yttr · H305AU3y · 2016-05-27 00:00:00 — En person med låg ingångslön eller som arbetar deltid skulle med första-jobbet-avdraget få en skattelättnad som, i förhållande till inkomsten, är tre till fyra gånger så stor som skattelättnaden för dem som har högre inkomster. Drivkrafterna för jobb bland nyanlända behöver stärkas också . vill därför återinföra den s.k. jobbstimulansen i etableringsersättningen, dvs. att en person kan få ersättning som han eller hon har ett arbete med lön inom etableringsplanen. På samma gång bör aktivitetskraven skärpas. Deltagande i insatser ska följas upp . För att ge unga utan utbildning och utrikes födda utan svenska erfarenheter är det helt avgörande med betydligt större möjligheter och incitament att ta klivet in på arbetsmarknaden. Det krävs också ökade drivkrafter för företag att anställa. Därför föreslår vi bl.a. en ny anställningsform, en tidsbegränsad s.k. första-jobbet-anställning som ska innehålla vissa utbildningsinslag där arbetsgivaren och arbetstagaren kommer överens om vad utbildningsinnehållet ska bestå av. Tjänstenäringen är särskilt viktig för utrikes föddas företagande. Inom ramen för den migrationsöverenskommelse som slöts mellan regeringen och allianspartierna ska RUT-avdraget breddas till flyttjänster, trädgårdstjänster och it-tjänster, i linje med allianspartiernas förslag. Sedan regeringen sänkte taket i RUT-avdraget har dock färre nya företag startat och därmed minskar möjligheten att skapa nya jobb. Därför bör det nuvarande taket dubbleras till och person, som antalet tjänster som omfattas av RUT-avdraget nu kommer att breddas. är principiellt för lönestöd eftersom det sänker arbetsgivarnas kostnader för att anställa nyanlända och personer med låg utbildningsbakgrund. Dagens lönestöd fungerar för dåligt och är för krångliga och administrativt tungrodda. För att fler ska kunna få ett första jobb vill vi ersätta befintliga stöd med ett nytt som är betydligt enklare. Förslaget innebär att nio lönestöd – nystartsjobb, särskilt nystartsjobb, nystartsjobb för deltidsarbetslösa, särskilt anställningsstöd, förstärkt särskilt anställningsstöd, instegsjobb, extratjänster, traineetjänst i välfärden och traineetjänst för bristyrken – ersätts med ett. Det nya stödet ska bygga på de av alliansregeringen införda nystartsjobben. Det nya lönestödet ska inte kräva någon arbetsmarknadspolitisk bedömning utan endast att personen är arbetslös eller nyanländ. Arbetslöshetsförsäkringen reformerades under alliansregeringen i syfte att uppmuntra till arbete, öka sysselsättningen och stärka dess roll som omställningsförsäkring. Enligt ekonomiska bedömare som och leder reformer av detta slag till ett ökat deltagande på arbetsmarknaden och därmed till ökad sysselsättning. Motsatt effekt ses med det förslag till höjd arbetslöshetsförsäkring som regeringen lagt fram. bedömer exempelvis att dessa förslag leder till 27 000 färre jobb. En alltför hög ersättning riskerar att förlänga arbetslöshetsperioderna eftersom människor skjuter upp sitt jobbsökande eller ställer för höga krav för att acceptera ett nytt jobb. Nivån på taket i försäkringen samt ersättningens avtrappning bör fortsatt vara sådan att de tydligt uppmuntrar till att söka och ta ett jobb. föreslår därför att taket i arbetslöshetsförsäkringen av arbetslösheten uppgår till per dag och därefter uppgår till per dag. Vi ställer oss bakom förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Vi anser därför att partimotion 2015/16:3406 av och yrkande 1, i de delar som berör utskottets beredningsområde, bör tillstyrkas. Motsvarande delar i den ekonomiska vårpropositionen och i övriga partimotioner bör avstyrkas. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (SD) (SD) och (SD) anför: är på många sätt ett splittrat land, där mycket fokus läggs på olika gruppindelningar snarare än en samhällsövergripande gemenskap. En alltför omfattande invandring har omintetgjort reella möjligheter för de invandrade att möta det svenska samhället. har makthavande partiers politik lagt allt tyngre fokus på att inta en progressiv och normbrytande roll, där särlösningar växt fram och samhället anpassats efter propagandisters önskemål och upplevelser snarare än fastställda behov av förändring. Denna kombination har på ett smärtsamt effektivt sätt brutit ned det kitt som tidigare hållit oss samman. politik, med sin bas i socialkonservatism och nationalism, har i stället sitt fokus på att ge ett så starkt fundament som möjligt för det svenska samhället. Vi värdesätter sammanhållande band mellan medborgarna och vi erkänner ett behov av gemenskap, såväl för den enskilde som för samhället i stort. I vårt är det en självklarhet att samtliga medborgare känner delaktighet i samhället. För detta krävs givetvis att låsningar och begränsningar motarbetas, men minst lika viktigt är att den enskilde tar till vara de möjligheter som finns. Politiken lägger grunden och skapar förutsättningar, men samhället skapas i slutändan av sina invånare. I vårt råder ingen tvekan om medborgarnas samhörighet med varandra. Till skillnad från socialismens önskan om centralstyre och liberalismens fokus på individuella val präglas samhällsbygget av den naturliga solidaritet och tillit som följer av en stark gemenskap. Tillsammans bidrar vi alla till de gemensamma behoven, till säkerheten, välfärden och tryggheten. Det finns många aspekter på att känna sig inkluderad i samhället. En viktig sådan aspekt är att ha ett arbete. De ekonomiska aspekterna är uppenbara; emellertid anser vi också att arbete ger individen en känsla av deltagande, att samhället är något vi bygger upp tillsammans och som är värt att värna och vårda. identifierar åtminstone tre stora problem på den svenska arbetsmarknaden. För det första har vi en växande andel människor som saknar språkkunskaper, relevant utbildning och kontaktnät för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. För det andra har vi en splittring mellan stad och landsbygd, vars arbetsmarknader går i otakt. För det tredje har vi många ungdomar som av olika skäl har svårt att ta steget till egen försörjning. Vi ser emellertid hur tidigare regeringar ständigt misslyckats på arbetsmarknadspolitikens område. Facit efter s.k. instegsjobb, etableringslotsar, traineejobb och andra kostsamma åtgärder från samhällets sida, under både vänsterregeringar och borgerliga regeringar, är direkt uselt, vilket har skapat snedvridning och misstro på arbetsmarknaden. anser att man måste arbeta utifrån ambitionen att skapa ett stabilt samhällsfundament. Det handlar om ett samhälle där människor känner trygghet och samhörighet, där lag och ordning råder, där utbildningssystemet fungerar mycket bättre än , där industrin och övriga näringslivet har rimliga villkor, där stad och land hänger ihop och där skattesystemet ger starka drivkrafter till deltagande på arbetsmarknaden. Det handlar om att erbjuda en attraktiv arbetsmarknad för såväl akademiker som hantverkare, vårdpersonal och servicepersonal. finns det ett större segment lågutbildad okvalificerad arbetskraft. Att sänka inkomstskatten för låginkomsttagare är därför i sammanhanget en mycket viktig åtgärd. Därutöver förordar vi internationellt beprövade åtgärder som lärlingsplatser, yrkeshögskola och riktade utbildningar för att säkra t.ex. industrins behov av kompetens. Men det blir från sida inga motsvarigheter till instegsjobb eller liknande, helt enkelt eftersom det är slöseri med offentliga medel och lätt ger upphov till en skev arbetsmarknad med tillhörande bidragsfusk. Vi tror inte på lönesubventioner eller skattelättnader som utgår från i vilket land man är född. Vem som får ett visst arbete styrs av erfarenhet, kompetens och långsiktiga behov, vilket arbetsgivaren bäst kan avgöra i de allra flesta fall. Uppenbara fall av diskriminering beivras. Det är redan reglerat i lag, men självklart ska det också vara förbjudet att diskriminera svenskar. Detta, anser vi, är rätt väg att gå för att i slutändan befrämja inkludering av alla grupper i samhället. Det pågår en tämligen intensiv debatt om de s.k. lägstalönerna och huruvida dessa ligger på en rimlig nivå i . I stället för att som vissa partier förespråkar sänka lönerna vill vi låta utreda en modell där man tvärtom sänker inkomstskatterna för de lägre arbetsinkomsterna. En utgångspunkt bör vara att ingen betalar inkomstskatt över huvud taget på taxerad arbetsinkomst . Vår ambition om att avskaffa skatteklyftan mellan pension och lön står fast. En sådan reform får åtminstone tre konsekvenser. Det blir mer attraktivt att acceptera en anställning till låg lön eller en deltidsanställning i förhållande till exempelvis försörjningsstöd, a-kassa eller motsvarande, eftersom man blir helt befriad inkomstbeskattning (ökat arbetskraftsutbud). Det blir billigare för företaget att anställa, eftersom löntagaren är intresserad av sin nettolön snarare än sin bruttolön (ökad arbetskraftsefterfrågan). Det blir en kraftig förbättring av den lägsta inkomstdecilens levnadsstandard, enligt motsvarande (ökad konsumtion). Samtliga dessa parametrar var för sig och tillsammans för en kraftig uppgång i sysselsättningen. Det gör även det betydligt mer attraktivt att gå från en svart till vit anställning. En dylik skattereform skulle dock fordra en finansiering på omkring hela . vill därför låta utreda en finansieringslösning med exempelvis följande parametrar: Nuvarande jobbskatteavdrag reformeras till att bli ett genuint avdrag i stället för som en skattereduktion (namnet till trots). Se över momssatserna. Ränteavdraget minskas eller slopas i försvarbar takt. Arbetsmarknadspolitiska reformer som visat sig ineffektiva slopas. föreslår således att en parlamentarisk kommitté tillsätts för att utreda frågan. Kommittédirektiven bör inriktas på att dels utreda de sysselsättningspolitiska konsekvenserna, dels involvera arbetsmarknadens parter och vara lyhörd inför deras syn på ett dylikt skatteverktyg, dels i detalj utreda de fördelningspolitiska aspekterna när det gäller såväl inkomstgrupper som andra grupper som kan antas bli negativt berörda (pensionärer, studenter och ensamstående småbarnsföräldrar kan nämnas som exempel), samt föreslå eventuella kompensationer om någon grupp med svagare köpkraft blir särskilt ekonomiskt lidande. Det finns dels ett grundläggande nationalekonomiskt resonemang kring en sådan reform, dels en rättviseaspekt. Att ta ut skatt från en individ med så pass låg inkomst är ologiskt eftersom det är högst osannolikt att individen i fråga inte kommer vara beroende av andra typer av transfereringar från det offentliga. Vi ställer oss bakom förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Vi anser därför att partimotion 2015/16:3397 av m.fl. yrkande 1, i de delar som berör utskottets beredningsområde, bör tillstyrkas. Motsvarande delar i den ekonomiska vårpropositionen och i övriga partimotioner bör avstyrkas. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (C) (C) anför: Allianspartierna har en gemensam väg framåt för . Vi tar ansvar för den ekonomiska politiken och de offentliga finanserna, och vi sätter människan i centrum. byggs starkt genom fler i arbete. Målsättningen måste vara att alla som vill och kan ska ha ett arbete att gå till. För att nå dit måste till att börja med trösklarna in på arbetsmarknaden sänkas. Det måste också vara lönsamt att arbeta. Drivkrafterna för att arbeta måste vara starkare än drivkrafterna att vara frånvarande från arbetsmarknaden. Till skillnad från utskottet anser allianspartierna att regeringens politik saknar förutsättningar att möta utmaningarna på det arbetsmarknadspolitiska området. befinner sig i en på flera sätt ovanlig konjunkturuppgång. Trots goda utsikter för svensk tillväxt följer utvecklingen på arbetsmarknaden inte med. Sysselsättningsgraden och arbetslösheten faller tillbaka , med en negativ trend under hela prognosperioden. skriver upp sin bedömning av jämviktsarbetslösheten, som antas öka från 2020. Den potentiella sysselsättningsgraden bedöms också börja falla och utvecklas negativt . Regeringens arbetslöshetsmål uppnås inte. Utvecklingen på arbetsmarknaden är delvis en direkt effekt av att antalet nyanlända i ökar. ökade antalet asylsökande som kom till och uppgick för helåret till över 160 000 personer. Att en stor grupp nyanlända invandrare på kort sikt ökar antalet som står till arbetsmarknadens förfogande behöver i sig inte vara ett problem. Om dessa personer står nära arbetsmarknaden bör de på hitta en sysselsättning. Problemet i är dock att de strukturella obalanserna på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden håller både nyanlända och människor som redan bor i utanför arbetsmarknaden mer permanent. Oroväckande nog förväntas regeringens åtgärder förstärka problemen; kombinationen av höjd skatt på arbete och ändrad inriktning på arbetsmarknadspolitiken och bidragssystemen bedöms enligt försvaga återhämtningen på arbetsmarknaden. Myndigheten bedömer att förändringar inom arbetslöshetsförsäkringen, omläggningar inom arbetsmarknadspolitiken samt högre anställningskostnader för unga och äldre gör att färre står till arbetsmarknadens förfogande och minskar sysselsättningen. En utveckling i denna riktning, med försämringar av förutsättningarna för jobb och ekonomisk tillväxt, är fel väg för . När det gäller riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken menar allianspartierna att regeringen inte ger besked om hur de offentliga finanserna ska föras tillbaka till överskott och att regeringen därmed bryter mot det finanspolitiska ramverket. Svensk ekonomi har gått in i en högkonjunktur, och resursutnyttjandet beräknas vara positivt . I normalläget bör då statsfinanserna stärkas. Men bl.a. till följd av kraftigt ökade och ofinansierade utgifter har finanspolitiken förskjutits i expansiv riktning. Enligt () bidrog offentlig konsumtion inom ramen för flyktingmottagandet till av BNP . I praktiken har vi därmed en procyklisk finanspolitik, med minskande strukturellt sparande trots hög tillväxt framöver. Mot bakgrund av att är på väg in i en högkonjunktur och att läget i de offentliga finanserna fortsatt är ansträngt borde regeringen kommit med förslag på en trovärdig väg tillbaka till balans och överskott. Men i stället för utgiftsbegränsningar har regeringen valt att presentera ett stort antal omflyttningar av utgifter mellan åren för att klara utgiftstaket . Förfarandet har fått berättigad kritik, senast av som konstaterar att regeringen i praktiken övergett överskottsmålet i de offentliga finanserna och i stället utgår från ett balansmål. menar i sin senaste rapport att regeringen bryter mot det finanspolitiska ramverket i det att det finns en betydande avvikelse mellan det finansiella sparandet och vad överskottsmålet kräver. Myndigheten menar vidare att regeringen är skyldig att vidta åtgärder för att klara utgiftstaket om det är hotat, men borde ha avstått från att använda bokföringsmässiga åtgärder för att öka sannolikheten att klara utgiftstaket . Med de alliansgemensamma riktlinjerna som grund formar sina prioriteringar för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. anser att för att få en väl fungerande arbetsmarknad är det tre faktorer som är centrala. Det är efterfrågan från växande företag, utbudet av arbetskraft och en välfungerande matchning mellan jobbsökare och jobbskapare. Det är på denna grund vill bygga ett samhälle som låter människor, regioner och företag växa. Svensk arbetsmarknad har länge haft svårt att integrera marginalgrupper på arbetsmarknaden. Dessa problem har blivit akuta i och med det kraftigt ökande antalet nyanlända, varav många enbart har förgymnasial utbildning. Arbetsmarknaden måste reformeras för att tillåta framväxten av fler enkla jobb, och uppmanar därför arbetsmarknadens parter att komma överens om ett nytt avtal riktat direkt till nyanlända som gör det möjligt att anställa med betydligt lägre ingångslöner än . Om parterna tar sitt ansvar vill matcha avtalet med både sänkt inkomstskatt