yttr · H305SkU7y · 2016-06-09 00:00:00 — Klimatkrisen ökar behovet av beskattning av det som bidrar till ett allt varmare jordklot och en alltmer ogästvänlig miljö för djur, växter och människor. Inriktningen ska vara att de skatter som håller jobben och sysselsättningen tillbaka sammantaget tydligt sänks. vill vi ha ett så lågt skattetryck som möjligt. ser vi att det inte är möjligt att sänka skattetrycket. Skattesänkningar bör därför vara fullt ut finansierade. I höstens budgetmotion fanns flera större skatteförändringar, och i den ekonomiska vårmotionen föreslår vi förändringar i arbetsgivaravgifterna för att skapa fler enkla jobb. Vi presenterar ingen sammanhållen skattereform men upprepar vår syn på vilken inriktning och vilka bärande delar en framtida reform behöver ha. Marginalskatten vid medelhöga och höga inkomster bör bli lägre. Värnskatten avskaffas, brytpunkten höjs tydligt och nivån på det första steget i den statliga skatten sänks. De högsta marginalskatterna bör närma sig snittet i . Inkomstskatten och den totala beskattningen av de lägsta inkomsterna sänks för att möjliggöra högre sysselsättning. Ytterligare skattesänkningar som breddar arbetsmarknaden genomförs. Bolagsskatten ska sänkas för att säkra den svenska konkurrenskraften. Enhetligheten i kapitalinkomstbeskattningen ska öka. Flyttskatten, reavinstbeskattningen, vid fastighetsförsäljningar sänks för att öka rörligheten på bostadsmarknaden. Sänkt skatt på jobb och företagande kan finansieras genom höjd mervärdesskatt, höjd fastighetsavgift och genom att ränteavdraget fasas ut . Uttaget av miljö- och klimatskatter kan också öka bl.a. på fordon och kemikalier. Skillnaden i beskattningen mellan löntagare och pensionärer ska inte öka. Förändringar som därutöver kan övervägas är t.ex. skatteavdrag för barnfamiljer, höjda bostadstillägg och höjda bostadsbidrag. har bland de högsta ingångslönerna i hela EU. Liberalerna presenterar en modell med startjobb med lägre lön, låg skatt och avskaffade arbetsgivaravgifter. Gränsen för när kontrolluppgifter ska lämnas och arbetsgivaravgifter betalas höjs . Den höjda beloppsgränsen beräknas sänka de statliga skatteinkomsterna med ca . Ett malussystem införs där köp av nya bilar som inte är miljöbilar belastas med en miljöavgift på . Förmånsvärdet för bilar som inte är miljöbilar höjs eller maximalt . En höjning av förmånsvärdet för bilar som inte är miljöbilar innebär att individens beskattningsbara inkomst ökar. De offentliga finanserna påverkas därmed positivt av ökad intäkt från både inkomstskatt och arbetsgivaravgifter. blir företagets bolagsskatt lägre. Sammantaget bedöms förslaget stärka statens finanser med ca . Nedsättningen av energiskatten på diesel för arbetsmaskiner i jordbruks-, skogsbruks eller vattenbruksverksamhet avskaffas i två lika stora steg åren 2017 samt 2018. Statens skatteintäkter ökar därmed med ca . Liberalerna godtar regeringens aviserade förslag om ändrad beskattning av efterställda skuldförbindelser. Det ökar bolagsskattebasen med . Skatteintäkterna ökar med . Avskaffad ränta på skattekontot stärker de statliga finanserna med ca 2017. En kemikalieskatt införs. Reformen förstärker statsfinanserna med ca 2017 och framåt. Alkoholskatten justeras och ökar skatteintäkterna med 2017. Den statliga fastighetsskatten på kommersiella lokaler justeras upp . Det innebär en statsfinansiell förstärkning om ca . Vissa centrala delar av Liberalernas budgetmotion utgör fortfarande huvuddragen i Liberalernas ekonomiska alternativ. – Avskaffad värnskatt. – Höjd brytpunkt för statlig skatt. – Förstärkt jobbskatteavdrag från 64 respektive . – Flyttskatt: Slopande av tak för uppskovet och slopad räntebeläggning. – Bortväxlad effektskatt. – Ökad miljöstyrning i skattesystemet. – Regionalt anpassade reseavdrag. – Omvänd miljöbilsbonus. Även i övrigt ligger de huvudsakliga prioriteringarna från höstens budgetmotion fast. I partimotion 2015/16:3398 