yttr · H305SkU9y · 2016-04-28 00:00:00 — Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen () har gett bl.a. skatteutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2015/16:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelse till regeringen i de delar som rör utskottets beredningsområde. Ingen motion har väckts i ärendet. har beslutat att yttra sig över redogörelsen i de delar som avser riksdagsskrivelser som utskottet medverkat till och som inte slutbehandlats . Följande nio riksdagsskrivelser har enligt redogörelsen ännu inte slutbehandlats: – 2001/02:201 om avskaffande av reklamskatten – 2006/07:115 om tonnageskatt – 2011/12:170 om – 2012/13:77 om noggranna överväganden i fråga om inskränkningar av meddelarfriheten och sekretessbestämmelsernas utformning – 2012/13:241 om utländska näringsidkare som saknar fast driftställe i – 2013/14:56 om 3:12-reglerna – 2013/14:186 om ändring av beställningsbemyndigande och överlåtelse av fastighet – 2013/14:251 om ett starkare skydd för våldsutsattas personuppgifter – 2014/15:169 om personligt betalningsansvar. I skrivelse 2015/16:75 redogör regeringen för de åtgärder med anledning av skrivelser till regeringen som vidtagits –. För att underlätta utvärderings- och uppföljningsarbete omfattar redogörelsen vissa regeringsbeslut från tiden efter den egentliga redovisningsperiodens utgång – främst när riksdagsskrivelserna därigenom kunnat rapporteras som slutbehandlade. En viktig del i redogörelsen för behandlingen av riksdagsskrivelserna är lagstiftningsärendena och regeringens utfärdande av lagar eller beslut om förordningar. Många av förordningarna är grunden för en omfattande normgivning på myndighetsnivå. Skrivelsen innehåller därför också uppgifter om regelbeståndet och registreringen av regler. Under /15 lämnade flera tillkännagivanden till regeringen som innebär att regeringen bör avstå från att vidta åtgärder. Sammanfattningsvis anser regeringen att den – till skillnad från vad som i övrigt gäller enligt konstitutionell praxis – inte ska behöva ha som utgångspunkt att tillgodose ett tillkännagivande om att inte utreda en viss fråga eller inte lämna ett visst förslag till . Av de riksdagsskrivelser som tas upp i regeringens redogörelse avser 30 beslut i ärenden som beretts av skatteutskottet. De flesta ärendena gäller lagstiftning som utskottet berett och där regeringens åtgärd har varit att utfärda den lagstiftning som antagit. Dessa riksdagsskrivelser är i och med detta slutbehandlade. Enligt redogörelsen har fyra tillkännagivanden från utskottet slutbehandlats . Det gäller tillkännagivanden om F-skatt, om personalliggare i byggbranschen (prop. 2014/15:6), om förbud mot dubbla förfaranden (prop. 2014/15:131) och om skatt på handelsgödsel. Nio riksdagsskrivelser, varav åtta avser tillkännagivanden från utskottet, i olika ärenden har i redogörelsen redovisats som inte slutbehandlade. Utskottet behandlar i det följande dessa icke slutbehandlade riksdagsskrivelser. Det är angeläget att skrivelser behandlas med erforderlig skyndsamhet och det är önskvärt att regeringen så långt som möjligt försöker ange när den kan tänkas avsluta ett ärende som är under behandling. När det gäller frågan om en avveckling av reklamskatten konstaterar utskottet att det nu har gått utskottet föreslog ett tillkännagivande om en sådan avveckling med beaktande av de budgetpolitiska målen. beslutade att göra ett tillkännagivande i enlighet med skatteutskottets förslag . har frågan tagits upp i det årliga budgetarbetet, och ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten togs 2006 och 2008. Utskottet har påtalat att tillkännagivande avser avveckling av hela reklamskatten. överlämnade sitt betänkande Översyn av det statliga stödet till dagspressen (SOU 2013:66). Enligt kommitténs bedömning borde reklamskatten avskaffas i enlighet med tillkännagivande . riktade ett tillkännagivande till regeringen om att stegvis, till en början riktat mot dagspressen, påbörja processen med att avveckla reklamskatten. I skrivelsen anför regeringen med hänvisning till vad som aviserats i budgetpropositionen att ytterligare en del av den resterande reklamskatten ska avskaffas. Avsikten är att reklamskatten för bl.a. dagspressen ska sänkas med motsvarande och med ytterligare . Vidare ska enligt regeringen en närmare analys göras av hur det stegvisa avskaffandet ska åstadkommas. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag om sänkning av skatten. Olika regeringar har i budgetpropositionen redovisat sina överväganden som inneburit att frågan prioriterats men att det med beaktande av de budgetpolitiska målen inte funnits förutsättningar för en finansiering av en sådan åtgärd. har i sitt budgetbeslut godtagit denna uppfattning och i allmänhet avvisat en rad motioner om en omedelbar avveckling av reklamskatten. Det kan således enligt utskottets mening inte hävdas att någon regering skulle ha försummat att hörsamma begäran att pröva frågan. Till saken hör också att den nuvarande regeringen och tidigare regeringar för har förklarat att hela reklamskatten bör avskaffas. Någon kritik från konstitutionell synpunkt kan enligt utskottets uppfattning nu inte riktas mot någon regering för dess hantering av frågan. Utskottet anser trots detta att det har gått orimligt sedan avgav sitt tillkännagivande och att det nu är angeläget att regeringen slutligen verkställer beslut. Det är bra att regeringen nu aviserar ytterligare steg för att avveckla reklamskatten, men utskottet anser att det dessutom borde vara möjligt för regeringen att närmare ange när riksdagsskrivelsen beräknas vara slutbehandlad. Ett ärende som har tagit alltför att slutföra är frågan om att införa tonnageskatt. Frågan har sin upprinnelse i en riksdagsskrivelse . Mot bakgrund av att allt fler EU-länder infört tonnageskatt beslutade i ett tillkännagivande att det var angeläget att utreda frågan. Frågan utreddes av i betänkande SOU 2006:20. beslutade att göra ett tillkännagivande i enlighet med utskottets förslag och uppmanade regeringen att påskynda beredningen och återkomma till med ett förslag till lagstiftning om tonnageskatt för sjöfartsnäringen. redovisade regeringen för att beredningen av förslag visat på brister i analys och förslag och att utredningen därför inte kunde ligga till grund för någon lagstiftning. I skrivelsen redovisar regeringen nu att den beslutade att lämna en lagrådsremiss om ett tonnageskattesystem och att förslaget grundar sig på betänkandet Ett svenskt tonnageskattesystem (SOU 2015:4). Förslaget har vidare anmälts till Europeiska kommissionen för prövning enligt gemenskapens bestämmelser om statsstöd. Regeringens avsikt är att överlämna en proposition till . Utskottet kan av redogörelserna till konstatera att beredningen av frågan om tonnageskatt fått stå tillbaka för andra angelägna lagstiftningsärenden. Det kan vara en förklaring till den långa handläggningstiden. Utskottet har viss förståelse för detta och anser att det i vart fall saknas skäl att rikta kritik mot den nuvarande regeringen i fråga om handläggningen av denna fråga. Regeringen har aviserat att en proposition ska läggas till . Utskottet kan konstatera att regeringens förslag är försenat i förhållande till de tidpunkter som regeringen tidigare aviserat. Enligt vad utskottet fått veta har kommissionens statsstödsprövning av frågan dragit ut . Eftersom detta är en angelägen fråga utgår utskottet från att regeringen fortsatt behandlar ärendet skyndsamt och att riksdagsskrivelsen kan vara slutbehandlad. När det gäller , dvs. tillkännagivande i rskr. 2011/12:170, beslutade med bifall till en reservation (S, MP, V) om ett tillkännagivande om att skatteavtalet med bör förhandlas om i syfte att förbättra balansen mellan bosättningskommun och arbetskommun vid beskattning av gränspendlare i . I skrivelsen redovisar regeringen att arbetet med att utvärdera det särskilda avtal mellan och som reglerar kompensationen för förlorade skatteintäkter för personer som arbetspendlar mellan länderna, den s.k. utjämningsordningen, inte helt har kunnat slutföras. Först när utvärderingen är klar kan ställning tas till om det utjämningsbelopp som överförs från till till sin storlek är tillräckligt för att möjliggöra kompensation för de kostnader för hemkommunerna som pendlarna medför. Regeringen har enligt sin redogörelse utvärderat avtalet; utskottet anser därför att regeringen bör kunna ta ställning i frågan. Om noggranna överväganden i fråga om inskränkningar av meddelarfriheten och sekretessbestämmelsernas utformning I samband med behandling av regeringens förslag om genomförande av ett nytt EU-direktiv om administrativt samarbete i fråga om beskattning beslutade i enlighet med utskottets förslag att rikta ett tillkännagivande till regeringen om vikten av de svenska principerna om öppenhet och meddelarfrihet och om att inskränkningar av meddelarfriheten måste föregås av noggranna överväganden. Detsamma gällde utformningen av sekretessreglerna. uttalade också att regeringen borde återkomma till i ett annat sammanhang och redogöra för hur man avser att följa utvecklingen i dessa avseenden. Frågan föranledde en anmälan till med en begäran om en granskning av regeringens hantering av överenskommelsen, direktivet och propositionen om administrativt samarbete i fråga om skatter, och framför allt hur sekretessfrågorna och meddelarfriheten hade hanterats under processen. KU anförde i betänkande bet. 2012/13:KU20. I granskningen har det framkommit att under förhandlingsarbetet om den aktuella direktivbestämmelsen inte fullt ut har förutsett konsekvenserna för meddelarfriheten vid ett senare genomförande i svensk lagstiftning. Det är lätt hänt att sakfrågorna dominerar förhandlingarna och att de konstitutionella frågorna hamnar i skymundan. Enligt utskottets mening är det dock väsentligt att regeringen ser till att de som företräder i förhandlingarna alltid har grundlagsregleringen i åtanke och att det finns tillräcklig kompetens för att kunna bevaka de konstitutionella frågorna. Enligt regeringens skrivelse avser regeringen att återkomma till i ett lämpligt sammanhang med en redogörelse för hur utvecklingen ska följas när det gäller inskränkningar i meddelarfriheten och sekretessbestämmelsernas utformning. I det sammanhanget avser regeringen också att återkomma i frågan om hur den svenska meddelarfriheten ska uppmärksammas i samband med förhandlingar om EU-rättsakter. Avsikten är att regeringen ska återkomma . Utskottet ser ingen anledning att rikta någon kritik mot regeringens sätt att handlägga frågan. Utländska näringsidkare som saknar fast driftställe i behandlade regeringens förslag om förbättrad konkurrens på lika villkor i kontantbranschen varigenom det generella undantaget från skyldigheten att använda kassaregister för torg- och marknadshandeln slopades. I det sammanhanget beslutade i enlighet med en reservation (S, MP, V) om ett tillkännagivande som innebar att det bör införas ett krav på kassaregister för utländska näringsidkare som saknar fast driftställe i . Enligt skatteförfarandelagen (2011:1244) undantas den som är befriad från skattskyldighet enligt inkomstskattelagen från kassaregisterkravet. Det innebär att företag utan fast driftställe i inte är skyldiga att använda kassaregister. Dessa företag är dock skyldiga att betala mervärdesskatt på försäljning av vissa varor och tjänster inom landet. Enligt borde regeringen återkomma till med förslag till en reglering som inte ställer olika krav på kassaregister utifrån om företag har fast driftställe eller ej. I skrivelsen anför regeringen att fick i uppdrag att göra en fördjupad analys och presentera ett bredare underlag för sitt förslag om att näringsidkare ska omfattas av kravet på kassaregister trots att inkomsten från den aktuella försäljningen inte härrör från ett fast driftställe i . överlämnade promemorian Förstärkt konkurrens på lika villkor i kontantbranschen. Promemorian har remitterats. Regeringen avser att lämna en proposition . Utskottet kan konstatera att har gått sedan överlämnade sin promemoria och anser att regeringen skyndsamt ska överlämna en proposition till . Uppföljning av förslaget om ändrade 3:12-regler Ett annat ärende som inte har slutbehandlats rör en ändring av de särskilda reglerna för beskattning av utdelning från ett fåmansföretag och kapitalvinst vid avyttring av andelar i ett sådant företag, de s.k. 3:12-reglerna. Under utskottets beredning av ändringsförslaget framkom farhågor om att det inte kunde uteslutas att det fanns ett behov av ytterligare ändringar som motverkade möjligheterna till inkomstomvandling som regelverket värnade gynnsamma villkor för företagande och risktagande. De aktuella ändringarna innebar att det införs ett kapitalandelskrav om som innebär att löneunderlagsregeln bara får tillämpas av delägare som äger en viss minsta andel av kapitalet i företaget. Det lönebaserade utrymmet begränsas också till att uppgå till högst 50 gånger den egna eller närståendes kontanta ersättning som det höjs från av underlaget. En sänkning av löneuttagskravet till 9,6 inkomstbasbelopp införs. En definition av dotterföretag införs. Slutligen höjs den positiva räntefördelningsräntan. beslutade i enlighet med utskottets förslag om ett tillkännagivande om att regeringen noga bör följa utvecklingen av de förändringar av 3:12-reglerna som föreslogs i budgetpropositionen och vid behov skyndsamt återkomma till med förslag som ytterligare justerar regelverket. I skrivelsen anför regeringen att Utredningen om översyn av 3:12-reglerna (Fi 2014:06) fick i uppdrag att se över 3:12-reglerna i syfte att begränsa möjligheterna till inkomstomvandling. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Utskottet noterar att utredningen fått förlängd tid och ska redovisa sitt uppdrag . Utskottet ser ingen anledning att rikta någon kritik mot regeringens sätt att handlägga frågan. Ändring av beställningsbemyndigande och överlåtelse av fastighet behandlade en proposition om förändrad trängselskatt och infrastruktursatsningar i . beslutade bl.a. att bemyndiga regeringen att utan ersättning överlåta fastigheten 4:1 till kommun. I ärendet anförde skatteutskottet, utan att föreslå ett tillkännagivande till regeringen, att utskottet instämde i det som försvarsutskottet hade anfört om en analys av de operativa konsekvenserna, en bedömning av merkostnaderna och en dialog med Försvarsmakten i samband med överlåtelsen av den aktuella fastigheten. hade i övrigt inget att invända mot att regeringen bemyndigades att överlåta fastigheten. Enligt skrivelsen beslutade regeringen att godkänna ett avtal om finansiering och medfinansiering av utbyggnad av tunnelbanan samt ökad bostadsbebyggelse i enligt Stockholmsförhandling. för enligt skrivelsen en kontinuerlig dialog med kommun, och Försvarsmakten om projektet. Parterna är överens om att planera för en överlåtelse av fastigheten /17. Regeringen håller sig informerad om dialogen som bl.a. syftar till att minimera de konsekvenser som en överlåtelse av fastigheten kan medföra för Försvarsmaktens verksamhet. Utskottet ser ingen anledning att rikta någon kritik mot regeringens sätt att handlägga frågan. Ett starkare skydd för våldsutsattas personuppgifter behandlade en proposition om förstärkt skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer. Förslaget innebar att möjlighet att begära biträde av socialnämnden i ärenden om kvarskrivning och sekretessmarkering lyftes fram i lagtexten och att sekretessen för personuppgifter i ärenden om kvarskrivning förstärktes. Förslaget innehöll också en beskrivning av det fortsatta arbetet med att skapa ett starkare skydd för de våldsutsattas personuppgifter. beslutade i enlighet med utskottets förslag om ett tillkännagivande till regeringen om att avsaknaden av ett starkt skydd för våldsutsattas personuppgifter leder till otrygghet och utsatthet och att det därför är viktigt att ett förslag som löser problemen på detta område utarbetas skyndsamt och läggs fram inom rimlig tid. Enligt skrivelsen gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder som ger ett förstärkt skydd för hotade och förföljda personers personuppgifter (dir. 2014:98). Betänkandet Ökad trygghet för hotade och förföljda personer (SOU 2015:69) överlämnades och remitterades. Remisstiden gick ut . Enligt skrivelsen bereds ärendet inom . Utskottet ser ingen anledning att rikta någon kritik mot regeringens sätt att handlägga frågan. I samband med behandlingen av motioner från den allmänna motionstiden beslutade i enlighet med utskottets förslag om ett tillkännagivande om att regeringen ska se över reglerna om företrädaransvar och om tillämpningen av bestämmelserna har blivit för hård och om bestämmelserna bör ändras för att öka rättssäkerheten och förutsägbarheten, förbättra villkoren för att starta, driva och utveckla företag och minska riskerna för att livskraftiga företag avvecklas i onödan. Enligt skrivelsen gav regeringen , som ett underlag för regeringens fortsatta arbete, ett uppdrag att redogöra för hur reglerna om företrädaransvar i vissa fall tillämpas. Enligt skrivelsen bereds ärendet inom . Utskottet ser att redovisade uppdraget och utgår från att regeringen tillsätter en utredning som skyndsamt tar fram ett konkret lagförslag. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (S), (M), (S), (SD), (MP), (M), (SD), (V), (KD), (S), (S), (M), (S) och (L).