yttr · H305JuU8y · 2016-05-25 00:00:00 — Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (L) (L) anför: Rättsstaten ska stärkas och ska vara ett tryggt land att leva i. Alla kan bidra till ett tryggare , men det är endast staten som ska bekämpa brott och ansvara för en fungerande rättsordning. Att förebygga brott, lagföra brott och verka för ökad trygghet i vardagen tillhör statens absoluta kärnuppgifter. står svensk polis inför stora utmaningar. Förändringar i samhället och en påtagligt förändrad omvärld gör att polisväsendet är otillräckligt dimensionerat. behöver fler poliser. Efter valsegern 2006 förverkligade Alliansen sitt vallöfte om att bygga ut polisväsendet så att det skulle finnas minst 20 000 poliser. Det var en mycket ambitiös förstärkning. , , finns dock ett antal faktorer som visar att den satsningen är tillräcklig: Målet med 20 000 poliser sattes i då hade 9,1 miljoner invånare. har 9,9 miljoner invånare och befolkningsökningen är historiskt mycket hög. beräknas 10-miljonersstrecket passeras och väntas ha 11 miljoner invånare. Den dramatiskt förändrade migrantsituationen har lett till en väsentligt ökad arbetsbelastning för polisen, som har en nyckelroll både genom gränspolisverksamheten och genom ansvaret för att upprätthålla ordning och säkerhet. Det förhöjda terrorhotet. Det förändrade säkerhetsläget i världen och framväxten av internationellt verksamma terrornätverk gör att polisen tillsammans med andra samhällsaktörer behöver stärka sin förmåga att förebygga terrorism och värna mänskliga fri- och rättigheter. En närvarande polis i hela . Det är viktigt att polisen ges förutsättningar att öka sin närvaro i områden med stark befolkningsökning och hålla en god närvaro i hela landet. Vi behöver möta denna verklighet med ytterligare resurser och ytterligare reformer och det är därför hög tid att förstärka med betydligt fler poliser. har i en tidigare skrivelse kostnadsberäknat tre olika scenarier för en utbyggnad. Det lägsta scenariot innebär 1 500 fler poliser till slutet av 2020, mellanscenariot innebär 2 000 fler poliser och det högsta scenariot innebär 2 500 fler poliser till utgång. Liberalerna anser att det är det mest ambitiösa scenariot som bör genomföras. I en inledande fas betyder detta att antalet platser på landets polisutbildningar ökar, varefter antalet poliser successivt ökar i takt med att dessa är färdiga att gå i aktiv tjänst. Reformen innebär ökade statsutgifter med , med och med . I detta förslag följer Liberalerna den tidsplan och kostnadsberäkning som redovisat. Detta innebär att antalet poliser vid utgången av 2020 kommer att vara 2 500 fler. Efter att reformen är fullt genomförd och poliserna är i tjänst bedöms kostnaderna öka med ungefär ytterligare . För att ge polisen bättre möjligheter att använda utbildade poliser effektivt behövs också en utbyggnad av antalet civilanställda. Liberalerna anvisar därför ytterligare för fortsatt utbyggnad av antalet civilanställda. Den kriminaltekniska verksamheten är av största betydelse för att polisen och åklagare ska kunna utreda och lagföra brott, särskilt sådana som är av komplicerad art. kriminaltekniska arbete är samlat vid Nationellt forensiskt centrum (NFC). NFC:s verksamhet bedrivs i samt vid tre regionala laboratorier i , och . är verksamheten hårt ansträngd. Alltför ofta tar analysen så att värdefullt utredningsarbete försenas, med de risker detta innebär för att det blir omöjligt att hinna knyta gärningsmannen till brottet. Den verksamhet som bedrivs vid NFC måste få utökade resurser, så att brottsutredningarna blir effektivare och fler gärningsmän kan lagföras. Vi öronmärker därför till verksamheten vid Nationellt forensiskt centrum. Liberalerna föreslår även att beredskapspolisen återinförs och successivt byggs upp till en styrka på totalt 5 000 personer. Beredskapspolisen fanns