yttr · H305MJU3y · 2016-04-29 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Verksamheten i Europeiska unionen beslutade att ge miljö- och jordbruksutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2015/16:115 Verksamheten i Europeiska unionen och eventuella följdmotioner i de delar som rör utskottets beredningsområde. Miljö- och jordbruksutskottet har beslutat att yttra sig över skrivelsen i de delar som rör utskottets beredningsområde och över motion 2015/16:3360 (SD) yrkandena 50–60, 62 och 64. I yttrandet finns en avvikande mening (SD). I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen i enlighet med 9 kap. 21 § riksdagsordningen. Skrivelsen är en övergripande beskrivning av Europeiska unionens utveckling och förbindelser med omvärlden, det ekonomiska och sociala samarbetet, det rättsliga och inrikes samarbetet samt unionens institutioner. Den tar upp beslut och händelser i unionen och redovisar bredden i unionens frågor utifrån arbetet i rådets olika sammansättningar. Vissa jordbrukspolitiska frågor m.m. EU:s jordbruks- och fiskeripolitik I skrivelsen anförs att EU:s gemensamma jordbrukspolitik är ett harmoniserat politikområde som består av två pelare: första pelaren (direktstöd och marknadsstöd) och andra pelaren (miljö- och landsbygdsstöd). har regeringen fattat beslut om att meddela kommissionen om den nationella utformningen av stödsystemen. Det framhålls vidare att det inom EU inte finns någon specifik rättslig grund för en gemensam skogspolitik men att svenskt skogsbruk påverkas av utvecklad unionspolitik inom en rad olika områden, inte minst klimat och energi, och av internationella skogliga överenskommelser. Den nya gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) beslutades då samtliga rådsförordningar antogs. Regeringen framhåller även att inför rådsmöten under förhandlingarna informerades miljö- och jordbruksutskottet och samråd ägde rum med . fattades beslut om direktstödets utformning i , och fattades beslut om förslag till Landsbygdsprogrammets utformning i . Information lämnades till miljö- och jordbruksutskottet inför dessa beslut. Efter förhandlingar med kommissionen togs beslut om ett justerat förslag till landsbygdsprogram . Förslaget godkändes sedan av kommissionen . När det gäller fiskeripolitiken anförs i skrivelsen att den gemensamma fiskeripolitiken är en fullt utvecklad unionspolitik. Målet är att förvalta en gemensam, gränsöverskridande naturresurs på ett sådant sätt att ett hållbart nyttjande kan uppnås i ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. Enligt skrivelsen är regeringens hållning när det gäller EU:s fiskepartnerskapsavtal med tredjeländer (FPA) att göra ett ställningstagande från fall till fall varvid följande kriterier beaktas: • Det måste finnas offentligt tillgängliga sociala och ekonomiska utvärderingar som är av tillräckligt god standard. • Iakttagandet av mänskliga rättigheter ska utgöra ett nödvändigt villkor för att ingå eller fortsätta samarbetet med tredjeländer på fiskeriområdet. • Där det saknas kunskaper om bestånden eller om hur många som bedriver fiske på samma bestånd ska försiktighetsprincipen tillämpas. • Avtalen ska stödja utvecklingen av en hållbar fiskesektor i partnerskapsländerna, och ekonomiska bidrag ska komma den lokala fiskeindustrin till del. • Sektorstödet ska frikopplas från betalningarna för fisketillträdesrättigheterna och definieras mot bakgrund av partnerskapsländernas behov och kapacitet att utnyttja det, och utbetalningarna ska kopplas till framsteg i utförandet. • ska bara få tillgång till ett överskott av den tillåtna fångstmängden som lokalbefolkningen inte kan utnyttja och som fastställts baserat på bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning, enligt artikel 31 i grundförordningen för den gemensamma fiskeripolitiken. Regeringen anför vidare att röstat nej till beslut om att ingå ett hållbart partnerskapsavtal om fiske mellan EU och republiken eftersom ett tillgängligt beståndsöverskott för arten kummel inte kunnat säkerställas inom ramen för det tillgängliga vetenskapliga underlaget. har även lagt ned sin röst vid beslut om att ingå ett protokoll mellan och mot bakgrund av att utvärderingen, och rådgivningen från den regionala fiskeriorganisationen, är föråldrad vilket därmed gör det svårt att säkerställa att det finns ett överskott för EU att fiska på. Samråd med ägde rum . har följande protokoll behandlats och har gett sitt stöd till ingående av protokoll med , , , , (eventuellt ) samt . Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet om partnerskapsavtal med ägde rum . Förhandlingsmandat har antagits för och . har gett sitt stöd till dessa förhandlingsmandat. Förhandlingsmandat för pågår och förväntas antas . Enligt skrivelsen har kommissionen tagit initiativ till att förenkla den reformerade jordbrukspolitiken. Medlemsstaterna skickade in förslag till förenkling till kommissionen. antog rådet rådsslutsatser om prioriterade områden för förenkling samt om synen på processen för förenklingsarbetet. har förenkling av delegerade akter och genomförandeakter diskuterats. Förenkling diskuterades senast på jordbruks- och fiskerådet . Det framhålls att flera medlemsstater då efterfrågade fler konkreta förenklingar från kommissionen. Fortsatta diskussioner förväntas . Samråd med ägde rum , . I skrivelsen framhålls att regeringen värnar den nationella skogspolitiken och noggrant följer nya EU-initiativ och hur dessa kan påverka svensk skog och skogsnäringen. Generellt verkar regeringen för att begränsa EU-insatser som berör skogsområdet. ska subsidiaritetsprincipen respekteras för de områden som faller inom EU:s befogenhet. har fokus för skogliga diskussioner under jordbruksrådet främst handlat om EU:s förhandlingsmandat inför FN:s skogsforum . Enligt skrivelsen har vid dessa förhandlingar verkat för att få gehör för hållbart skogsbruk och skogens multifunktionalitet. Genom internationellt samarbete kan utbyta erfarenheter och kompetens samt sprida kunskap om syn på att hållbart bruka skogen, inklusive dess bevarande. Det internationella samarbetet utnyttjas också för att främja ökad export av svenska skogsprodukter och tekniskt kunnande samt för att främja som besöksmål. Ett informationstillfälle med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . Enligt kommittémotion 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkande 50 ska regeringen verka för att avskaffa den gemensamma jordbrukspolitiken. Motionärerna anser att den gemensamma jordbrukspolitiken har karaktären av en icke ändamålsenlig övergripande lösning som är gjord främst för att passa jordbrukare i södra . I samma motion anförs i yrkande 52 att regeringen ska verka för att avskaffa den externa fiskeripolitiken. I motionen framhålls att motsätter sig större delen av EU:s externa fiskeripolitik. Kostnadseffektiviteten i framför allt fiskeavtalen ifrågasätts och man ser helst att avtalen inte förlängs när det gäller utvecklingsländerna. EU:s fiskeflotta är dåligt kontrollerad och undergräver utvecklingsländernas möjligheter att utveckla lokalt fiske, skapa arbetstillfällen och försörja sin egen befolkning med fisk. I motionen anförs även (yrkande 51) att regeringen ska verka för en minskad EU-byråkrati för fiske- jordbruks- och fiskerinäringen och för att rimliga sanktions- och återkravbelopp för EU-ersättningar bör gälla vid felaktigheteter (yrkande 53). Enligt motionen måste den byråkrati som omger förenklas. Motionärerna beklagar att många av de s.k. tvärvillkoren systematiskt har tillämpas felaktigt i , vilket har resulterat i att tusentals lantbrukare kan ha fått avdrag för fel som de inte har begått. Enligt yrkande 57 i samma motion måste värna om den nationella beslutanderätten över skogspolitiken. Motionärerna anför att det pågår ett arbete inom EU med att ta fram en ny skogsstrategi och att känner en oro för att en sådan strategi kan bli det första steget mot en framtida gemensam skogspolitik inom EU, vilket med stor sannolikhet skulle kunna få betydande negativa