yttr · H405SkU1y · 2016-11-11 00:00:00 — Dessa flamskyddsmedel kommer ofta från elektronik som är vanligt förekommande i hemmen, såsom tv-apparater, datorer och telefoner. I syfte att minska tillförseln av sådana ämnen till människors hemmiljö har utredningen föreslagit att en skatt på skadliga ämnen i hemelektronik ska införas. Skatten ska enligt utredningen utformas på så sätt att samtliga elektronikvaror inom vissa avgränsade grupper blir skattepliktiga och att den skattskyldige ges möjlighet till skatteavdrag om han eller hon kan visa att vissa ämnen inte förekommer i varan. Huvudregeln är att en vara beläggs med full skatt, och det är enbart om den skattskyldige kan visa att skatten ska vara lägre som en lägre skatt tas ut. Vilken elektronik som omfattas av skatten måste vara tydligt avgränsat så att den som ska betala skatt har klart för sig om en vara är skattepliktig eller inte. En sådan tydlig avgränsning är enligt utredningen att utgå från tulltaxans indelning i KN-nummer. En fördel med denna indelning är att det redan finns många system som är uppbyggda utifrån KN-nomenklaturen. Det finns även redan ett system för hur olika varugrupper ska avgränsas gentemot varandra, vilket gör att man undviker de gränsdragningsproblem som kan uppkomma om man tar fram en egen lista över vilka varor som ska vara skattepliktiga. Regeringen bedömer att den föreslagna skatten kommer att kunna uppnå sitt syfte och vara rättssäker. Sammantaget anser regeringen att det finns skäl att beskatta skadliga kemikalier i sådan elektronik som förekommer i människors hemmiljö (punkt 17). Den konstruktion som utredningen har föreslagit bedöms lämplig utifrån skattens syfte. föreslår i partimotion 2016/17:3350 av m.fl. yrkande 5 i denna del att den föreslagna kemikalieskatten ges en annan utformning. Utformningen av skatten fungerar som en straffskatt på vitvaror och hemelektronik. Den ger svenska aktörer en betydande konkurrensnackdel jämfört med internationella konkurrenter, riskerar att ge begränsad miljönytta och leda till att konsumenter gör sina inköp av vitvaror och hemelektronik via utländska återförsäljare. föreslår i partimotion 2016/17:2102 av m.fl. yrkande 5 i denna del att kemikalieskatten inte ska införas. Förslaget innebär försämrade förutsättningar för en konkurrenskraftig industriell utveckling i . Detaljhandeln i kommer att påverkas negativt eftersom skatten inte kommer att tas ut på privatimporterade varor. Företagen kommer med stor sannolikhet att anpassa sig till det nya läget och förflytta delar av sin verksamhet från . föreslår vidare i kommittémotion 2016/17:3209 av m.fl. yrkande 1 att kemikalieskatten ska omprövas. Införandet av skatten kommer att innebära en ökad administrativ börda för såväl myndigheter som näringsliv, försämrad konkurrenskraft för svenska industriföretag och skapa starka incitament att lägga om bolagsstrukturer för ökad internethandel där man kringgår skatten. föreslår i partimotion 2016/17:3494 av m.fl. yrkande 3 i denna del att kemikalieskatten ska ges ett bredare underlag och införas skyndsamt. I partimotion 2016/17:3419 av m.fl. (L) yrkande 3 i denna del välkomnar Liberalerna att en kemikalieskatt införs för att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från olika varugrupper som ofta används i hemmen. I partimotion 2016/17:3320 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del välkomnar regeringens förslag att införa en kemikalieskatt på viss hemelektronik och PVC-material för att minska de negativa hälsoeffekterna av kemikalier. En av regeringens prioriteringar i miljöpolitiken är att minska förekomsten, spridningen och exponeringen av farliga ämnen gentemot människor och miljö. Den föreslagna skatten på viss elektronik har enligt regeringen utformats på så sätt att sådana varor som används ofta i hemmiljö och därmed orsakar risk för att vissa farliga ämnen tillförs människors hemmiljö ska vara föremål för beskattning. Skatten är utformad på så sätt