av m.fl. (KD) redovisas inledningsvis allianspartiernas gemensamma inriktning av skattepolitiken (se mot. 2015/16:3406). ekonomiska politik grundar sig på social marknadsekonomi kompletterad med en social dimension där förvaltarskap, solidaritet och etik får en tydligare plats i den ekonomiska politiken. En förutsättning för att samhället och ekonomin ska fungera på ett bra sätt är att människor känner tillit till varandra och till olika institutioner. Kostnaderna för olika transaktioner blir lägre och möjligheten att exempelvis driva företag blir bättre. Höjda skatter innebär inte automatiskt bättre välfärd. Snarare är det med väl avvägda skattesänkningar på arbete, sparande och företagande som positiva välfärdseffekter uppnås genom att det skapas nya jobb och företag samt att människor får behålla en större del av sin inkomst. Den högre tillväxt som följer av detta ger högre skatteintäkter som gör att satsningar kan göras för att förbättra den offentligt finansierade välfärden. Det är också nödvändigt att hushålla med statliga och kommunala medel på ett ansvarsfullt sätt. I en social marknadsekonomi krävs fördelningspolitiska åtgärder riktade till dem som har störst behov av stöd och hjälp. Skatte- och bidragssystem ska utformas så att människors egen kraft och engagemang uppmuntras och bidragsberoende motverkas. Alliansens reformagenda var välbehövlig och välkommen. ekonomi står nu inför stora och delvis andra utmaningar. Utanförskapet är fortfarande stort men annorlunda sammansatt, och mer behöver göras för att minska det. Inte minst handlar det om ett bättre anställningsklimat som stärker möjligheter och drivkrafter för dem som ska anställa – och dem som ska anställas. Utanförskap och utsatthet är en alltför vanlig situation för människor som flytt sitt hemland och söker skydd i . Detta är inte acceptabelt. En human flyktingpolitik måste följas av att människor ges förutsättningar för eget jobb och försörjning. Då finns också förutsättningar för integration. Inriktningen bör vara att sänka trösklarna för att komma in på arbetsmarknaden, inte minst för personer som är utrikes födda och/eller har bristande utbildningsbakgrund. Det handlar också om att skapa större frihet för familjerna och förbättra förutsättningarna för företagande och för det civila samhället. Den ekonomiska politiken ska utformas så att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del, och sammanhållning är centralt. Välfärden måste utvecklas genom valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. En förutsättning är att det råder ordning och reda i statens och det offentligas ekonomi. Parallellt med satsningar på jobb drivna av innovation och hög utbildning måste fler jobb som inte utförs på grund av höga skatter och avgifter bli möjliga på en växande arbetsmarknad. Nya tjänstesektorer öppnas och befintliga breddas som skedde med RUT-tjänsterna och sänkningen av restaurangmomsen. Ett etableringsavdrag bör införas. Det innebär att en nyanländ under sina första får möjlighet att tjäna skattefritt. Det skapar starka incitament till tidig etablering och gör det mer lönsamt att ta jobb till lägsta avtalade lönenivå eller en introduktionsanställning. Utan ett gott företagsklimat är det inte möjligt att möta utmaningarna att skapa arbeten och öka resurserna till den gemensamma välfärden. För att stärka framväxten av nya företag och fler jobb sänks skatten på arbete, reglerna kring att starta och driva företag förenklas och tillgången på riskkapital ökar. Många nyanlända och unga får sitt första jobb inom någon del av tjänstesektorn. RUT- och ROT-avdragen som alliansregeringen införde har öppnat nya marknader och skapat förutsättningar för nya företag och jobb. har avdragen gjort att såväl barnfamiljer som enskilda haft råd och möjlighet att få avlastning med vardagssysslorna. fortsätter att värna ROT-avdraget och vill utvidga RUT-avdraget. Genom ökad rörlighet kan