och var ursprungligen en del av civilförsvaret men flyttades 1986 till en särskild organisation. Efter det slut bantades beredskapspolisen till 1 500 personer, som genomgick en kortare grundutbildning och därefter repetitionsutbildning . Beredskapspolisen kunde hjälpa till med bevakningsuppgifter, transporter, räddningstjänst, tillträdesskydd och bistånd med att upprätthålla ordning vid olyckor, översvämningar, störningar i infrastruktursystemet m.m. I en rapport upprättad inom 2010 föreslogs att beredskapspolisen skulle avvecklas. Skälen var i huvudsak det som i rapporten kallas för ”polisens exempellösa personalförstärkning” och förändringen av totalförsvarsplikten i fredstid. Regeringen följde bedömning, och beredskapspolisen lades ned . Regeringen uteslöt dock inte att det vid behov skulle kunna bli aktuellt att återinföra organisationen. har omvärldsläget och polisens förutsättningar förändrats i grunden. Det är nu dags att ta steget och på nytt bygga upp en organisation för beredskapspolisen. Enbart det senaste årets händelser visar att polisen i vissa mycket ansträngda lägen, där hela samhällsorganisationen prov, måste kunna kalla in förstärkningar. Därför behövs en ny och modern beredskapspolis. Fullt utbyggd beräknas årskostnaden för den beredskapspolis som föreslås att ligga på ca . Den budgetram som Liberalerna reserverar möjliggör ett aktivt och kontinuerligt utnyttjande av beredskapspolisen som en stödresurs i samhället. Liberalerna anvisar , och för uppbyggnaden av den nya organisationen. Denna budgetram gör det möjligt för den nya organisationen att vara fullt utbyggd till utgången av 2019. Med det anförda anser jag att finansutskottet bör tillstyrka de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motion 2015/16:3403 (L). Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (KD) (KD) anför: Svensk polis står inför stora utmaningar och situationen är ansträngd. Att uppgifter som härrör från flyktingkrisen och den förhöjda terrorhotnivån tillkommer, utöver tidigare uppgifter och utmaningar, är enligt huvudorsaken till det alltmer pressade läget. För utmaningarna att bekämpa mängdbrottslighet, bostadsinbrott, grov organiserad brottslighet och gängkriminalitet – inte minst i utanförskapsområden – kvarstår. föreslår en kraftfull satsning på polisen med totalt 2 600 fler polisanställda . Dessa fördelas på 2 000 poliser över hela landet, 100 poliser i nationella insatskonceptet, för att öka terrorbekämpningsförmågan, och 500 civilanställda för att avlasta och renodla polisernas arbetsuppgifter. har länge talat om vikten av synliga poliser i brottsutsatta områden. Forskning visar att patrullering i områden med hög kriminalitet fungerar brottsförebyggande. Synliga poliser är viktigt för att exempelvis ungdomsgäng inte ska få känslan av att ha kontroll över vissa bostadsområden och för att öka tryggheten för övriga boende i området. 2015 sökte 162 000 personer asyl i . Det stora antalet asylsökande påverkar hela den offentliga verksamheten, även polisen. Situationen innebär en ökad arbetsbelastning, dels för gränspolisverksamheten, dels för polisens yttre verksamhet för att upprätthålla ordning och säkerhet. Samtliga regioner i landet har tagit emot asylsökande och för polisens del har det inneburit en ökad belastning i form av närvaro vid asylboenden. Människor som har genomlevt trauman, upplevt krig och våld och har flytt under svåra omständigheter placeras tillsammans, inte sällan i trånga i boenden, med sysslolöshet, ovisshet och oro. I sådana miljöer uppstår situationer där polisens och sjukvårdens resurser fordras. Inte sällan ligger asylboenden i glesbygd vilket ger tidskrävande resvägar för polisen. Många asylboenden har också utsatts för attentat och misstänkta mordbränder. Den ökade arbetsbelastningen i yttre tjänst har lett till att polisen fått