att samtliga elektronikvaror inom vissa avgränsade grupper blir skattepliktiga och skatteavdrag medges om den skattskyldige kan visa att vissa ämnen inte förekommer i varan. Utskottet delar regeringens bedömning att dagens förbud och begränsningar inte är tillräckliga för att hantera många av de risker som är förenade med farliga kemikalier i konsumentvaror och att det därför finns ett kvarvarande behov av ytterligare styrning. Utskottet har inget att invända mot utformningen av skatten och tillstyrker förslaget i dess helhet. Skatt på golvbeläggningsmaterial, väggbeklädnad och takbeklädnad av polymerer av vinylklorid Utskottets förslag i korthet delar regeringens bedömning att det inte finns skäl att gå vidare med en punktskatt på golvbeläggningsmaterial samt vägg- och takbeklädnad av polymerer av vinylklorid. Enligt förslaget utformas skatten på så sätt att sådana varor som är tillverkade av PVC och som utgör en stor del av ytskiktet i en bostad ska vara föremål för beskattning. Sådana varor utgör enligt utredningen en stor risk för exponering av farliga ämnen till människors hemmiljö. lämnade Kemikalieinspektionen rapporten ämnen i byggprodukter – förslag till nationella regler (Rapport 8/15) till regeringen. Rapporten har remissbehandlats och bereds inom . I rapporten föreslås bl.a. att ska införa nationella regler för gränsvärden för emission av hälsoskadliga kemiska ämnen från byggprodukter som används för att konstruera golv-, vägg- och innertakssektioner. Med beaktande av Kemikalieinspektionens rapport bedömer regeringen att det inte är lämpligt att införa en skatt på de aktuella produkterna och avser därför inte att gå vidare med förslag. Regeringen avser att invänta beredningen av Kemikalieinspektionens rapport för att få en helhetsbild av vilka åtgärder som krävs när det gäller hälsofarliga kemikalier i byggprodukter. Om det efter beredningen av rapporten framkommer att det finns ett behov av en skatt på området återkommer regeringen i frågan. Utskottet delar regeringens bedömning att det inte finns skäl att föregripa Kemikalieinspektionens bedömning av vilka styrmedel som kan vara lämpliga i detta avseende och att en skatt på de aktuella produkterna därför inte bör införas. Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon Utskottets förslag i korthet avstyrker motionsförslagen om att införa en omvänd miljöbilsbonus i form av en förhöjd fordonsskatt och om att införa ett bonus–malus-system som tar hänsyn till utsläpp av avgaser och partiklar. Jämför avvikande meningarna 4 (L) och 5 (KD). Bonus–malus-utredningen överlämnade sitt betänkande Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon (SOU 2016:33). I betänkandet föreslås att systemet ska träda i kraft . Utredningens betänkande bereds nu vidare inom . Regeringen avser att införa ett bonus–malus-system som innebär en väsentlig ambitionshöjning när det gäller den miljöstyrande effekten jämfört med dagens system, . För att ge fortsatt stöd för bilar med låga utsläpp föreslår regeringen en förlängning av den s.k. supermiljöbilspremien och av den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar. Liberalerna föreslår i partimotionerna 2016/17:3419 av m.fl. yrkande 5 i denna del respektive i partimotion 2016/17:1070 av m.fl. yrkande 14 en omvänd miljöbilsbonus där bilar som enligt gällande regelverk inte skulle vara berättigade till en miljöbilspremie får en förhöjd fordonsskatt med . föreslår i partimotion 2016/17:3320 av m.fl. yrkande 5 i denna del att ett enkelt och välfungerande bonus–malus-system som tar hänsyn till utsläpp av avgaser och partiklar införs. Förslaget innebär en budgetförstärkning för åren 2017–2018 för att sedan övergå till en kostnad för staten. Bonus–malus-utredningens betänkande bereds inom . Utskottet finner inte något skäl att föregå beredningen och avstyrker motionsförslagen. Undantag från trängselskatt i i Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att de särskilda bestämmelserna