konsekvenser för och för den svenska skogsbruksmodellen. behandling och kompletterande uppgifter EU:s jordbruks- och fiskeripolitik I fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) fastställs områdena för, avgränsningen av och de närmare villkoren för utövandet av unionens befogenheter. I den tredje delen behandlas unionens politik och inre åtgärder. I den delen finns bl.a. de artiklar som lägger grunden för den inre marknaden (avdelning I), fri rörlighet för varor (avdelning II), den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken (avdelning III) och fri rörlighet för personer, tjänster och kapital (avdelning IV). Enligt artikel 38 i detta fördrag ska unionen fastställa och genomföra en gemensam jordbruks- och fiskeripolitik. blev medlem i EU och deltar fullt ut i EU:s gemensamma jordbruks- och fiskeripolitik. Enligt årets budgetproposition (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23) är regeringens långsiktiga målsättning för den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU en avreglerad, marknadsorienterad och konkurrenskraftig jordbrukssektor som styrs av konsumenters efterfrågan, klimat- och miljömål och där hänsyn tas till djurskydd samt den globala utvecklingspolitiken i enlighet med politik för global utveckling (PGU). I syfte att bidra till regeringens ambition om väsentligt lägre utgifter för jordbrukspolitiken i EU och ett hållbart jordbruk vill regeringen att den gemensamma jordbrukspolitiken lägger ett ökat fokus på åtgärder inom landsbygdspolitiken. Vidare framhålls att det är viktigt att politiken och dess tillämpning skapar möjligheter till stärkt konkurrenskraft för svensk jordbruks- och trädgårdsnäring samt bidrar till den nödvändiga klimatomställningen och till att miljömålen kan nås. I budgetpropositionen anför regeringen att för att möjliggöra detta behöver den nuvarande politiken utvärderas. Ett analysarbete som utgår från en modernisering av EU:s gemensamma jordbrukspolitik kommer därför att inledas inför nästa budgetperiod efter 2020 samt inför en halvtidsöversyn av politiken –2020. När det gäller den gemensamma fiskeripolitiken vill regeringen, enligt årets budgetproposition, främja ett hållbart fiske i såväl och som globalt. De beslut som fattas ska baseras på vetenskapliga underlag i syfte att säkra en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Vidare anförs att i detta sammanhang ska vara pådrivande för att de beslut som fattas inom EU leder till en god förvaltning av fiskbestånden. Regeringen framhåller också att i och med att den nya gemensamma fiskeripolitiken har fått en extern dimension som anger ramarna för EU:s förhållande med tredjeländer, skapas möjligheter till ett hållbart fiske, stärkta rättigheter för tredjeländer och ökad handel på global nivå. I utskottets betänkande 2015/16:MJU9 framhålls att den nya EU-kommissionären för jordbruk har satt förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken högt på agendan. har medlemsstaterna och tillsammans identifierat flera förslag till förenkling varav vissa redan har genomförts i kommissionens riktlinjer. I betänkandet framhålls också att regeringen inför jordbruks- och fiskerådets möte välkomnade att kommissionen uppmärksammar behovet av att förenkla den gemensamma jordbrukspolitiken. I betänkandet anförs vidare att regeringen har bidragit med förenklingsförslag till både kommissionen och det förra ordförandeskapet och att regeringen anser att det är viktigt att det förenklingsarbete som påbörjats ses som ett startskott på ett kontinuerligt arbete med att förenkla den gemensamma jordbrukspolitiken utan att göra avkall på miljökraven. Det betonas också att även om kommissionären specifikt har efterfrågat förenklingsförslag som ryms inom den nuvarande politiken kan det redan nu finnas skäl att lyfta fram förenklingsfrågor för utvärdering och analys inför nästa jordbrukspolitiska reform. Regeringen har därför ansett att det finns skäl att påbörja ett arbete med analyser och utvärderingar inför kommande reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken. Syftet med arbetet är bl.a. att ta fram förslag till en framtida gemensam jordbrukspolitik som kan bidra till att uppnå målen med livsmedelsstrategin. I samma betänkande anförs att regelverket för den gemensamma jordbrukspolitiken har blivit krångligare i många delar genom reformen som genomfördes . Enligt betänkandet ser regeringen utrymme för förenkling inom ramen för jordbrukspolitikens första pelare inom områden som t.ex. tvärvillkor, förgröning och handelsnormer. Det framhålls också att regeringen skulle vilja se större effekt av förenklingsarbetet och att den därför efterlyser fler förslag från kommissionen som i högre grad kan ge märkbara förenklingar. Regeringens intention är att aktivt delta i detta arbete. Vidare erinras om att 2013 genomförde den s.k. Förenklingsresan tillsammans med och att regeringen fortsätter att följa myndigheternas och branschorganisationernas arbete med de åtgärder som föreslogs under Förenklingsresan. Av betänkandet framgår också att regeringen i budgetpropositionen framhåller att det är viktigt att genomförandet och förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken är effektiv och enkel för både brukare och myndigheter och att regeringen därför har föreslagit att får extra resurser för detta –2019. När det gäller felaktig tillämpning av tvärvillkor och rimliga sanktions- och återkravsbelopp påminner utskottet om vad det anförde i betänkande 2015/16:MJU9. Tvärvillkoren är vissa regler som lantbrukare måste följa för att få full utbetalning av vissa jordbruksstöd. Tvärvillkorsreglerna och principen för hur avdrag på stöden ska göras regleras på EU-nivå, men har, utifrån ett bemyndigande från regeringen, det fulla ansvaret för hur tvärvillkoren tillämpas i . Det innebär att det är upp till att tolka och utifrån det upprätta ett system för tvärvillkor. Enligt betänkandet ser landsbygdsministern positivt på att den nya jordbrukskommissionären satt regelförenklingar högt på agendan (ip. 2014/15:183). Ett enklare och mer transparent sanktionssystem för tvärvillkoren är något som kan behövas, och landsbygdsministern kommer att verka för att dessa frågor inkluderas i en övergripande översyn av jordbrukspolitiken inför nästa reform. Inför jordbruks- och fiskerådet framförde landsbygdsministern att det redan nu finns skäl att lyfta fram förenklingsfrågor för utvärdering och analys inför nästa jordbrukspolitiska reform. I betänkandet anförs vidare att enligt information från handlar frågan om felaktiga tvärvillkorsavdrag om tidigare gruppering av kontrollpunkter inom tvärvillkoren. gjorde en översyn av hur kontrollpunkterna grupperades och fann utrymme för förbättringar. Kontrollinstruktionen reviderades därför. menar att den tidigare grupperingen ryms inom . I betänkandet konstateras att inte har fått någon kritik för tillämpningen vid kommissionens revision av tvärvillkoren 2011. Eftersom menar att tillämpningen är i linje med avser myndigheten inte att gå tillbaka och korrigera några gamla beslut där lantbrukare fått avdrag till följd av den gamla grupperingen. Man hänvisar i stället till möjligheten att överklaga. I betänkandet framhålls även att har gjort en mindre analys som visar att det förmodligen är få lantbrukare som drabbats. I betänkande 2015/16:MJU10 framhöll utskottet att det pågår ett arbete inom EU med att ta fram en ny skogsstrategi, vilket utskottet i grunden ser positivt på. Ett dylikt redskap kan vara användbart för att på ett övergripande plan samordna EU:s politik och för att ta till vara skogens bidrag till ett hållbart samhälle och dess potential för jobb och tillväxt. Utskottet anförde att det med viss oro ser på att en sådan strategi blir det första steget mot en framtida gemensam skogspolitik inom EU, vilket med stor sannolikhet skulle kunna få betydande negativa konsekvenser för och för den svenska skogsbruksmodellen. Utskottet påminde om att påverkas förutsättningarna för att bedriva en nationell skogspolitik av flera