yttr · H405SkU1y · 2016-11-11 00:00:00 — har gett skatteutskottet tillfälle att yttra sig över avsnittet Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor i regeringens proposition 2016/17:1 Budgetpropositionen samt de motioner som kan komma att väckas med anledning av detta avsnitt. Utskottet har behandlat ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution i yttrande 2016/17:SkU2y Ramar för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. I detta yttrande behandlar utskottet övriga frågor i det aktuella avsnittet. Utskottet instämmer i regeringens bedömning när det gäller inriktningen av skattepolitiken, tillstyrker de förslag som regeringen lägger fram i propositionen och har ingen invändning mot de bedömningar och övriga ställningstaganden som regeringen redovisar. Utskottet tillstyrker att regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster godkänns och de preliminära beräkningarna av statsbudgetens inkomster godkänns. Utskottets ställningstaganden innebär bl.a. följande förändringar på skatteområdet fr.o.m. . Den nedre och övre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt på beskattningsbara förvärvsinkomster begränsas och ska för räknas upp med förändringen i konsumentprisindex plus en procentenhet. Den nedre skiktgränsen uppgår därmed till och den övre skiktgränsen till för . Utskottet godtar regeringens bedömning i fråga om att den övre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt på beskattningsbara förvärvsinkomster räknas upp med förändringen i konsumentprisindex plus en procentenhet. Den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar förlängs med . Den maximala nedsättningen begränsas dock till . RUT-avdraget utvidgas till att även omfatta reparation och underhåll av vitvaror som utförs i bostaden. Reseavdragets beloppsgräns över vilken utgifter för inställelseresor samt för resor mellan bostaden och arbets- respektive utbildningsplatsen får dras av höjs från till . Utskottet godtar regeringens avisering om att bestämmelser om ett golv för statslåneräntan bör införas i skattelagstiftningen. Ett avdragsförbud för ränta på vissa efterställda skulder införs. Tidpunkten för värdeöverföring vid tillämpning av reglerna om koncernbidrag fastställs. Ändring av beräkningen av beloppsspärren i reglerna om begränsning av underskottsavdrag vid vissa ägarförändringar. Avdragsrätten för representationsmåltider slopas vid inkomst-beskattningen. Intäktsräntan på skattekontot ändras. Dieselbränsle som förbrukas i skepp och båtar i yrkesmässig jord-, skogs- och vattenbruksverksamhet befrias från koldioxidskatt, med per kubikmeter dieselbränsle . Energiskatten på el för större datacenter sänks. En punktskatt på kemikalier i vissa vitvaror införs, med per kilo vara för vitvaror och per kilo vara för övrig elektronik. Det maximala skattebeloppet ska dock uppgå till per vara. Punktskatten på öl, vin, andra jästa drycker än vin eller öl samt mellanklassprodukter höjs och punktskatten på sprit höjs . Reklamskatten sänks som gränsen för återbetalning respektive redovisningsskyldighet höjs. Avdraget för mervärdesskatt som avser måltider eller liknande förtäring vid representation medges med högst den ingående mervärdesskatten på en utgift på per person och tillfälle. Vidare införs en möjlighet för beskattningsbar person vars omsättning inte överstiger att befrias från mervärdesskatt. Mervärdesskatte-satsen på reparationer av cyklar, skor, lädervaror, kläder och hushållslinne sänks från till . , har lämnat var sin avvikande mening. Begränsad uppräkning av skiktgränserna för statlig inkomstskatt Skatten för pensionärer och äldre som jobbar Förlängning av den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar Skattereduktion för reparation och underhåll av vitvaror Avdrag för övriga utgifter Stöd av mindre betydelse Ändrade regler för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad Golv för statslåneräntan i skattelagstiftningen Ökad beskattning av företag i finanssektorn och vissa förenklingar på företagsskatteområdet Avdragsrätt för representationsmåltider – slopad avdragsrätt vid inkomstbeskattning Lika beskattning av dieselbränsle i båtar och skepp inom jord-, skogs- och vattenbruk Vissa frågor på elskatteområdet Lägre energiskatt på el för större datacenter Kommande skatteförändringar på energiområdet Omräkning av koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen efter prisutveckling respektive reala inkomstökningar Skatt på golvbeläggningsmaterial, väggbeklädnad och takbeklädnad av polymerer av vinylklorid Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon Undantag från trängselskatt i i Omräkning av tobaksskatt efter prisutveckling (indexering) Definition av beskattningsår för