om undantag från trängselskatt i i bör träda i kraft . Det undantag som regeringen har föreslagit i propositionen Särskilda bestämmelser om undantag från trängselskatt i i (prop. 2015/16:191) förutsätter ändringar av de tekniska systemen, bl.a. systemändringar i Transportstyrelsens centrala datasystem och upphandling av och montering av ny utrustning. Det är ännu inte möjligt att säga säkert när detta kan vara klart. Regeringens förhoppning är dock att ändringarna ska kunna träda i kraft . Utskottet delar regeringen bedömning att de särskilda bestämmelserna om undantag från trängselskatt för i bör träda i kraft . Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att sänka reklamskatten och höja gränsen för återbetalning av skatt och redovisningsskyldighet. avstyrker motionsförslaget om att avskaffa reklamskatten. Jämför avvikande meningen 1 (M). lämnade ett tillkännagivande till regeringen om möjligheten att stegvis påbörja processen med att avveckla reklamskatten för dagspressen. Regeringen förklarade i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, s. 319 f.) att ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten för bl.a. dagspressen ska tas genom att skatten ska sänkas med motsvarande fr.o.m. och med ytterligare fr.o.m. . Skattesänkningen bör lämpligen fördelas på så sätt att av inkomstbortfallet för staten avser annonser i periodiska publikationer och avser övriga annonser och reklam (punkt 18). En sådan fördelning bedöms inte utgöra statligt stöd. Vidare anses en sådan fördelning mer lämplig än en hantering där hela nedsättningen endast kommer en bransch till godo. För annonser i periodiska publikationer bedöms en sänkning av skattesatsen från till kombinerat med en höjning av gränsen för återbetalning av skatt från till vara den lämpligaste utformningen av skattesänkningen. Genom denna förändring bedöms färre skattskyldiga för annonser i självständiga periodiska publikationer behöva betala reklamskatt. De skattskyldiga som fortfarande behöver betala sådan reklamskatt får både sänkt skattesats och ett höjt grundavdrag genom den höjda gränsen för återbetalning (grundavdraget på ökar till genom höjningen av gränsen för återbetalning). För övriga annonser och reklam bör skattesänkningen lämpligen utformas på så sätt att en sänkning av skattesatsen från till kombineras med en höjning av redovisningsgränsen från till . I motion 2016/17:2749 av (M) föreslås att reklamskatten ska avskaffas. En ordning där staten dikterar olika villkor och skattesatser för olika medier rimmar illa med en demokratisk syn på yttrandefrihet. Vad gäller möjligheten att stegvis påbörja processen med att avveckla reklamskatten för dagspressen tillkännagav att finansieringen av avvecklingen bör genomföras på det sätt som regeringen anser är möjligt och lämpligt. Regeringen har i budgetpropositionen förklarat att ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten för bl.a. dagspressen ska tas genom att skatten ska sänkas med fr.o.m. och med ytterligare fr.o.m. . Utskottet finner inte skäl att göra någon annan bedömning än regeringen vad gäller utformningen av det stegvisa avskaffandet av reklamskatten och tillstyrker propositionen i motsvarande delar. Utskottet anser därför att det inte behövs något särskilt tillkännagivande från om att avskaffa reklamskatten och avstyrker motionen. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att reklamskatten bör sänkas ytterligare . I promemorian Sänkt reklamskatt gjordes bedömningen att skattesänkningen på lämpligen bör fördelas på motsvarande sätt som skattesänkningen , dvs. att av inkomstbortfallet för staten avser annonser i periodiska publikationer och avser övriga annonser och reklam. Regeringen avser att föreslå att skattesänkningen hanteras genom sänkningar av respektive skattesats i enlighet med promemorians förslag. Skattesatsen för annonser i periodiska publikationer bör 2019 därmed sänkas från föreslagna till och skattesatsen för övriga annonser och reklam sänkas från till . Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. En sådan ändring bör träda i kraft . Utskottet har inget att invända mot regeringens bedömning att reklamskatten bör sänkas ytterligare fr.o.m. . Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att höja alkoholskatten. indexerades punktskatten på alkohol med förändringen i konsumentprisindex, KPI. Punktskatten på alkohol har därefter höjts : 2008 höjdes skatten på öl medan alkoholskatten på vin sänktes , 2014 höjdes punktskatten på öl och vin och på sprit och 2015 höjdes punktskatten på öl och vin och på sprit . Inom har promemorian Höjning av alkoholskatten tagits fram. Den svenska alkoholpolitikens mål är att främja folkhälsan genom att minska de medicinska och sociala skadorna av alkohol (prop. 2010/11:47, bet. 2010/11:SoU, rskr. 2010/11:203). Den svenska alkoholpolitiken bygger på kunskapen om att minskad total konsumtion leder till minskade alkoholskador i befolkningen. Detta samband benämns totalkonsumtionsmodellen. Sambandet mellan pris på alkohol och konsumtion av alkohol medför att efterfrågan på alkoholprodukter tenderar att minska när priset på alkohol ökar. Alkoholskatten utgör därför ett viktigt alkoholpolitiskt instrument. Höjd skatt på alkohol bidrar till att uppnå alkoholpolitikens mål och därmed också till att främja en god hälsoutveckling hos befolkningen. Vid förändringar i skatten på alkohol måste hänsyn tas till eventuella effekter på konsumtion av den s.k. oregistrerade alkoholen (resandeinförsel, smuggling, internethandel respektive hemtillverkning). Sammantaget anser regeringen att de alkoholskattehöjningar som föreslås av folkhälsoskäl är väl avvägda vad gäller risken för en ökning av den oregistrerade konsumtionen samt en eventuell negativ påverkan på sysselsättningen i restaurangbranschen. Regeringen föreslår därför (punkterna 20, 22 och 25) att punktskatten på öl, vin, andra jästa drycker än vin eller öl samt mellanklassprodukter ska höjas och att punktskatten på sprit ska höjas . Förslaget om höjd skatt på öl beräknas öka skatteintäkterna med 2017. En höjning av skatten på vin och andra jästa drycker än vin och öl beräknas medföra ökade skatteintäkter med 2017. En höjning av skatten på mellanklassprodukter beräknas öka skatteintäkterna med 2017. En höjning av skatten på sprit beräknas medföra i ökade skatteintäkter 2017. Totalt beräknas de föreslagna punktskattehöjningarna medföra ökade skatteintäkter med 2017. I enlighet med Beräkningskonventioner 2016 antas full övervältring på konsumentpriserna varpå effekten på KPI medför att intäkterna beräknas bli något lägre 2018 och uppgå till . Varaktig effekt beräknas till . accepterar i partimotion 2016/17:3320 av m.fl. yrkande 5 i denna del regeringens inkomstförändringar vad gäller höjd alkoholskatt. Utskottet delar regeringens bedömning att de höjningar av skatten på alkohol som föreslås av folkhälsoskäl är väl avvägda vad gäller risken för en ökning av den oregistrerade konsumtionen samt en eventuell negativ påverkan på sysselsättningen i restaurangbranschen. Utskottet tillstyrker därmed propositionen i motsvarande del. Omräkning av tobaksskatt efter prisutveckling (indexering) Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om att höja skatten på tobak. Jämför avvikande meningen 5 (KD). Enligt bestämmelserna i lagen (1994:1563) om tobaksskatt, förkortad LTS, ska det ske en årlig indexomräkning av tobaksskattesatserna. Syftet är att realvärdesäkra skattesatserna. Senast ska regeringen, med stöd av en bestämmelse i LTS, i en förordning lägga fast det kommande kalenderårets tobaksskattesatser med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen. Skattesatserna bestäms genom att de skattebelopp som anges i LTS multipliceras med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan konsumentprisindex året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . När det gäller cigaretter ska omräkningen endast avse styckeskatten. Konsumentprisindex har mellan ökat . En mervärdesskatteeffekt tillkommer om priset på tobak i motsvarande mån förändras och om köparen är en privatperson. För företag som har rätt att dra av denna ingående mervärdesskatt tillkommer inte någon sådan effekt. Tobaksskattesatserna kommer att framgå av en förordning som regeringen utfärdar senast . föreslår i partimotion 2016/17:3320 av m.fl. yrkande 5 i denna del att tobaksskatten höjs . Beskattningen av tobak innebär en avvägning mellan behovet av att minimera tobakens skadeverkningar och risken för att höga skattesatser leder till ökad smuggling, illegal handel och annan brottslighet. omräknas också skattesatserna för tobak med konsumentprisindex, KPI, i syfte att realvärdesäkra skattesatserna. Utskottet anser att beskattningen av tobak är väl avvägd och att det därför inte finns anledning att höja tobaksskatten. Utskottet avstyrker motionen. Definition av beskattningsår för vissa punktskatter Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker bl.a. regeringens förslag om en definition av beskattningsår för vissa punktskatter, om tidpunkt för ansökan om återbetalning av eller kompensation för punktskatt och om en hänvisning till definition av beskattningsår i skatteförfarandelagen. För att undvika oklarheter kring hur beskattningsår ska definieras vid omprövning eller överklagande av punktskatt enligt beslut om återbetalning av eller kompensation för punktskatt föreslår regeringen (punkterna 21, 22, 23 och 31) att ett tillägg görs till definitionen av beskattningsår i skatteförfarandelagen. Ett sådant tillägg bör avse såväl återbetalning enligt lagen (1994:1563) om tobaksskatt, lagen (1994:1564) om alkoholskatt och lagen (1994:1776 ) om skatt på energi som återbetalning enligt lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. Vad gäller tidpunkten för ansökan om återbetalning av eller kompensation för punktskatt gör regeringen, med hänvisning till samma skäl som anges i proposition 2006/07:13 Anpassningar av energibeskattningen till energiskattedirektivet, m.m., bedömningen att tidsfristen för en ansökan om återbetalning eller nedsättning bör lämnas oförändrad. Regeringen föreslår vidare att en hänvisning till definitionen av beskattningsår för punktskatt ska införas i respektive punktskattelag. Förslaget innebär att det tydligt går att utläsa inom vilken tid ett beslut om beskattning vid oegentlighet kan omprövas eller överklagas. Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag och tillstyrker propositionen i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att inte införa en avståndsbaserad vägslitageavgift och om att höja fordonsskatten. Jämför avvikande meningarna 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (L). säger i partimotion 2016/17:3350 av m.fl. yrkande 5 i denna del nej till en avståndsbaserad vägslitageavgift. motsätter sig i partimotion 2016/17:2102 av m.fl. yrkande 5 i denna del att en kilometerskatt införs. föreslår i partimotion 2016/17:3494 av m.fl. yrkande 3 i denna del att fordonsskatten förstärks genom att koldioxidbeloppet höjs till samt att gränsen för koldioxidbeloppet sänks till 102. Vidare föreslås att grundbeloppet sänks till Förslaget innebär en offentligfinansiell förstärkning om 2017. Liberalerna motsätter sig i partimotion 2016/17:3419 av m.fl. yrkande 3 i denna del att kilometerskatten införs. Införandet av en s.k. kilometerskatt kommer att innebära avsevärt dyrare transporter och därmed sämre konkurrensvillkor. Det påverkar industrin, företagandet och jobben negativt och hämmar den regionala tillväxten. Regeringen tillsatte en utredning för att analysera hur en avståndsbaserad vägslitageskatt för tunga fordon kan utformas (dir. 2015:47). Regeringen anförde bl.a. att en avståndsbaserad skatt för tung trafik skulle kunna öka möjligheterna till kontroll av tunga vägtransporter och möjligheterna till styrning mot miljövänligare fordon samt bidra till att långväga godstransporter flyttas från lastbilar till tåg och sjöfart. Regeringen anförde vidare att det därför finns skäl att i högre grad internalisera den tunga trafikens kostnader för samhällsekonomin genom att införa en avståndsbaserad skatt för tunga fordon som omfattar utländska och svenska lastbilsåkare som trafikerar de svenska vägarna. Regeringen har i årets budgetproposition aviserat att ambitionen är att en vägslitageskatt ska införas. Utskottet anser inte att det med anledning av motionerna finns skäl att föregripa regeringens beredning av en avståndsbaserad vägslitageskatt. Utskottet är heller inte berett att föreslå en ändring av bestämmelserna om fordonsskatt. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om en ökad nedsättning av koldioxidskatt på diesel som används i jord-, skogs- och vattenbruket, om ytterligare nedsättning respektive om att avskaffa koldioxidskatten på diesel i samma sektorer. Jämför avvikande meningarna 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (L). föreslår i partimotion 2016/17:3350 av m.fl. yrkande 5 i denna del en tillfällig nedsättning av koldioxidskatt på diesel som används i jord-, skogs- och vattenbruket. Nedsättningen föreslås öka med per liter. satsar 2017 och 2018 på den tillfälliga nedsättningen. föreslår i partimotion 2016/17:2102 av m.fl. yrkande 5 i denna del att skatten på drivmedel för jord- och skogsbruksändamål sänks till dansk nivå mot bakgrund av att svenska och danska bönder verkar på en gemensam europeisk marknad. Motionärerna föreslår vidare i motionen yrkande 5 en omsvängning av svensk biodrivmedelspolitik så att produktion baserad på råvaror från jordbruket inte gynnas. Skillnaden i bränsleskatt och koldioxidskatt mellan jordbruksbaserade biodrivmedel jämfört med fossila bränslen bör elimineras. I motion 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 1 delvis föreslås mot bakgrund av att svenska bönder konkurrerar på samma marknad som danska bönder att skatten på diesel för lant- och skogsbruket sänks till den nivå som råder i , dvs. föreslår i partimotion 2016/17:3494 av m.fl. yrkande 3 i denna del att återbetalningen av dieselskatten inom jord-, skogs- och vattenbruket höjs med mer än regeringens förslag. Förslaget förväntas medföra i lägre skatteintäkter 2017. Liberalerna föreslår i partimotion 2016/17:3419 av m.fl. yrkande 3 i denna del att nedsättningen av energiskatten på diesel för arbetsmaskiner i jord-, skogs- eller vattenbruksverksamhet avskaffas för att öka drivkrafterna för jordbruket att ytterligare bidra till klimatomställningen. innebär förändringen att statens skatteintäkter ökar med . Liberalerna föreslår i partimotion 2016/17:1070 av m.fl. yrkande 19 i denna del att dieselsubventionerna till jordbruket successivt avskaffas. från underströk vikten av att avskaffa olika former av subventioner och stöd till fossila bränslen. Med hänsyn till den utsatta konkurrenssituation som det svenska jord- och skogsbruket befinner sig i gjorde regeringen bedömningen i budgetpropositionen att näringarna borde kompenseras fullt ut för den höjning av energiskatten på dieselbränsle som gjordes 2016. Regeringen föreslog därför att befrielsen från koldioxidskatt för dieselbränsle i arbets-maskiner i jord-, skogs- och vattenbruksverksamheterna skulle ökas. Regeringen föreslog vidare att en ytterligare befrielse från koldioxidskatt t.o.m. skulle medges i syfte att kompensera för energiskattehöjningen på dieselbränsle. beslutade i enlighet med förslagen. Utskottet finner nu inte skäl att tillstyrka förslag om förändringar på området, varför motionsförslagen avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att inte införa en nationell flygskatt, om att införa en europeisk flygskatt, om att inte införa skatt på handelsgödsel respektive att införa en läckageskatt utformad med den avskaffade handelsgödselskatten som utgångspunkt, om att införa skatt på avfallsförbränning, plastpåsar och torv samt om att införa en kemikalieskatt på kläder.