ett stort antal bostäder tillgängliggöras på kort sikt. Taket för uppskov på reavinstskatten bör tas bort, och räntan på uppskovet ska kunna skjutas vid köp av ny bostad. Skatten på pensioner ska stegvis och när ekonomin tillåter sänkas till samma nivå som skatten på förvärvsinkomster. Den särskilda löneskatten tas bort och det förhöjda jobbskatteavdraget tidigareläggs med . Skatteavdrag för gåvor till ideella organisationer återinförs. Beroendet av fossila bränslen inom transportsektorn måste upphöra. Långsiktiga och effektiva styrmedel behövs för en ökad andel förnybara drivmedel med hög klimatprestanda och för effektivare transporter. Spridningen av giftiga kemikalier i miljön ska förhindras. I regeringsställning var bl.a. med och sänkte skatten på handelsgödsel och egenavgifterna och drev också på för att minska jordbrukarnas regelkrångel. Den förenklingsprocessen ska fortsätta. Effektskatten på kärnkraft slopas successivt . Det leder till ökade intäkter från bolagsskatten och ökad utdelning från statligt ägda bolag. Nettokostnaden finansieras genom höjd energiskatt på el för företag och hushåll med /kWh till 2019 och ytterligare 2020. Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Skattepolitiken ska vid sidan om att säkra goda och stabila skatteintäkter även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt, hög sysselsättning och ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Utskottet anser i likhet med regeringen att inriktningen bör vara att prioritera samhällsbygget dvs. kombinationen av tillväxt och jämlikhet, utveckling och trygghet framför ytterligare skattesänkningar och nedskärningar. Den svenska samhällsmodellen är den bästa grunden för ett starkt framtida . Det förutsätter bl.a. en god skatteuppbörd, ett jämförelsevis högt skatteuttag, och ordning och reda i de offentliga finanserna. Utskottet instämmer i att inkomstskillnaderna bör minska och välkomnar att ett första steg har tagits för att avskaffa den orättvisa skillnaden i beskattning av arbetsinkomster och pension. Företagens konkurrenskraft bör stärkas genom regelförenklingar och fokus på digitaliseringens möjligheter för att frigöra tid och kraft åt företagen att utveckla sin verksamhet. Det behövs effektiva och ändamålsenliga regler mot skattefusk och skatteundandragande, men också kontrollverktyg och informationsutbyte mellan myndigheter på internationell nivå. Arbetet mot skattefusk måste fortsätta. Internationell skatteflykt och skatteundandragande måste bekämpas. De möjligheter som informationsutbytesavtalen och den nya internationella standarden för automatiskt informationsutbyte ger ska tas till vara. Arbetet i projekt mot aggressiv skatteplanering, det s.k. (Base Erosion and Profit Shifting) skapar förutsättningar för en effektiv och rättvis beskattning som konkurrensaspekter för svenska företag beaktas. Utskottet stöder syftet med det antimissbrukspaket som Europeiska kommissionen presenterat. Arbetet för att öka miljöskatternas styrande effekt bör stärkas och insatserna för att nå en fossilfri fordonsflotta intensifieras. Regler måste på plats som ger långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel. Utskottet har under höstens beredning av budgeten tillstyrkt reger-ingens förslag om förändringar av inkomstbeskattningen. Pensionärernas förhöjda grundavdrag har förstärkts som ett första steg mot en mer likformig beskattning av pensionärer och förvärvsarbetande. Pension är uppskjuten lön men beskattas hårdare än löneinkomster, eftersom pensionsinkomster inte omfattas av jobbskatteavdraget. Av kostnadsskäl måste skillnaden i be-skattning tas bort i flera steg. Förstärkningen av pensionärernas förhöjda grundavdrag innebar också att skatten för personer med inkomst motsvarande full garantipensionsnivå blir lägre än för en löntagare med samma inkomst. Vidare har jobbskatteavdraget trappats av vid höga inkomster av fördelningspolitiska och offentligfinansiella skäl. Av samma skäl begränsades uppräkningen av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Utskottet tillstyrkte då också regeringens förslag om att återinföra en särskild löneskatt för pensionärer för att öka likformigheten i beskattningen och stärka de offentliga finanserna. Regeringen bedömde att de äldres sysselsättning skulle förändras i liten omfattning. Med regeringens förslag är de också i fortsättningen skattemässigt gynnade vid inkomstbeskattningen och på arbetsgivarsidan. Inför har regeringen för avsikt att begränsa uppräkningen av de båda skiktgränserna för uttag av statlig inkomstskatt till förändringen i konsumentprisindex plus en procentenhet. Utskottet står bakom den inriktning av skattepolitiken som regeringen föreslår och är inte berett att tillstyrka motionärernas riktlinjer i denna del. Inkomstbeskattningen bör också i fortsättningen bidra till en rättvis fördelning av de gemensamma utgifterna. Beskattning av företag, kapital och fastigheter Regeringen har inför arbetet med budgetpropositionen remitterat förslag om avdragsförbud för ränta på vissa efterställda skuldförbindelser. Förslaget är bl.a. ägnat att öka den skattemässiga neutraliteten mellan finansiering med eget kapital respektive finansiering med efterställda skuldförbindelser i finanssektorn. Vidare har regeringen remitterat förslag om vissa förenklingar på företagsskatteområdet, som bl.a. fastställer vad som redan gäller enligt rättspraxis. I motioner föreslås en sänkning av bolagsskatten respektive införandet av s.k. ingångsföretag som bl.a. föreslås bli föremål för en lägre skatt. slutbetänkande Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet (SOU 2014:40) samt betänkande Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag (SOU 2014:68) har remissbehandlats, och förslagen bereds inom . Utskottet ser ingen anledning att föregå regeringens beredning genom att nu ställa sig bakom olika förändringar av bolagsskatten eller i skattehänseende införa nya förenklade företagsformer. ställde sig bakom de förändringar av kapitalbeskattningen som regeringen föreslog i budgetpropositionen , för att säkerställa den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna, bl.a. höjd beskattning för sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring och slopad avdragsrätt för förvaltningsutgifter. Utskottet ser mot denna bakgrund ingen anledning till att, som föreslås i en motion, nu se över reglerna för kapitalbeskattning för att öka dess enhetlighet. Regeringen ser över beskattningen av utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar i fåmansföretag för att bl.a. upprätthålla det ursprungliga syftet med regelverket. Utredningen ska bl.a. säkerställa att reglerna vid ägarskiften är ändamålsenliga och att skattereglernas utformning inte påverkar om verksamheten avyttras till någon inom eller utom närståendekretsen. Uppdraget ska efter tilläggsdirektiv redovisas . har också, i samband med de förändringar i 3:12-reglerna som trädde i kraft , tillkännagett till regeringen att regeringen noga bör följa utvecklingen och vid behov skyndsamt återkomma till med förslag om ytterligare justeringar i regelverket. Utskottet anser inte att det finns någon anledning för att som föreslås i två motioner nu kommentera utformningen av 3:12-reglerna. I två motioner föreslås översyn respektive sänkning av beskattningen i samband med försäljning och inköp av bostäder. Bostadsbristen utgör ett hinder för en fungerande arbetsmarknad och försvårar för bl.a. unga och nyanlända att få en bostad. Av denna anledning beslutade regeringen att ge i uppdrag att utreda möjligheterna till förenklad beskattning och service vid avyttring av vissa privatbostäder. redovisade sin utredning. Inom ramen för uppdraget har analyserat de problem som finns med reglerna för beräkning av vinst eller förlust vid avyttring av nämnda privatbostäder och lämnat förslag på förenklingar av dessa regler. Verket har också undersökt möjligheterna att ytterligare förbättra verkets service till de skattskyldiga. promemoria bereds fortfarande i . Dessutom har regeringen tagit initiativ till blocköverskridande samtal om reformer för att ytterligare förbättra den framtida bostadsförsörjningen. Utskottet är inte berett att föregripa dessa initiativ och förorda en förändring eller översyn av reglerna om kapitalvinstbeskattning, uppskov vid fastighetsförsäljning eller av ränteavdrag. Utskottet ser inget behov att nu som föreslås i två motioner förändra eller se över reglerna när det gäller investeraravdraget. I en motion föreslås en förändring av fastighetsskatten på produktionsanläggningar för solenergi. överlämnade Utredningen om fastighetstaxeringen av elproduktionsenheter sitt betänkande Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion (SOU 2016:31). Utredningen föreslår ett flertal förändringar av fastighetsskatten på elproduktionsanläggningar, bl.a. att sol- och vågkraftverk också taxeras som elproduktionsenheter och beskattas med samma skattesats som gäller för vindkraftverk, dvs. Betänkandet remissbehandlas , och remissvaren ska ha inkommit till . Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att nu förorda förändringar av reglerna för fastighetsskatten på produktionsanläggningar för solenergi. har som ett led i beredningen inför budgetpropositionen remitterat förslag om EU-anpassning av avdragsrätt för representationsmåltider genom utökat avdrag för mervärdesskatt men slopad avdragsrätt vid inkomstbeskattning, sänkt mervärdesskatt på mindre reparationer (från till ) samt införande av en möjlighet till undantag från skatteplikt avseende mervärdesskatt för företag med en omsättning på högst . Beredning av dessa förslag pågår. Regeringen har också i budgetpropositionen aviserat en utredning med syfte att göra en översyn av mervärdesskattelagen. Utskottet avvaktar kommande förslag och ser ingen anledning att föreslå några förändringar i mervärdesskattesystemet. Utskottet anser att miljöskatternas styrande effekt ska fortsätta att stärkas. Det är vidare viktigt att så snabbt som möjligt få regler på plats som ger långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel. Utskottet anser att energisystemet ska bygga på förnybar energi. Utskottet välkomnar regeringens satsningar på utveckling och etablering av solceller och ambitionen att uppnå en mer cirkulär ekonomi som bygger på återanvändning och återvinning. Miljö och klimat behöver fortsatt integreras i de politikområden där drivkrafterna och lösningarna till miljöproblemen finns. Energipolitiken ska skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med liten inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Utskottet står bakom den inriktning av skattepolitiken som regeringen föreslagit på området. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk som ska lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken, med särskilt fokus på förhållandena för elförsörjningen (dir. 2015:25). I arbetet ska kommissionen ta del av och analysera tillgängliga bedömningar av hur det framtida behovet av energi kan mötas. Kommissionen ska också identifiera vilka förändringar i regelverken som kan komma att krävas för en samhällsekonomiskt effektiv utveckling av energisystemet. Även frågan om effektskattens utformning kommer att analyseras inom ramen för kommissionens arbete. Utskottet ser inte något skäl för att föregripa kommissionens arbete. Utskottet anser att det är viktigt att snabbt få långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel. Hållbara förnybara bränslen ska ges minst lika goda förutsättningar som att konkurrera med fossila bränslen så att en successivt ökande andel förnybara bränslen kan åstadkommas. Regeringen har i vårpropositionen gjort bedömningen att det är möjligt att sänka skatten på vissa biodrivmedel utan att komma i konflikt med . Regeringen