliga och kommunala medel på ett ansvarsfullt sätt. I en social marknadsekonomi krävs fördelningspolitiska åtgärder riktade till dem som har störst behov av stöd och hjälp. Skatte- och bidragssystem ska utformas så att människors egen kraft och engagemang uppmuntras och bidragsberoende motverkas. Alliansens reformagenda var välbehövlig och välkommen. ekonomi står nu inför stora och delvis andra utmaningar. Utanförskapet är fortfarande stort men annorlunda sammansatt, och mer behöver göras för att minska det. Inte minst handlar det om ett bättre anställningsklimat som stärker möjligheter och drivkrafter för dem som ska anställa – och dem som ska anställas. Utanförskap och utsatthet är en alltför vanlig situation för människor som flytt sitt hemland och söker skydd i . Detta är inte acceptabelt. En human flyktingpolitik måste följas av att människor ges förutsättningar för eget jobb och försörjning. Då finns också förutsättningar för integration. Inriktningen bör vara att sänka trösklarna för att komma in på arbetsmarknaden, inte minst för personer som är utrikes födda och/eller har bristande utbildningsbakgrund. Det handlar också om att skapa större frihet för familjerna och förbättra förutsättningarna för företagande och för det civila samhället. Den ekonomiska politiken ska utformas så att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del, och sammanhållning är centralt. Välfärden måste utvecklas genom valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. En förutsättning är att det råder ordning och reda i statens och det offentligas ekonomi. Parallellt med satsningar på jobb drivna av innovation och hög utbildning måste fler jobb som inte utförs på grund av höga skatter och avgifter bli möjliga på en växande arbetsmarknad. Nya tjänstesektorer öppnas och befintliga breddas som skedde med RUT-tjänsterna och sänkningen av restaurangmomsen. Ett etableringsavdrag införs. En nyanländ får under sina första möjlighet att tjäna skattefritt. Det skapar starka incitament till tidig etablering och gör det mer lönsamt att ta jobb till lägsta avtalade lönenivå eller en introduktionsanställning. Utan ett gott företagsklimat är det inte möjligt att möta utmaningarna att skapa arbeten och öka resurserna till den gemensamma välfärden. För att stärka framväxten av nya företag och fler jobb sänks skatten på arbete, reglerna kring att starta och driva företag förenklas och tillgången på riskkapital ökar. Många nyanlända och unga får sitt första jobb inom någon del av tjänstesektorn. RUT- och ROT-avdragen som alliansregeringen införde har öppnat nya marknader och skapat förutsättningar för nya företag och jobb. har avdragen gjort att såväl barnfamiljer som enskilda haft råd och möjlighet att få avlastning med vardagssysslorna. fortsätter att värna ROT-avdraget och vill utvidga RUT-avdraget. Genom ökad rörlighet kan ett stort antal bostäder tillgängliggöras på kort sikt. Taket för uppskov på reavinstskatten bör tas bort, och räntan på uppskovet ska kunna skjutas vid köp av ny bostad. Skatten på pensioner ska stegvis och när ekonomin tillåter sänkas till samma nivå som skatten på förvärvsinkomster. Den särskilda löneskatten tas bort och det förhöjda jobbskatteavdraget tidigareläggs med . Skatteavdrag för gåvor till ideella organisationer återinförs. Beroendet av fossila bränslen inom transportsektorn måste upphöra. Långsiktiga och effektiva styrmedel behövs för en ökad andel förnybara drivmedel med hög klimatprestanda och för effektivare transporter. Spridningen av giftiga kemikalier i miljön ska förhindras. I regeringsställning var bl.a. med och sänkte skatten på handelsgödsel och egenavgifterna och drev också på för att minska jordbrukarnas regelkrångel. Den förenklingsprocessen ska fortsätta. Effektskatten på kärnkraft slopas successivt . Det leder till ökade intäkter från bolagsskatten och ökad utdelning från statligt ägda bolag. Nettokostnaden finansieras genom höjd energiskatt på el för företag och hushåll med /kWh till 2019 och ytterligare 2020. Jag tillstyrker att riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänns.