yttr · H305UbU7y · 2016-05-26 00:00:00 — Utskottet vill när det gäller högre utbildning betona att i ett internationellt perspektiv har en stor andel av den svenska befolkningen en eftergymnasial utbildning. Men för att möta efterfrågan på arbetsmarknaden och för att fler behöriga sökande ska kunna genomgå högskoleutbildning har regeringen påbörjat en utökning av antalet utbildningsplatser i hela landet. inleddes utbyggnaden som beräknas motsvara ca 15 000 nya helårsplatser i högskolan 2019. inleddes också en kvalitetsförstärkning genom höjda ersättningsbelopp inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi samt undervisning och verksamhetsförlagd utbildning. Utskottet välkomnar utbyggnaden av den högre utbildningen i hela landet och vidtagna kvalitetsförstärkningar. När det gäller forskning vill utskottet inledningsvis påminna om att målet för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning bl.a. är att ska vara en framstående forskningsnation (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Utskottet anser att svensk forskning håller hög kvalitet men att det finns tecken på att forskningen har tappat i konkurrenskraft i förhållande till flera jämförbara länder. Det behövs därför insatser för att säkerställa kvaliteten i svensk forskning. I sammanhanget bör särskilt vikten av långsiktig planering inom forskningspolitiken betonas. I regeringsförklaringen när den nuvarande regeringen tillträde 2014 angavs några viktiga forskningspolitiska prioriteringar, såsom att basanslagen för forskning ska prioriteras upp, att en ny forskningsproposition ska ha ett tioårigt perspektiv, att unga forskares villkor ska förbättras samt att andelen kvinnliga professorer ska öka och forskningsanslagen fördelas jämställt. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16) bekräftades dessa ambitioner. Utskottet vill avslutningsvis framhålla att regeringen aviserat att den kommer att överlämna en proposition för högre utbildning, forskning och innovation till . Till skillnad från tidigare forskningspropositioner kommer denna att ha ett tioårsperspektiv, med särskilt fokus på 2017–2020. Med det anförda, och eftersom utbildningsutskottet även i övrigt delar regeringens bedömningar, anser utbildningsutskottet sammanfattningsvis att finansutskottet bör godkänna regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de delar som berör utbildningsutskottets beredningsområde. Därmed anser utbildningsutskottet att finansutskottet bör avstyrka motionerna 2015/16:3406 (M), 2015/16:3397 (SD) yrkande 1, 2015/16:3404 (C), 2015/16:3403 (L) yrkande 1 och 2015/16:3398 (KD) i motsvarande delar. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (S), (SD), (S), (MP), (M), (S), (SD), (V), (S), (M), (C) och (KD). Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utbildningen i ska hålla en hög kvalitet och vara tillgänglig för alla – för elevernas skull men också för jobben, välfärden och sammanhållningen i samhället. Föräldrarna ska veta att barnen när de kommer hem från skolan har lärt sig något nytt i en trygg miljö. Alla elever ska mötas av höga förväntningar och ges det stöd och den stimulans som var och en behöver för att nå kunskapsmålen och växa utifrån sina egna förutsättningar. Skolan ska också ge bildning och lära för livet – inte bara arbetslivet – oavsett bakgrund eller var du går i skolan. Många nyanlända barn som flytt från krig och förtryck har haft sin allra första skoldag runt om i . Deras väg in i det svenska samhället kommer i stor utsträckning att gå genom skolan. Den svenska skolan står inför stora utmaningar när antalet nyanlända elever ökar snabbt som skolresultaten fortsätter att sjunka. framöver kommer det att krävas särskilda ansträngningar för att alla barn i , oavsett bakgrund, ska få en bra start i livet och en rivstart i vårt skolsystem. Duktiga och engagerade lärare och speciallärare är stommen för att skapa en bättre skola. Alliansen är enig om att systemet med karriärtjänster