har därför i vårändringsbudgeten föreslagit en sänkning av skatten på vissa biodrivmedel fr.o.m. . Utskottet ställer sig bakom regeringens inriktning. När det gäller frågan om skatt på kemikalier vidhåller utskottet sin inställning att bör gå före med nationell lagstiftning mot farliga kemikalier (bet. 2014/15:SkU18). överlämnade sitt betänkande Kemikalieskatt – Skatt på vissa konsumentvaror som innehåller kemikalier (SOU 2015:30) till regeringen . har remitterat ett förslag till skatt på kemikalier som bereds inom . Utskottet ser inte något skäl att föregå beredning av förslaget. Utskottet välkomnar regeringens höga ambitionsnivå för att miljöpåverkan från transportsystemet och dess utsläpp av växthusgaser ska minska. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att frågan om att införa en skatt på fluorerande växthusgaser ska utredas. Utskottet, som delade regeringens bedömning, vidhåller sin inställning och ser inte något skäl för att ompröva sitt ställningstagande. Vad avser frågan om en skatt på gödselmedel har regeringen i budgetpropositionen gjort bedömningen att man inte har för avsikt att återinföra den skatt på gödselmedel som avskaffades 2010. Regeringen uttalar vidare i vårpropositionen att en utredning ska tillsättas som ska analysera behovet av beskattning för att minska spridningen av kadmium och andra hälso- och miljöfarliga ämnen och tungmetaller i miljön. Utredningen ska också göra en översyn av skatten på bekämpningsmedel och analysera om skattens effektivitet samt styrande effekt avseende hälsa och miljö kan öka. Utskottet ser inte något skäl för att föregripa utredningen om utformningen av en eventuell skatt. I samband med beredningen av regeringens klimatproposition välkomnade regeringens bedömning att slopa avfallsförbränningsskatten eftersom den inte har haft några mätbara miljöeffekter utan endast blivit en pålaga för hushållen (bet. 2008/09:MJU28, yttr. 2008/09:SkU9y). bekräftade senare ställningstagandet när regeringen föreslog att skatten skulle avskaffas (bet. 2009/10:SkU21). har tidigare behandlat och avslagit motionsyrkanden om att avfallsförbränningsskatten ska återinföras (bet. 2013/14:SkU19). fick regeringens uppdrag att utreda och utveckla ett förslag på åtgärder för att minska förbrukningen av plastbärkassar. Uppdraget redovisades och förslaget är under beredning inom . Utskottet ser inte heller i denna fråga något skäl för att föregripa beredning av frågan. Vad gäller flygtrafiken har regeringen tillsatt en utredning som ska analysera och föreslå hur en skatt på flygresor kan utformas (dir. 2015:106). Som utskottet uttalat i bet. 2015/16:SkU18 anser utskottet att även flyget i högre utsträckning ska bära sina egna miljökostnader. Det var därför ett viktigt steg att flyget 2012 införlivades i EU:s handel med utsläppsrätter, så att flyget möter ett pris på utsläpp av koldioxid. har även drivit på om ett parallellt styrmedel på EU-nivå också för kväveoxider. Utskottet anser vidare att det behövs styrmedel för att uppmuntra konsumenter att välja mer miljövänliga alternativ, som i sin tur leder till minskade koldioxidutsläpp och mindre klimatpåverkan samt för att öka incitamenten för producenterna att ta fram nya miljövänligare alternativ. Regeringen har vidare remitterat ett förslag om undantag från trängselskatt i i . Vad gäller frågan om att kommuner ska kunna besluta om trängselskatt har utskottet prövat och avvisat motsvarande förslag. Regeringen tillsatte en utredning, som ska lämna förslag på hur miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid kan premieras vid inköpstillfället genom en bonus medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med högre skatt (malus). Utredningen lämnade sitt betänkande . Regeringen har vidare tillsatt en kommitté, som ska analysera hur en avståndsbaserad vägslitageskatt för tunga lastbilar kan utformas. Regeringens ambition är att en sådan skatt ska införas.