prioritera ned den egeninitierade verksamheten. Detta påverkar övrigt arbete och i förlängningen kan utredningsresultaten försämras. Polisens arbetsbelastning vad gäller utredningsverksamheten har också ökat, och det finns brister när det gäller språkkunskaper och tillgången till tolkar. Det måste därför anställas fler poliser för att komma till rätta med problemen. Först då kan den nya organisationen ge de effektiviseringar som gör att fler poliser kommer ut i yttre tjänst. har efterlyst en resursförstärkning för att klara av de utmaningar som man står i och inför. föreslår därför att ytterligare 2 000 poliser anställs. Av de tillkommande poliserna behöver enligt merparten rekryteras till ingripandeverksamheten och till brottsförebyggande arbete. Dessutom har man anfört att rekryteringar också behövs till gränspolisverksamheten. Därutöver behöver förmågan förstärkas i exempelvis underrättelseverksamheten och i arbetet mot den grova organiserade brottsligheten. I förra årets höstbudget avskaffade regeringen kravet på minst 20 000 poliser - ett dåligt beslut som vi kristdemokrater kritiserade hårt. Att avskaffa kravet på 20 000 poliser i då utmaningarna ökar och otryggheten tilltar sänder helt fel signaler. Vår satsning ger ytterligare 2 000 poliser till 2020. anser vidare att civilanställda i det ansträngda läget nu kan avlasta i exempelvis utredningsarbetet samt med administration och gränskontroller. När fler poliser behövs i yttre tjänst ska arbetstiden inte ägnas åt att sitta arrestvakt eller bemanna receptioner. En satsning på fler civilanställda är en satsning på fler synliga poliser. Den våldsbejakande islamismens ökande aktivitet i innebär att måste förstärka sin beredskap att förebygga, bemöta och bekämpa terrorism. har varit relativt förskonat från terrorism, men befinner vi oss i ett läge där vi vet att det finns människor med förmåga och vilja att genomföra terrorangrepp mot västvärlden. Det första islamistiska terrorangrepp som utsattes för slutade med enbart självmordsbombarens egen död. Säkerhetspolisen bedömer att närmare 300 människor har lämnat för att strida för IS och att ungefär 135 av dessa har återvänt. Därutöver bedömer Säkerhetspolisen att ca 60 asylsökande som finns i utgör en säkerhetsrisk. Detta problem behöver tacklas genom flera parallella åtgärder som syftar till att minska risken för en terrorattack. Den våldsbejakande islamism som främst hotar oss finner sitt stöd bland personer som i genomgår en radikaliseringsprocess. Denna process möjliggörs genom uppkomsten av miljöer som är tillåtande visavi extremism och där extrema islamistiska krafter tillåts sprida sin propaganda. Därför behövs ett upplysningsarbete som specifikt riktar sig mot denna form av extremism. Vidare måste staten utforma en fungerande avhoppar- och anhörigstödsverksamhet, som specifikt riktar sig mot våldsbejakande islamister och som också involverar de muslimska trossamfunden, som kommunerna kan använda sig av. Det är också viktigt att Säkerhetspolisen ges utökade resurser för att bättre kunna granska och kartlägga de nätverk och individer som hotar vårt demokratiska samhälle. är den och det nationella insatskonceptet inte dimensionerat för att möta simultant genomförda attentat på olika platser. Därför vill fördubbla den , stärka insatskonceptets regionala förmåga i , och samt utbilda samtliga poliser i yttre tjänst i att hantera eventuella terrorattentat. Totalt anslås för dessa åtgärder. Vidare vill införa en nationell polisreserv, vilket innebär ett återinförande av beredskapspolisen. Dessa ska vara civilpliktiga poliser som kan kallas in vid allvarliga eller omfattande störningar på samhället ur ordnings- eller säkerhetssynpunkt. Med det anförda anser jag att finansutskottet bör tillstyrka de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motion 2015/16:3398 (KD).