för lärare är centralt för skolans utveckling och bör stärkas, där särskilda satsningar i utanförskapsområden spelar en viktig roll. Att eleverna får tillräcklig undervisning är en annan viktig fråga för elevernas utveckling, och regeringen bör gå vidare med det förslag om fler matematiktimmar i högstadiet som tagit beslut om. Alliansens mål är att bör vara ett av de tio bästa länderna i PISA-mätningarna. har tillsammans med Alliansen koncentrerat sin politik på reformer för att stärka resultaten och kunskaperna i den svenska skolan. Genom en ny lärarutbildning, satsningar för att förbättra fortbildningen och karriärmöjligheterna för lärare och utökad undervisningstid i matematik påbörjades arbetet för en bättre skola. Men ytterligare reformer krävs för att stärka skolan. Därför har utvecklat sin skolpolitik för att svara upp mot de nya utmaningar som skolan står inför. Jämfört med andra länder missar en svensk elev nästan i undervisningstid under grundskoleåren. Målsättningen bör vara att alla elever i svensk skola bör utöka sin skoldag med ytterligare undervisningstid. Internationella studier ger stöd för sambandet mellan utökad undervisningstid och kunskapsresultat. Internationell forskning visar även att tidiga insatser har störst effekt, och därför bör utökningen av undervisningstiden börja i så tidiga år som möjligt. satsar som ett första steg för att elever ska få mer undervisningstid per dag. För att stärka svenska elevers matematikkunskaper behöver matematikundervisningen förstärkas. vill därför utöka undervisningen med en extra timme matematik på högstadiet. satsar 2017 och för att införa en extra timme matematik på högstadiet. Skickliga lärare ska ha bra betalt, och lärare ska känna sig trygga med att de riktade lönehöjningar som görs ska fortsätta att gälla. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs även möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. Alliansregeringen införde därför ett system med karriärtjänster för lärare, och målet var att fler än var femte lärare med pedagogisk högskoleexamen skulle få möjlighet till en förstelärartjänst. Regeringen har stoppat en fortsatt utbyggnad. Det är beklagligt. vill behålla höjningen av lärarlönerna med som vi vill bygga ut karriärtjänstsystemet och utöka satsningen på fler förstelärare i utanförskapsområden så att fler av de skickligaste lärarna söker sig till de skolor som har störst utmaningar. Denna satsning omfattar fullt utbyggd ca . Internationella undersökningar visar att svenska lärare använder mindre andel av sin tid till undervisning än lärare i andra länder. För att ge lärare mer tid för att exempelvis förbereda lektioner samt fokusera på undervisningen vill satsa på att utöka antalet lärarassistenter i skolan. Antalet anmälningar om hot och våld mot lärare har ökat . vill därför se över skollagen när det gäller trygghet och studiero i syfte att tydliggöra och stärka lärares rätt att ingripa vid en situation då oordning råder. En nyckel till att få fler skickliga lärare är att höja kvaliteten på lärarutbildningen. Fler behöver ges chansen att utbilda sig till lärare som kraven på dem som vill bli lärare bör skärpas. Undervisningstiden på lärarutbildningen behöver utökas. satsar för att möjliggöra en ökning av den genomsnittliga lärarledda undervisningstiden ökar från dagens till närmare . vill göra det möjligt för alla människor att skaffa sig en utbildning som motsvarar arbetsmarknadens efterfrågan för att skapa fler chanser till jobb. Både för dem som saknar en fullständig utbildning och för dem som vill byta yrke eller inriktning spelar komvux en viktig roll. Därför föreslog i budgeten stora förstärkningar av komvux och yrkesvux, vilket också regeringen gjorde. Det är nu av största vikt att satsningarna byggs ut i planerad takt och att det säkerställs att utbildningarnas innehåll anpassas till de behov som finns. Med det anförda anser vi att finansutskottet bör tillstyrka riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i motion 2015/16:3406 (M) i berörda delar. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (SD) (SD) och (SD) anför: Hur vi lyckas hantera den tilltagande segregationen i samhället beror i hög grad på hur väl skolan fungerar. Grundskola, gymnasium och högre utbildning lotsar unga människor in i samhället och in på arbetsmarknaden. Det finns demokratiska och kulturella aspekter på utbildning som inte ska förbises, men ett fungerande utbildningssystem är också en direkt förutsättning för ett fungerande industri- och kunskapssamhälle. I en situation där stora grupper i samhället står utanför både arbetsmarknaden och det svenska samhället, ett utanförskap som dessutom tenderar att gå i arv, hamnar skolan i fokus. Tyvärr är skolans nuvarande utveckling inte uppmuntrande. Svenska elevers resultat försämras drastiskt inom i stort sett varje område som mäts. Vi får färre toppstudenter, den genomsnittliga nivån sjunker och antalet elever med mycket bristfälliga kunskaper ökar. Detta framgår t.ex. av PISA-undersökningen , där bland 34 länder hamnade på 28:e plats i matematik, 27:e plats i läsning och 27:e plats i naturvetenskap. Detta var innan hamnade i en akut migrationskris som fyller på systemet med tiotusentals elever som inte kan svenska och som inte sällan kommer från socioekonomiskt svaga familjer. Sammanfattningsvis finns stor anledning till oro för det svenska skolsystemet, som kommunernas ekonomi sätts under ytterligare stor press. I denna situation står för nytänkande och handlingskraft. föreslår ett helt nytt system i statlig regi för att hantera nyanlända skolungdomar. Vi vill inrätta en förberedelseskola som ansvarar för nyanlända skolungdomar. Genom att avskaffa modersmålsundervisning och i stället erbjuda dessa lärare arbete i förberedelseskolan (tillsammans med behöriga lärare) kan tusentals arbetstillfällen skapas. Förberedelseskolan kommer att hysa såväl förberedelseklasser som kompletterande stödundervisning. Denna nya verksamhet ska bedrivas i egna lokaler, avskilt från skolans ordinarie verksamhet. I den ordinarie undervisningen ska undervisningen i svenska ges på tre nivåer som anpassas efter elevernas förutsättningar. Skolan är en plats för undervisning. Både lärare och elever har rätt till arbetsro. Elever som inte klarar av den ordinarie undervisningen ska placeras i jourklasser där de får hjälp av personal med särskild kompetens. Erfarenhet från utlandet visar att denna åtgärd i sig gör att de flesta elever förstår att klassrummet är till för studier. De elever som trots detta behöver särskilda insatser bör få särskilt stöd. Parallellt med detta vill vi göra det möjligt för staten att ta över skolor som inte fungerar. mest genomgripande reform för att råda bot på den utbredda bristen på behöriga lärare är att införa karriärtjänster för lärare enligt den s.k. Shanghaimodellen, som är mycket framgångsrik. Modellen innebär kraftiga lönelyft men också större ansvar för lärare som stannar och utvecklas i yrket. Den utgår från en karriärstege med sex nivåer där man är på den första nivån när man är nyexaminerad från lärarutbildningen. Varje steg kräver fortbildning, erfarenhet och att man är beredd att axla ansvar och stödja sina kollegor. Det innebär att lärare som kommit längre är mentorer för mindre erfarna kollegor. Varje ny nivå ger ett lönelyft på ca , men då krävs också att man är beredd att ta sig an utmaningar. Det innebär bl.a. att de mest ambitiösa lärarna kommer att uppmanas att arbeta med de klasser som mest behöver deras yrkesskicklighet. har utsatta skolor stora problem med hög personalomsättning. Med vårt förslag får elever och lärare i dessa skolor stöd av särskilt kompetenta lärare. Bristen på behöriga lärare är särskilt stor i matematik, teknik och naturvetenskapliga ämnen – här är situationen prekär. Det finns emellertid en intressant potential i form av människor med masterexamen i matematik eller i tekniska eller naturvetenskapliga