yttr · H405AU1y · 2016-10-26 00:00:00 — I stället för regeringens relativa mål för arbetslösheten vill ha ett absolut mål i den meningen att jämviktsarbetslösheten 2020 bör ligga . Om detta sedan är lägst i är inte det väsentliga. Det viktiga är att skapa delaktighet på arbetsmarknaden och sammanhållning i landet. För att komma hit anser att det behövs en ordentlig omläggning, reformering och modernisering av den svenska arbetsmarknadspolitiken, och i detta arbete får det inte finnas några heliga kor Den nuvarande Arbetsförmedlingen har förvisso genomgått flera förändringar sedan den kom till, men i grunden har principerna inte ändrats. Det är i huvudsak staten som är huvudman och genomförare av arbetsmarknadspolitiken och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Systemet fungerade av allt att döma tämligen väl för den tidsperiod som det byggdes för, dvs. Men medan arbetsmarknaden har utvecklats till att bli betydligt mer dynamisk och mångfacetterad har politikerna inte hängt med i svängarna utan följer i stort samma gamla invanda mönster. Resultatet är att Arbetsförmedlingen fungerar katastrofalt dåligt. 2015 uppgav av de inskrivna på Arbetsförmedlingen att förmedlaren hade bidragit till att man fått ett jobb. Bland de arbetssökande är det som uttalar förtroende för myndigheten. Det finns ingen anledning att försöka skönmåla utfallet. Det är uruselt. Med inspiration från utländska exempel föreslår vi Arbetsförmedlingens åtgärder och program ersätts och öppnas upp för aktörer som privata, sociala och icke-vinstdrivande företag.. På detta sätt upphandlas utbildning- och matchningsarbete av de bästa aktörerna i samhället. Dessutom bör ett ratingsystem inrättas där både den arbetslöse och det offentliga medverkar. Leverantörer med låg rating tillåts inte medverka i kommande upphandlingar. Leverantörerna får en provisionsbaserad ersättning beroende av hur väl man lyckas förmedla ett arbete. Provisionen är även beroende av om den tidigare arbetssökande lyckas behålla jobbet. Sammantaget ger detta incitament för samtliga parter att göra ett bra och i synnerhet långsiktigt jobb. menar att arbetslöshetsförsäkringen är så pass central för arbetsmarknaden att den bör betraktas som en del av de generella socialförsäkringssystemen. Det innebär bl.a. att arbetslöshetsförsäkringen bör vara obligatorisk och därför helt skattefinansierad. Det faktiska försäkringsskyddet bör också öka och därför bör ersättningstaket höjas per dag , för att därefter minska till per dag. Det medför en kombination av stärkt försäkringsskydd och incitament att hitta ett nytt jobb. Vi välkomnar regeringens förslag om en ändring av deltidsbegränsningen i arbetslöshetsförsäkringen. Vi delar här utskottets bedömning om att ersättningen på detta sätt harmoniseras mellan de som arbetar lite och de som arbetar mycket. Med sikte på oprövad ungdom eller utrikes födda med svårvaliderad bakgrund förslår vi att en helt ny anställningsform bör införas, en lärlingsanställning. Rent juridisk bör den jämföras med nuvarande provanställning, men den ska kunna gälla i högst . Det skulle innebära att ett företag som anställer en person med denna bakgrund i syfte att säkra sin långsiktiga kompetensförsörjning kan göra detta tämligen riskfritt. Visar det sig att personen i fråga är driftig och ambitiös, kommer lärlingsanställningen mynna ut i en reguljär tillsvidareanställning inom loppet av högst , vilket vore en framgång för samtliga parter. Visar det sig att samarbetet inte fungerar tillfredsställande, har företagaren inte tagit på sig orimliga risker. Lärlingssystemet inriktar sig i första hand mot ungdomar som börjar på gymnasiet, men bör vara öppet för äldre som av olika skäl inte slutfört sin gymnasieutbildning. Detta kan alltså avse såväl inrikes födda som utrikes födda. Reformen finansieras helt och hållet genom att slopa Nystartsjobben, vilka dels inte i tillräckligt hög utsträckning lett till riktiga jobb, dels påvisats ha mycket stora