och sänkt arbetsgivaravgift upp till en viss lönesumma. Med sänkta inkomstskatter innebär en lägre bruttolön inte nödvändigtvis lägre disponibel inkomst. Med sänkt arbetsgivaravgift blir det dessutom än mer attraktivt för arbetsgivare att anställa. har varit drivande i införandet av . lyckades också säkerställa att RUT-avdraget utvidgades, inom ramen för migrationsöverenskommelsen. Men mer kan och måste göras. Det är anmärkningsvärt att regeringen, i såväl vårpropositionen 2015 som budgetpropositionen 2016, lade fram förslag som begränsade . Taket halverades, , och tjänster plockades bort. Att regeringen nu föreslår partiella återställningar av är glädjande, men vittnar också om en bristande förståelse för RUT-avdragets funktion och behovet av att stimulera framväxten av fler jobb i arbetsintensiva branscher. RUT-avdragets förtjänster består inte enbart i en skattelättnad för köparen. Framförallt är det i stället en förutsättning för ökat företagande och fler jobb. Regeringens sänkning av taket var tänkt att vara en fördelningspolitisk förbättring, men drabbade i stället främst företagare och anställda i branschen – människor som tidigare ofta stått långt från arbetsmarknaden. föreslår därför att taket för RUT-avdraget höjs till . Tvätteritjänster, läxhjälp, trädgårdstjänster, it-tjänster, flyttjänster och reparationer av vitvaror bör inkluderas i avdraget. Därtill bör senior-RUT, där avdrag får göras för personer , införas. När det gäller nyanlända vill också återinföra den s.k. jobbstimulansen i etableringsersättningen, dvs. att en person kan få ersättning som han eller hon har ett arbete med lön inom etableringsplanen. Denna jobbstimulans har regeringen tagit bort. I kommande budgetmotioner avser att fortsatt föreslå att incitamenten för nyanlända att arbeta förstärks. Kostnadseffektiviteten i dagens system för migration och integration är oacceptabelt låg, med en betydande mängd resurser som spenderas med tvivelaktigt resultat. Med ett stort antal människor som söker asyl i har detta inneburit en ohållbar kostnadsökning. Ett sätt att minska kostnaderna för mottagandet, utan att lämna människor utan försörjning, är att göra om vissa ersättningar till lån. På samma sätt som studenter försörjer sig med hjälp av studielån bör nyanlända kunna försörja sig med hjälp av lån under sin första tid i . föreslår därför att etableringsersättningen, som i normalfallet ges en etableringsplan gäller, görs om till ett etableringslån. Etableringslånet ska bestå av både en bidragsdel och en lånedel, med samma proportioner som dagens studiemedel. System där förmånliga lån ges till nyanlända för att hjälpa dem under deras första tid i nya hemlandet finns i bl.a. och . anser att det behövs en ny giv på arbetsmarknaden, och det är inte minst matchningen som måste förbättras. För att finansiera alternativa förmedlingsaktörer föreslår vi att en jobbfixarpeng införs. Tanken är att jobbfixarpengen följer med den arbetssökande så att han eller hon kan välja önskad förmedlare. Arbetsförmedlingens myndighetsutövning kan på detta sätt förtydligas och inriktas mot certifiering, kontroll och resultatorienterad styrning av fristående arbetsförmedlare. Ett första steg tas genom ett regionalt pilotprojekt. vill satsa på möjligheten att lära på jobbet, både för de som tar sitt första steg in på arbetsmarknaden och för de som länge varit utanför. har i förhandlingar med Alliansen och regeringen fått igenom att yrkesintroduktionsanställningar (YA-jobben) ska utvidgas och även göras tillgängliga för nyanlända och småföretag utan kollektivavtal. Det är en viktig reform. Men mer kan och måste göras. Det är anmärkningsvärt att regeringen visat prov på saktfärdighet i arbetet med att genomföra de överenskomna förbättringarna av YA-jobben. Inte minst slopandet av kravet på kollektivavtal borde ha hunnit genomföras. har föreslagit att traineejobben avskaffas och att YA-jobben utvecklas till lärlingsjobb. Lärlingsjobben bör rikta sig till hela arbetsmarknaden och behandla privata och offentliga arbetsgivare lika. De bör erbjudas till arbetslösa ungdomar, nyanlända samt långtidsarbetslösa i behov av omskolning eller återuppbyggnad av sin kompetens. Alla som behöver lära på jobbet för att komma in på svensk arbetsmarknad ska få den möjligheten. Lärlingsjobben ska i mesta möjliga mån undvika branschspecifika detaljregleringar, som hämmat utvecklingen av YA-jobben, och den stelbenta arbetsmarknadsprövning som präglar traineejobben. De är alltså rakare, enklare och effektivare än såväl YA-jobb som traineetjänster. kommer i framtida budgetmotioner att återkomma med förslag om inrättandet av lärlingsjobb. vill se färre, enklare och mer effektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. För att effektivisera systemet med anställningsstöd bör antalet stödformer minska och reglerna för de individuella stödformerna förenklas. För att uppnå detta föreslås bl.a. att nystartsjobben utvecklas och ersätter anställningsstöden instegsjobb, särskilt anställningsstöd och förstärkt särskilt anställningsstöd. I sammanhanget föreslår vi också att det införs ett enhetligt subventionstak för alla arbetsmarknadspolitiska program. Förslaget innebär en sänkning av subventionstaket och därmed en inriktning av stödet mot personer som står långt från arbetsmarknaden. När det gäller arbetsmarknadsutbildningarna menar vi att dessa är relativt dyra insatser med låg effektivitet och bristande regional anpassning. Även här menar vi att möjligheten att lära på jobbet måste förbättras. Det görs bl.a. genom att lärlingsjobben utvidgas till fler personer och fler typer av företag. För det andra bör utbildningsplatserna inom det reguljära utbildningssystemet öka. Särskilt och yrkesvux är utbildningsprogram som delvis bör ersätta arbetsmarknadsutbildningarna. För de långtidsarbetslösa vill också pröva s.k. matchningsanställningar, vilka ska vara subventionerade tidsbegränsade anställningar hos en aktör, t.ex. ett rekryteringsföretag, inom ramen för vilka det erbjuds handledning, kompetensutveckling och intensifierade förmedlings- och matchningsinsatser. Arbetslöshetsförsäkringens nivå och utformning har stor inverkan på arbetsmarknadens funktionssätt. För att försäkringen verkligen ska kunna fungera som en omställningsförsäkring måste den möjliggöra en trygg omställning som det ska löna sig att arbeta. Regeringens reformering av arbetslöshetsförsäkringen bedöms ha bidragit till ett kraftigt ökat antal arbetslösa. anser att ersättningstaket i arbetslöshetsförsäkringen bör sänkas och att avtrappningen bör ske symmetriskt för alla, förutom för dem som har lägst ersättning. Jag ställer mig bakom förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Jag anser därför att partimotion 2015/16:3404 av m.fl. yrkande 1, i de delar som berör utskottets beredningsområde, bör tillstyrkas. Motsvarande delar i den ekonomiska vårpropositionen och i övriga partimotioner bör avstyrkas. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (L) (L) anför: Allianspartierna har en gemensam väg framåt för . Vi tar ansvar för den ekonomiska politiken och de offentliga finanserna, och vi sätter människan i centrum. byggs starkt genom fler i arbete. Målsättningen måste vara att alla som vill och kan ska ha ett arbete att gå till. För att nå dit måste till att börja med trösklarna in på arbetsmarknaden sänkas. Det måste också vara lönsamt att arbeta. Drivkrafterna för att arbeta måste vara starkare än drivkrafterna att vara frånvarande från arbetsmarknaden. Till skillnad från utskottet anser allianspartierna att regeringens politik saknar förutsättningar att möta utmaningarna på det arbetsmarknadspolitiska området. befinner sig i en på flera sätt ovanlig konjunkturuppgång. Trots goda utsikter för svensk tillväxt följer utvecklingen på arbetsmarknaden inte med. Sysselsättningsgraden och arbetslösheten faller tillbaka , med en negativ trend under hela prognosperioden. skriver upp sin bedömning av jämviktsarbetslösheten, som antas öka från 2020.