EU-direktiv och förordningar som berör skogsbruket. En än större inblandning från EU i dessa frågor riskerar också att medföra ett större fokus på detaljstyrning och leda till att administrativa och byråkratiska hinder tillkommer. I betänkandet framhöll utskottet att förutsättningarna för att även fortsättningsvis kunna bedriva skogsbruk i under devisen ”frihet under ansvar” kan komma att kringskäras på ett sätt som utskottet anser vore olyckligt och att utskottet därför anser att det är mycket angeläget att regeringen agerar kraftfullt på EU-nivå när det gäller att hävda den nationella beslutskompetensen på det skogspolitiska området. I betänkandet finns därför ett tillkännagivande om att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen även fortsättningsvis ska värna den nationella beslutanderätten över skogsfrågor i samband med arbetet med (S, MP, V reserverade sig till stöd för regeringens pågående skogspolitik och anförde att det saknas anledning att stödja tillkännagivandet eftersom regeringens hållning när det gäller inte avviker från den som efterfrågas i tillkännagivandet). Vissa livsmedelspolitiska frågor m.m. Enligt skrivelsen finns omfattande regelverk för växter, djur och livsmedel inom EU. Vidare anförs att unionen och medlemsstaterna enligt fördraget har skyldighet att ta hänsyn till djurens välfärd. Lagstiftningen om djurhälsa syftar till att säkerställa en hållbar djurproduktion, underlätta handeln med djur och animaliska produkter inom EU utan att sprida sjukdomar samt förhindra smitta från djur till människa. Lagstiftningen för livsmedel är i stort sett harmoniserad inom unionen, vilket innebär att det inte är tillåtet för enskilda medlemsstater att ha strängare regler eller mer generösa bestämmelser än de som finns i . Lagstiftningen om växter syftar bl.a. till att skydda unionen mot allvarliga växtskadegörare och säkerställa att utsäde m.m. är av god kvalitet. I skrivelsen anförs vidare att kommissionen presenterade ett lagstiftningspaket 2013 med fem rättsakter och ett meddelande under namnet Friskare djur, sundare växter och en säkrare jordbruksbaserad livsmedelskedja – en moderniserad lagstiftning för ett mer konkurrenskraftigt EU. Förordningsförslagen handlar om djurhälsa, skyddsåtgärder mot växtskadegörare, produktion och tillhandahållande på marknaden av växtförökningsmaterial, offentlig kontroll inom djur-, växt- och livsmedelsområdena m.fl. och EU-utgifter inom områdena djurhälsa, växtskadegörare och offentlig kontroll. Enligt skrivelsen är kommissionens målsättning med förslagen att skapa en effektivare, modernare och enklare lagstiftning. Förordningen om EU-utgifter antogs . När det gäller de övriga förslagen antog sina ståndpunkter i första behandlingen . Det nya beslutade att stå fast vid dessa ståndpunkter. Mot bakgrund av ställningstagande när det gäller förslaget till ny förordning om produktion och tillhandahållande på marknaden av växtförökningsmaterial drog kommissionen tillbaka sitt förslag. nåddes en informell överenskommelse mellan institutionerna om förordningen om skyddsåtgärder mot växtskadegörare, och rådet antog formellt sin ståndpunkt om förslaget till en ny djurhälsoförordning. Förslaget till förordning om offentlig kontroll förhandlades i rådet och i trepartssamtal mellan institutionerna. En överläggning med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum och samråd med , . Djurhälsoförordningen var föremål för samråd med . Enligt skrivelsen är syftet med kommissionens förslag till djurhälsoförordning att göra lagstiftningen enklare, modernare och mer sammanhållen än den nuvarande EU-lagstiftningen på området. Sjukdomsövervakningen stärks och djurhållarnas ansvar för djurhälsan klargörs. Förordningen lägger fast övergripande principer för att minska förekomsten av smittsamma djursjukdomar och bevara EU:s ekonomiska konkurrenskraft. Åtgärder ska vidtas för att förebygga och bekämpa listade sjukdomar. Hur sjukdomar listas och kategoriseras är av avgörande betydelse för vilka krav