vissa punktskatter Avdragsrätt för representationsmåltider – utökad avdragsrätt för mervärdesskatt Sänkt mervärdesskatt på vissa reparationer Slopad gruppregistrering för mervärdesskatt Övriga frågor om skattesatser på mervärdesskatteområdet Ändrad intäktsränta på skattekontot Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen 1.Skattefrågor i budgetpropositionen 2017 (M) 2.Skattefrågor i budgetpropositionen 2017 (SD) 3.Skattefrågor i budgetpropositionen 2017 (C) 4.Skattefrågor i budgetpropositionen 2017 (L) 5.Skattefrågor i budgetpropositionen 2017 (KD) Utskottets förslag i korthet Utskottet instämmer i regeringens bedömning när det gäller inriktningen av skattepolitiken och föreslår att , , , och förslag om en annan inriktning avslås. Jämför avvikande meningarna 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen föreslår (punkt 1 i denna del) att godkänner riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . De budgetförstärkningar som regeringen föreslår får i flera fall effekt än 2017. Regeringen prioriterar strukturellt riktiga budgetförstärkningar framför kortsiktiga åtgärder. Regeringen anser att det är viktigt att fortsätta att bedriva en ansvarsfull ekonomisk politik. Det är även angeläget att bygga upp marginaler för att möta nästa konjunkturnedgång. Detta kräver såväl generell kostnadskontroll som ett rättvist och väl fungerande skattesystem med en låg grad av skatteundan-dragande. Offentliga medel ska användas så effektivt och ändamålsenligt som möjligt för att uppnå största möjliga nytta. Regeringen har även utvecklat arbetet för att stärka jämställdhetsbudgeteringen i utformningen av budgetpolitiken. För att minska den administrativa bördan för små verksamheter med liten omsättning föreslår regeringen även att en omsättningsgräns för mervärdesskatt införs. Stimulanser och ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om det svenska samhället, och miljöskatternas styrande effekt ska öka. Väl avvägda och väl utformade miljöskatter gör att miljökvalitetsmålen kan nås på ett kostnadseffektivt sätt. Högre ambitioner och en ökad användning av miljöskatter får också som konsekvens att miljöskatteintäkterna ökar. Regeringen har tillsatt en utredning som ska utreda hur en vägslitageskatt för svenska och utländska tunga lastbilar kan utformas (dir. 2015:47). Därtill har regeringen tillsatt en utredning som ska analysera hur en skatt på flygresor kan utformas (dir. 2015:106). Regeringens ambition är att skatterna ska införas. Regeringen underlättar utvecklingen mot en cirkulär ekonomi, bl.a. genom arbetet med ett nationellt skogsprogram och samverkansprogrammet för en cirkulär biobaserad ekonomi. Därför föreslår regeringen i denna proposition en skattereduktion för reparationer och underhåll av vitvaror samt att mervärdesskatten sänks för vissa reparationer. träffades en ramöverenskommelse mellan samt , och om den långsiktiga energipolitiken. Med anledning av detta aviseras vissa åtgärder på skatteområdet i denna proposition. Regeringen har genomfört stora satsningar på solel. Exempelvis är de medel som avsatts för investeringsstödet för solel 2017 åtta gånger högre än de var 2015. Den omsättningsgräns för mervärdesskatt som regeringen föreslår underlättar för mikroproducenter av förnybar el, exempelvis villaägare med solceller som säljer sitt överskott av egenproducerad el. Regeringen anser att solelen behöver främjas ytterligare. Regeringen ser därför skyndsamt över förutsättningarna för att skattemässigt gynna solenergi, i synnerhet den el som produceras och förbrukas bakom en och samma anslutningspunkt. Det är även viktigt att intensifiera arbetet med att bekämpa skattebrott, skattefusk och skatteundandragande. Regeringen arbetar aktivt med dessa frågor och har presenterat ett flertal åtgärder. I denna proposition föreslås att och tillförs medel för att förstärka och intensifiera arbetet med att bekämpa skattebrott, skattefusk och skatteundandragande. Förstärkningen avser både respektive myndighets åtgärder och det arbete som sker i samverkan mellan myndigheterna. Skatteflykt och skattefusk ska bekämpas. Ansvariga myndigheter utvecklar löpande arbetssätt och samverkan, bl.a. genom att ta del av andra länders erfarenheter. Regeringen följer dessa insatser noga. Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att lämna en rapport till regeringen med goda exempel på åtgärder mot skatteflykt och skattefusk i andra länder samt föreslå andra relevanta åtgärder för att minska skatteflykt och skattefusk i . Rapporten ska redovisas till regeringen och kommer att vara ett underlag vid prioriteringar av framtida åtgärder för att ytterligare motverka skatteflykt och skattefusk i . Regeringen avser att vidta de åtgärder som krävs för att komma åt detta. Regeringen kommer även att se över om en högre kostnadsränta bör tas ut i de fall den skattskyldiga har gjort en frivillig rättelse. Kampen mot ojämlikheten är en viktig del av samhällsbygget. Regeringen har genomfört viktiga satsningar för att stärka de ekonomiska marginalerna för hushåll med svag ekonomi. Även regeringens satsningar på den gemensamma välfärden har stor betydelse för att minska inkomstskillnaderna. kommer regeringens politik därför att fortsätta att fokusera på att minska klyftorna och öka sammanhållningen i samhället. Den generella välfärden, socialförsäkringssystemen och skattepolitiken är centrala delar i det arbetet. Arbetet mot skatteflykt, skatteundandragande och penningtvätt behöver fortsätta, på såväl internationell som nationell nivå. Regeringen har presenterat ett program med tio åtgärder som kommer att prioriteras i detta arbete. En av de prioriterade åtgärderna är att stärka förutsättningarna för utvecklingsländer att bekämpa kapital- och skatteflykt, eftersom detta ofta drabbar fattiga länder särskilt hårt. En annan prioriterad åtgärd är att införa automatiskt informationsutbyte om verkliga ägare. En tredje prioriterad åtgärd är att vidta ytterligare åtgärder mot inhemskt skattefusk och svartarbete. Som framgår av regeringens 10-punktsprogram mot skatteflykt har regeringen för avsikt att tillsätta en utredning för att se över bestämmelserna om beräkning av skattetillägg. Syftet med utredningen ska vara att förstärka skattetilläggets allmänpreventiva effekt och att göra sanktionssystemet mer legitimt och rättvist. Av 10-punktsprogrammet framgår också att regeringen avser att tillsätta en utredning som ska se över möjligheterna att införa en skyldighet för bl.a. skatterådgivare att informera om skatteupplägg. antog riktlinjer för skattepolitiken (prop. 2014/15:100 avsnitt 5.5, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254). Enligt riktlinjerna är skattepolitikens främsta syfte att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Skatterna ska tas ut på ett sätt som är förenligt med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattepolitiken ska vid sidan om att säkra goda och stabila skatteintäkter även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och hög sysselsättning, ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Skattepolitiken bör därutöver utformas enligt ett antal vägledande principer. Dessa principer kan sammanfattas enligt följande: • Ett legitimt och rättvist skattesystem • Generella och tydliga regler • Beskattning i nära anslutning till inkomsttillfället • Hållbara regler i förhållande till EU. Flera av regeringens förslag bidrar till att finansiera reformer och understöder därigenom en långsiktigt hållbar finansiering av den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. För att öka rörligheten på bostads- och arbetsmarknaden bedömer regeringen att reglerna för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad bör ändras. Förslaget att begränsa uppräkningen av de nedre och övre skiktgränserna för statlig inkomstskatt bedöms minska skillnaden i ekonomiska förutsättningar mellan olika grupper. Förslaget om sänkta arbetsgivaravgifter för enskilda näringsidkare (växa-stöd för den först anställda) förväntas leda till minskad arbetslöshet och ökad sysselsättning. Förändringen av skattskyldigheten för energiskatt på elektrisk kraft förenklar regelverket och minskar den administrativa bördan på ett sätt som bedöms stimulera elektrifiering av fordonsflottan och öka intresset för mikroproduktion av elektrisk kraft. Även införande av en omsättningsgräns för mervärdesskatt bedöms bl.a. förenkla för mikroproducenter av elektrisk kraft. Inom miljöpolitikens område bedöms vidare att förslaget om att införa en skatt på kemikalier i viss elektronik bidrar till att minska förekomsten, spridningen och exponeringen av farliga ämnen gentemot människor och miljö. Förslagen om att utvidga RUT-avdraget till att omfatta reparation och underhåll av vitvaror och att sänka mervärdesskatten på vissa reparationer bidrar till minskad miljöbelastning genom att styra konsumtion, resursanvändning och investeringar i en mer hållbar riktning. Vidare innebär förslaget om att förlänga den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar en fortsatt styrning mot en fossilfri fordonsflotta. Förslagen är en del i arbetet för en biobaserad och cirkulär ekonomi och för att nå målet att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Förslagen om att ändra avdragsrätten för representationsmåltider förenklar tillämpningen och innebär att mervärdesskattereglerna i dessa delar blir förenliga med Motverkande av skatteundandragande står högt upp på den politiska agendan såväl i som i andra länder. Internationella uppskattningar av skatteundandragandet tyder på att mycket stora belopp går förlorade för världens länder. bedömer t.ex. att EU-länderna förlorar på organiserade momsbedrägerier, och konservativa bedömningar från talar om ett globalt skatteundandragande inom företagsbeskattningen på 100–. Det bedrivs därför ett internationellt arbete i de här frågorna, bl.a. inom ramen för G20/projekt mot skattebaserosion och vinstflyttning (BEPS) och genom det globala forumet för transparens och informationsutbyte på skatteområdet. presenterade Europeiska kommissionen ett åtgärdspaket mot skatteflykt som innehöll rättsligt bindande åtgärder för att ta itu med aggressiv skatteplanering och en extern strategi för att främja god förvaltning i skattefrågor internationellt. Åtgärdspaketet bestod av: • Förslag till direktiv mot skatteundandragande • Rekommendation om genomförande av åtgärder mot missbruk av • Förslag till direktiv om land-för-landrapporter och automatiskt utbyte av sådana • Meddelande om en extern strategi för effektiv beskattning. antog rådet direktivet mot skatteundandraganden. Direktivets syfte är att motverka skatteundandraganden i företagssektorn på den inre marknaden. Direktivet innebär en minimistandard och omfattar fem olika åtgärder varav tre i huvudsak överensstämmer med rekommen-dationer. Räntebegränsningsregeln syftar till att avhålla företag från att ingå artificiella skuldförhållanden i syfte att minimera skatten. Regeln om utflyttningsbeskattning ska förhindra företag att flytta tillgångar till ett annat land enbart för att undvika beskattning. Den allmänna regeln mot missbruk ska motverka aggressiv skatteplanering när andra regler inte gäller. Regeln om kontrollerade utländska bolag (CFC-regeln) ska förhindra vinstöverföring till länder med ingen eller låg skatt. Hybridreglerna ska hindra företag från att utnyttja länders skillnader i den skattemässiga behandlingen av företag och finansiella instrument i syfte att undvika beskattning. Direktivet ska, med vissa undantag, vara genomfört . undertecknade regeringen ett multilateralt avtal om att genomföra och tillämpa den globala standarden för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton. Den globala standarden och modeller för avtal har tagits fram inom . hade 82 länder undertecknat avtalet. Den globala standarden har även tagits in i genom ändringar i direktivet om administrativt samarbete. Det automatiska utbytet av upplysningar om finansiella konton ska påbörjas respektive 2018. Regeringen verkar för att ytterligare länder ska ansluta sig till den globala standarden. undertecknade regeringen ett multilateralt avtal om land-för-land-rapportering och automatiskt utbyte av sådana rapporter. En modell-lagstiftning och ett modellavtal har tagits fram inom . Avtalet innebär att det ska införas gemensamma bestämmelser om land-för-land-rapporter som upprättas av stora multinationella koncerner. Land-för-land-rapporterna ska innehålla uppgifter om intäktsbelopp, vinst före inkomstskatt, betald och ackumulerad inkomstskatt, antalet anställda, aktiekapital, outdelad vinst och materiella anläggningstillgångar. Land-för-land-rapporterna ska lämnas av koncernerna till skattemyndigheterna. Skattemyndigheterna ska sedan utbyta rapporter med varandra. Rapporterna ska i huvudsak användas för övergripande riskanalyser om skattebaserosion och vinstflyttning på internprissättningsområdet. hade 44 länder undertecknat avtalet. Rådets direktiv om administrativt samarbete antogs . antogs ett förslag till ändring i direktivet som innebar att den globala standarden för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton togs in i direktivet. antogs ett förslag till ändringar i direktivet som syftar till att säkerställa att upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning utbyts automatiskt mellan medlemsstaterna och i begränsad utsträckning även med kommissionen. Det automatiska utbytet ska påbörjas . Utbytet ska i vissa fall även ske retroaktivt. antogs ett förslag till ändring i direktivet som innebär ett gemensamt regelverk för land-för-land-rapportering från stora multinationella koncerner till skattemyndigheterna och ett automatiskt utbyte av dessa rapporter mellan skattemyndigheterna. Ändringarna innebär att standard för land-för-land-rapportering tas in i direktivet. Regeringen har för avsikt att lämna en proposition om de ändringar i svensk lagstiftning som behövs för att genomföra standard och ändringarna i direktivet. föreslog Europeiska kommissionen ytterligare ändringar i direktivet för att uppnå ökad insyn i och bättre bekämpning av skatteundandragande och skatteflykt. Förslaget, som presenterades på möte , innebär att det införs bestämmelser som ger skattemyndigheterna tillgång till upplysningar som samlats in i enlighet med penningtvättsdirektivet. I partimotionerna 2016/17:3350 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:3494 av m.fl. (C) yrkande 1, 2016/17:3419 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2016/17:3320 av m.fl. (KD) yrkande 1 redovisas Alliansens inriktning av skattepolitiken. Alliansen sätter människan i centrum. Alliansens politik syftar till att bygga ett samhälle som tar till vara varje människas förmåga, där alla får förut-sättningar att växa och skapa, och där man gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. Det kräver en ansvarsfull ekonomisk politik som bygger upp motståndskraft mot kriser och det kräver reformer som leder till att fler kommer i arbete. Med fler sysselsatta i näringslivet ökar produktions-förmågan. Därmed vidgas utrymmet för hushållens konsumtion, och de skatte-intäkter som finansierar välfärden ökar. Bara genom att fler kommer i arbete kan vi säkerställa mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . Alliansen är enig om att budgetförstärkningarna bör ske genom såväl intäktsökningar som utgiftsminskningar framöver. Det är också centralt att budgetförstärkningarna samt finansieringen av reformer inte ska ske genom att skatten på jobb och företagande höjs. En lika viktig utgångspunkt är att budgetförstärkningarna inte ska påverka välfärdens kärnverksamheter. På inkomstsidan finns flera möjliga åtgärder. är den finansiella sektorn undantagen från mervärdesskatt i EU-länderna, vilket bidrar till att beskattningen är lägre än för andra delar av näringslivet. En utgångspunkt bör vara att, på samma sätt som i , utjämna skatteuttaget genom en viss höjning av de sociala avgifterna inom den finansiella sektorn. Hänsyn bör, vid en sådan utjämning av skatteuttaget, tas till de förändringar i beskattning vid efterställda lån som genomfördes . Också den kommersiella fastighetssektorn beskattas mindre än andra delar av näringslivet. Skatteplanering genom paketering av fastigheter kan motverkas. För att ytterligare motverka fusk bör även nivåerna i skatte- och tulltilläggen höjas. Miljöstyrningen bör förstärkas, t.ex. genom att se över beskattningen för personbilar och fordon som har särskilt stora utsläpp av växthusgaser. Effektiva ekonomiska styrmedel, exempelvis ytterligare miljöskatter, bör införas och undantag från existerande miljöskatter bör kontinuerligt omprövas. Kväveoxidavgiften bör också göras om till en skatt. Allianspartierna fick igenom avgörande förslag för att skapa ordning och reda i mottagandet, en bättre etablering och dämpa kostnadsökningarna. Uppgörelsen innebär bl.a. att tillfälliga uppehållstillstånd blir huvudregel med rätt till familjeåterförening, tydligare försörjningskrav vid anhöriginvandring och ett stärkt återvändande. Vidare föreslås en stärkt kostnadskontroll i mottagandet och etableringen genom bl.a. tydligare krav för att få försörjningsstöd. beslutades om viktiga alliansförslag för att stärka integrationen, som ett breddat RUT-avdrag och lärlingsanställningar för nyanlända, samt att utreda lagliga vägar för att söka asyl i EU. Drivkrafterna för att arbeta måste vara starkare än drivkrafterna att vara frånvarande från arbetsmarknaden. Om man är sjuk eller av andra skäl inte kan arbeta ska vi ha trygghetssystem som fungerar. Men det ska alltid vara lönsamt att ta ett jobb och bidra till det gemensamma. Då duger det inte att skatten höjs och att socialförsäkringssystemen blir så generösa att det inte längre lönar sig att arbeta. Alliansregeringen förbättrade företagsklimatet avsevärt. Bolagsskatten och socialavgifterna sänktes och de ekonomiska drivkrafterna för att driva företag förbättrades. Regeringens politik går däremot i motsatt riktning med höjda kostnader på arbete, höjd skatt på företagande och ökat regelkrångel. Under alliansregeringen ökade arbetskraftsdeltagandet kraftigt, men har utvecklingen stått still och enligt förväntas arbetskraftsdeltagandet till och med sjunka . För att bryta utvecklingen krävs utbudsreformer som gör det mer lönsamt att arbeta. Detta är särskilt viktigt för gruppen äldre, som ökar som andel av befolkningen och som i många fall skulle kunna arbeta till innan pension och bidra med kompetens och erfarenhet. I stället för att som regeringen öka beskattningen på äldres arbete vill Alliansen sänka inkomstskatterna och socialavgifterna för att göra det mer lönsamt att vara kvar på jobbet. Nystartade företags kompetensförsörjning är en viktig fråga för att särskilt främja entreprenörskap och innovation. upplever många entreprenörer svårigheter med att erbjuda marknadsmässiga löner till nyckelpersoner innan företaget börjat visa vinst.