ämnen, dvs. med goda ämneskunskaper. Vi vill inrätta en betald lärarutbildning där naturvetenskapligt utbildade personer ska få för att under två terminer studera pedagogik och därigenom bli formellt behöriga att undervisa i och gymnasieskolan. anser att landets lärarutbildningar ska genomgå en grundlig översyn. Vi vill lägga ned de utbildningar som inte klarar rimliga kvalitetskrav och fokusera resurserna där de gör mest nytta. Det är målsättning att ska förbli en kunskapsekonomi och ett industriland. Skola och gymnasieskola måste därför utbilda tillräckligt många blivande industriarbetare, ingenjörer och annan kompetent personal. Utöver långsiktiga åtgärder som t.ex. förslag om karriärtjänster enligt Shanghaimodellen behövs också åtgärder som ger resultat i ett kort perspektiv. Så kallade teknikcollege är redan en etablerad institution som kan utvecklas genom statlig finansiering. Vi vill också införa en s.k. teknikbrygga som innebär att gymnasieungdomar under två terminer stärker sina kunskaper i teoretiska och praktiska ämnen, efter vilket de får en termins betald praktik hos en lokal industri. Detta ger ungdomar som valt ett gymnasieprogram som inte leder till arbete en andra chans att bli anställningsbara i industrin. Dessutom vill vi stärka finansieringen av det s.k. Tekniksprånget där arbetsgivare tillsammans med regeringen samarbetar för att uppmuntra ungdomar att söka tekniska utbildningar. Myndigheten för har aviserat att den har kapacitet att utöka antalet platser på . Myndighetens arbete med att matcha arbetsmarknadens kompetensefterfrågan har visat sig vara mycket effektiv. vill därför öka anslagen till myndigheten med motsvarande ytterligare 5 000 platser på . Med det anförda anser vi att finansutskottet bör tillstyrka riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i motion 2015/16:3397 (SD) yrkande 1 i berörda delar. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (C) (C) anför: Utbildningen i ska hålla en hög kvalitet och vara tillgänglig för alla – för elevernas skull men också för jobben, välfärden och sammanhållningen i samhället. Föräldrarna ska veta att barnen när de kommer hem från skolan har lärt sig något nytt i en trygg miljö. Alla elever ska mötas av höga förväntningar och ges det stöd och den stimulans som var och en behöver för att nå kunskapsmålen och växa utifrån sina egna förutsättningar. Skolan ska också ge bildning och lära för livet – inte bara arbetslivet – oavsett bakgrund eller var du går i skolan. Många nyanlända barn som flytt från krig och förtryck har haft sin allra första skoldag runt om i . Deras väg in i det svenska samhället kommer i stor utsträckning att gå genom skolan. Den svenska skolan står inför stora utmaningar när antalet nyanlända elever ökar snabbt som skolresultaten fortsätter att sjunka. framöver kommer det att krävas särskilda ansträngningar för att alla barn i , oavsett bakgrund, ska få en bra start i livet och en rivstart i vårt skolsystem. Duktiga och engagerade lärare och speciallärare är stommen för att skapa en bättre skola. Alliansen är enig om att systemet med karriärtjänster för lärare är centralt för skolans utveckling och bör stärkas, där särskilda satsningar i utanförskapsområden spelar en viktig roll. Att eleverna får tillräcklig undervisning är en annan viktig fråga för elevernas utveckling, och regeringen bör gå vidare med det förslag om fler matematiktimmar i högstadiet som tagit beslut om. Alliansens mål är att bör vara ett av de tio bästa länderna i PISA-mätningarna. Många nyanlända som kommer till har såväl utbildning som lång arbetslivserfarenhet. har tidigare föreslagit att resurserna för validering förstärks genom stöd till validering av reell kompetens, resurser till Universitets- och högskolerådet, stöd till branscher för validering och studievägledning. Nyanlända med akademisk utbildning kan ofta inte använda sig av sin utbildning. Fler utbildnings- och yrkesområden än bör ges tillgång till kompletterande