kommer att få ställa i samband med införsel av djur. I skrivelsen anförs att regeringen har verkat för att medlemsstater med en god djurhälsa ska kunna förhindra införsel av smittsamma djursjukdomar som kan utgöra ett hot mot djurs eller människors hälsa eller orsaka produktionsförluster. I förslaget till ny förordning om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet regleras hur den offentliga kontrollen ska bedrivas inom områdena livsmedel, foder, djurhälsa och djurskydd, skyddsåtgärder mot växtskadegörare, växtförökningsmaterial och växtskyddsmedel. Förslagets syfte är att effektivisera den offentliga kontrollen som berör djur-, livsmedels- och växtområdena och att samla reglerna som finns om offentlig kontroll inom dessa områden i en förordning. Förslaget reglerar även hur den offentliga kontrollen ska finansieras. Enligt skrivelsen har regeringen verkat för att medlemsstaterna ska vara ansvariga för att det finns tillräckliga resurser för de behöriga myndigheterna att utföra den offentliga kontrollen. Medlemsstaterna ska kunna välja på vilket sätt man finansierar kontrollen, eftersom val av finansieringsform måste stämma överens med t.ex. nationella skatter och andra system. I skrivelsen framhålls vidare att har deltagit i ett samarbete med andra medlemsstater på djurskyddsområdet inom EU. I samband med en konferens om grisvälfärd som anordnades av den danska jordbruksministern undertecknade , , och en gemensam deklaration som syftar till att öka djurskyddsnivån för grisar inom EU. Deklarationen innehåller bl.a. en uppmaning till kommissionen att ta ytterligare krafttag för att minska förekomsten av svanskupering, att suggor ska hållas i grupp än i stället för att hållas fixerade samt att krav ska ställas på bedövning och smärtlindring vid kirurgisk kastrering av smågrisar. I samband med deklarationen aviserades även att ett förslag kommer att lämnas till kommissionen om att det bör inrättas en plattform för djurskydd inom EU. Enligt kommittémotion 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkande 54 ska regeringen verka för att varje medlemsstat får införa de sjukdoms- och smittkontroller som anses nödvändiga. I motionen framhålls att konsumenternas förtroende för kvaliteten på livsmedlen förutsätter ett starkt djurskydd i och flexibla kontroller utifrån varje EU-medlemsstats specifika behov. Motionärerna vill därför minska kommissionens inflytande över hur, när och varför kontroller utförs i alla led i produktionskedjan samt vid import av livsmedel. I samma motion yrkande 56 anförs att regeringen ska verka för att ska få möjlighet till undantag som gör att vi kan stoppa importen av kött som kraftigt avviker från intentionerna i svensk djurskyddslagstiftning. I motionen yrkas vidare att regeringen ska verka för att ett generellt förbud på införs mot slakt utan bedövning (yrkande 55). Motionärerna anför att det bästa sättet att uppnå ett starkt djurskydd inom EU är att verka för strikta gemensamma regler vid transporter samt att gemensamt motverka undantag för plågsamma slaktmetoder. behandling och kompletterande uppgifter I årets budgetproposition (2015/16:1 utg.omr. 23) framhålls att det pågår ett arbete med ett nytt gemensamt regelverk för friskare djur, sundare växter och en säkrare jordbruksbaserad livsmedelskedja inom ramen för EU-samarbetet. Vidare anförs att aktivt bidrar i arbetet med målsättningen att förenkla och effektivisera lagstiftningen och utveckla de förebyggande insatserna och riskstyrningen samt att verkar för en balanserad, ändamålsenlig lagstiftning och för att EU:s medel används på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Enligt information till utskottet antogs den nya förordningen om djurhälsa . När det gäller importbegränsningar påminner utskottet om vad som anfördes i utskottets yttrande 2014/15:MJU3y. I det yttrandet konstaterar utskottet att kvantitativa importrestriktioner samt åtgärder med motsvarande verkan är förbjudna mellan medlemsstaterna enligt artikel 34 i EUF-fördraget.