utbildning. Vidare behöver utbildningen i svenska för invandrare (sfi) bli mer yrkesanpassad. har en stor och ökande brist på lärare. För att på lång sikt lösa lärarbristen måste givetvis större reformer av läraryrkets attraktivitet göras. För att på kort sikt möta den omedelbara bristen på lärare föreslår att kravet på lärarlegitimation tillfälligt slopas. Förutom att pensionerade lärare ska lockas tillbaka till skolan bör obehöriga lärare som arbetar inom skolan tillfälligt få dispens att sätta betyg. Lärarstudenter bör dessutom användas som en pedagogisk resurs i skolan. Yrkeshögskoleutbildningarna är ett bra exempel på utbildningar som utvecklats i samverkan med presumtiva arbetsgivare. kommer i kommande budgetmotioner att återkomma med förslag om hur kan stärkas ytterligare. Exempelvis bör det bli lättare att bedriva yrkeshögskoleutbildning . För att kunna tillgodose vissa branschers behov av kompetent arbetskraft vill se över möjligheterna att inrätta branschskolor. Lärlingsutbildningarna i har inte utvecklats snabbt nog. avser att i framtida budgetmotioner återkomma med förslag om förbättrade lärlingsutbildningar som har en ökad näringslivskoppling och är anpassade till svenska förutsättningar. ser ett stort behov av att höja läraryrkets status. En väg att göra detta går via en bra och utmanande lärarutbildning som tydligt är knuten till aktuell forskning. Ytterligare vägar till en uppvärdering av läraryrket går bl.a. genom en öppenhet för fristående lärarutbildningar, kontinuerlig och systematisk kompetensutveckling, kollegialt lärande samt minskad detaljstyrning. Kommunerna ska även fortsättningsvis ha ansvaret för skolan. vill dock se ett tydligt och utökat statligt ansvar för hur lärare och skolledare kontinuerligt under sin karriär ska utvecklas och få tillgång till kompetensutveckling. har tidigare föreslagit att antalet förstelärare bör utökas. I kommande budgetmotioner kommer att återkomma med förslag om hur lärarnas karriärmöjligheter ska stärkas. För att göra det möjligt för lärare att vara lärare, och låta dem ägna sig åt sitt pedagogiska uppdrag, föreslår att det införs lärarassistenter. För en bättre övergång mellan förskola och grundskola vill införa en tioårig grundskola med en obligatorisk skolstart . Förskoleklassen blir därmed en del av . Den digitala tekniken har öppnat för nya undervisningsmöjligheter, t.ex. fjärrundervisning. Fjärrundervisningen är avgörande för landsbygdsskolornas överlevnad, men den är också avgörande för nyanlända elevers tillgång till modersmålslärare och studiehandledare. anser bl.a. att fjärrundervisning ska tillåtas i alla relevanta ämnen. värnar om och vill utveckla valfriheten för elever, föräldrar och lärare. Det behöver bli lättare att välja förskola och skola. Att möjliggöra för friskolor i hela landet är en viktig fråga inte minst för landsbygden. Det bör införas ett krav på att kommuner som planerar att lägga ned en skola först ska undersöka om det finns en annan aktör, t.ex. ett utbildningsföretag eller ett föräldrakooperativ, som skulle vilja ta över verksamheten. vill verka för att lärosätena ska bli mer autonoma, finnas i hela landet och ges ytterligare möjligheter att utforma sin verksamhet efter regionala förutsättningar. vill även se ett framtida resursfördelningssystem för högre utbildning där kvalitet, arbetslivsanknytning och regional samverkan premieras. Med det anförda anser jag att finansutskottet bör tillstyrka riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i motion 2015/16:3404 (C) i berörda delar. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (L) (L) anför: Utbildningen i ska hålla en hög kvalitet och vara tillgänglig för alla – för elevernas skull men också för jobben, välfärden och sammanhållningen i samhället. Föräldrarna ska veta att barnen när de kommer hem från skolan har lärt sig något nytt i en trygg miljö. Alla elever ska mötas av höga förväntningar och ges det stöd och den stimulans som var och en behöver för att nå kunskapsmålen och växa utifrån sina egna förutsättningar. Skolan ska också ge bildning och lära för livet – inte bara arbetslivet – oavsett bakgrund eller var du går i skolan. Många nyanlända barn som flytt från krig och förtryck har haft sin allra första skoldag runt om i . Deras väg in i det svenska samhället kommer i stor utsträckning att gå genom skolan. Den svenska skolan står inför stora utmaningar när antalet nyanlända elever ökar snabbt som skolresultaten fortsätter att sjunka. framöver kommer det att krävas särskilda ansträngningar för att alla barn i , oavsett bakgrund, ska få en bra start i livet och en rivstart i vårt skolsystem. Duktiga och engagerade lärare och speciallärare är stommen för att skapa en bättre skola. Alliansen är enig om att systemet med karriärtjänster för lärare är centralt för skolans utveckling och bör stärkas, där särskilda satsningar i utanförskapsområden spelar en viktig roll. Att eleverna får tillräcklig undervisning är en annan viktig fråga för elevernas utveckling, och regeringen bör gå vidare med det förslag om fler matematiktimmar i högstadiet som tagit beslut om. Liberalernas mål är att bör vara ett av de tio bästa länderna i PISA-mätningarna. Den svenska skolan har stora brister vad gäller studiero i klassrummen. Liberalerna vill därför införa ett stöd till utsatta skolor som kan sökas av huvudmännen för att långsiktigt verka för ökad studiero. Skolorna kan själva utforma förslag till satsningar, t.ex. på nya arbetsmetoder, fler vuxna i skolan, ökat föräldraansvar eller samarbete med organisationer som kan arbeta förebyggande. Det bör också inrättas en kommission som får i uppdrag att fördela bidragen och aktivt arbeta för ordning och reda i skolan. Till de båda åtgärderna avsätts . För att uppmuntra lärare och rektorer att söka sig till tjänster i skolor i utanförskapsområden ska den som arbetar på sådan skolor ges bättre löne- och arbetsvillkor. För den särskilda satsningen på karriärtjänster i utanförskapsområden avsätts . För att minska lärarnas arbetsbörda bör en ny yrkeskategori införas, lärarassistenter. Assistenterna ska kunna ta över administrativa och praktiska uppgifter för att frigöra tid åt lärarna och rektorerna. För att täcka av lönekostnaderna avsätts . För att ge nyanlända elever samma chans att nå kunskapsmålen är det rimligt att förlänga skolplikten. För den som är i mellanstadieåldern när de kommer till bör skolplikten förlängas till , och för den som är i högstadieåldern och övre tonåren bör skolplikten förlängas till . Skolplikten bör dock upphöra om eleven uppnått de centrala kunskapskraven i läroplan. För detta avsätts och framåt. Nyanlända äldre elever som precis har startat sina studier i svenska i riskerar att få svårt att upprätthålla sina svenskkunskaper under ett långt sommarlov. Det kan därför finnas skäl att utreda vad en halvering av sommarlovet för nyanlända elever skulle innebära. Svensk grundskola sätter in särskilt stöd för elever relativt sent. För att höja kunskapsresultaten och likvärdigheten är det centralt att detta ändras och att elever som riskerar att halka efter får stöd . För den särskilda satsningen på specialpedagogiskt stöd avsätter Liberalerna . Liberalerna anser att staten ska ta tillbaka huvudmannaskapet för skolan för att uppnå likvärdiga förutsättningar för skolan i hela . Skolstarten ska ske . Därmed förlängs skolplikten till , och förskoleklassen blir den första av tio årskurser. Vid sidan av de traditionella gymnasieprogrammen vill Liberalerna ha en lärlingsutbildning, s.k. branschlärlingar. Vidare ska alla ha rätt till komvux. Liberalerna vill satsa på en särskild kompletterande pedagogisk utbildning enligt den modell som i går under namnet Teach for . Studenter med en tidigare examen och goda studieresultat får läsa en kompletterande pedagogisk utbildning för att nå en ämneslärarexamen som de arbetar i skolan. Det behövs en bred satsning på att få fler att vilja bli lärare.