undanträngningseffekter och dessutom rena dödviktseffekter. Att som regeringen nu föreslå Nystartsjobben ska gälla olika beroende på var i världen man är född är för del fullständigt uteslutet och ytterligare ett skäl för att avskaffa reformen. ger ett utökat uppdrag med ambitionen att bolaget ska sysselsätta 5 000 fler människor . Vi ökar också stödet till personer med funktionsnedsättning. På budgetens inkomstsida föreslår att den allmänna löneavgiften avskaffas helt för företag med upp till nio anställda. Mot bakgrund av det ovan anförda anser vi att motion 2016/17:2102 (SD) bör tillstyrkas i berörda delar. Regeringens förslag i motsvarande delar bör avstyrkas, likaså övriga oppositionspartiers förslag. Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv m.m. (C) (C) anför: När det gäller den övergripande inriktningen av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken håller jag inte med utskottet om att det mycket stora antalet asylsökande kan hanteras utan några budgetförstärkningar, och särskilt kritiska är vi till att regeringen under rådande förhållanden börjat låna till reformer. Enligt flertalet ekonomiska bedömare går svensk ekonomi in i en högkonjunktur och resursutnyttjandet beräknas vara positivt . I normalläget bör då statsfinanserna stärkas. Att skapa säkerhetsmarginaler inför framtida kriser är den bärande principen för både det nya och det gamla överskottsmålet. Men i förhållande till 2015 förväntas det finansiella sparandet försämras både 2016 och 2017 och regeringen når inte överskott under hela mandatperioden. Skälen till de ökande underskotten är dels ökade offentliga utgifter för flyktingmottagande, sjukförsäkring och assistansersättning, dels att regeringen lånar för att finansiera nya utgiftsåtgärder. Finanspolitiken är därmed procyklisk och stimulerar efterfrågan trots att det saknas tillgängliga resurser i ekonomin. Om regeringen fortsätter låta statens finanser gå med underskott och inte ökar sparandet under högkonjunktur finns det inga säkerhetsmarginaler när nästa kris slår till. Enligt står den svenska arbetsmarknaden just nu inför en unik utmaning. Trots ett mycket starkt konjunkturläge ökar utanförskapet. Tudelningen på arbetsmarknaden förstärks och matchningen försämras. Om inget kraftfullt görs för att förbättra läget riskerar att få uppåt en miljon personer i utanförskap, arbetsföra personer i bidragsberoende som står allt längre från arbetsmarknaden. För att möta denna utveckling krävs ett nytt ledarskap som kan föra en ansvarsfull och jobbvänlig reformpolitik. har inte råd att tacka nej till jobb. Alla jobb behövs. Arbetsmarknaden måste reformeras för att tillåta framväxten av fler enkla jobb, och uppmanar därför arbetsmarknadens parter att komma överens om ett nytt avtal riktat direkt till nyanlända som gör det möjligt att anställa med betydligt lägre ingångslöner än . Om parterna på detta sätt tar sitt ansvar vill matcha avtalet med både sänkt inkomstskatt och sänkt arbetsgivaravgift under de två första år som en person gör entré på svensk arbetsmarknad. Med sänkta inkomstskatter innebär en lägre bruttolön inte nödvändigtvis en lägre disponibel inkomst. Med sänkt arbetsgivaravgift blir det dessutom än mer attraktivt för arbetsgivare att anställa. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som ligger högre än regeringens förslag. Ett snabbt och välfungerande mottagande är av största vikt för den enskilde, för att garantera en hög sysselsättning och för att säkerställa en god kostnadskontroll i den offentliga sektorn. Regeringen föreslår i budgetpropositionen ett antal reformer som ligger i linje med vad har föreslagit, t.ex. sänkta och schabloniserade ersättningar för mottagandet av ensamkommande barn och unga. Mer finns dock att göra för att ytterligare öka systemets effektivitet. Till de förslag som ger utökade utgifter hör bl.a. att samhällsorientering för asylsökande görs obligatorisk och tidigareläggs. Hur många som utsätts för någon typ av hedersrelaterat brott är okänt. vill att det tillsätts en kommission som kartlägger situationen och undersöker vilka insatser som verkligen fungerar. För ett effektivt genomförande av jämställdhetspolitiken anser att det behövs en myndighet som har det sammanhållande ansvaret. Vi håller dock inte med utskottet om att det behöver inrättas en ny jämställdhetsmyndighet utan menar att ansvaret bör samlas under en befintlig myndighet. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som ligger lägre än regeringens förslag. Svensk arbetsmarknadspolitik tar stora resurser i anspråk. Effektiviteten är dock sällan tillfredsställande. vill se färre, enklare och mer effektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. De resurser som sparas genom sådana reformer bör i stället användas för att finansiera jobbskapande reformer. För att effektivisera systemet med anställningsstöd bör antalet stödformer minska och reglerna för de individuella stödformerna förenklas. I stället bör nystartsjobben, det enklaste anställningsstödet utvecklas. Detta stöd är dessutom en rättighet för långtidsarbetslösa, därför kan eventuella problem med stigmatisering till följd av snäv fokusering antas vara mindre. Vidare vill införa enhetliga subventionstak, , för alla arbetsmarknadspolitiska program. Förslaget innebär att stödet riktas främst mot personer som står långt från arbetsmarknaden. vill minska omfattningen av arbetsmarknadsutbildningarna eftersom det är relativt dyra insatser med låg effektivitet och bristande regional anpassning. Förslaget är i stället att förbättra möjligheten för arbetssökande att lära på jobbet, bl.a. genom lärlingsjobb. anser att det behövs en ny giv på arbetsmarknaden, och det är inte minst matchningen och flexibiliteten som måste förbättras. vill, med inspiration från bl.a. , införa en jobbfixarpeng. Det är en peng som följer den arbetssökande till den förmedling som hen själv finner bäst lämpad för att erbjuda hjälpa att finna varaktig sysselsättning. Aktören kan vara ideell, privat eller . De fristående arbetsförmedlarnas förmåga att få arbetssökande i jobb ska utvärderas kontinuerligt och redovisas i en offentlig rankning. Detta för att synliggöra och underlätta för arbetssökande och arbetsgivare att välja och välja bort. Arbetsförmedlingen ansvarar för att certifiera de fristående arbetsförmedlarna. Lågpresterande och oseriösa aktörer bör kontinuerligt ratas under certifieringsprocessen. För långtidsarbetslösa vill pröva s.k. matchningsanställningar som innebär att den arbetssökande får en anställning hos en matchningsaktör, t.ex. ett bemannings- eller rekryteringsföretag som erbjuder handledning och kompetensutveckling, som personen får prova att jobba hos en annan arbetsgivare som inte behöver bära arbetsgivaransvaret. anser att etableringsreformen, som flyttade ansvaret för nyanländas etablering i från kommunerna till Arbetsförmedlingen, inte har lett till de förbättringar som var syftet. Trots högre kostnader har andelen i arbete inte ökat, utan etableringen på arbetsmarknaden är på en fortsatt låg nivå. Syftet med reformen var bl.a. att åstadkomma ett starkare jobbfokus i integrationspolitiken. Det var i sig en god tanke, men följden blev att den lokala integrationspolitik som fanns gick om intet. Arbetsförmedlingens misslyckande gör det nödvändigt att återigen ge kommunerna ansvaret för de nyanländas etablering. Det är kommunerna som står för försörjningsstöd och andra kostnader som uppstår när människor inte integreras i det svenska samhället. Detta ger kommunsektorn starka incitament att utveckla fungerande system för nyanländas etablering. föreslår därför att etableringsuppdraget avvecklas och att ansvaret för mottagandet återförs till kommunerna. har föreslagit att traineejobben avskaffas och att yrkesintroduktionsanställningarna utvecklas till lärlingsjobb. har i förhandlingar med Alliansen och regeringen fått igenom att yrkesintroduktionsanställningarna ska utvidgas och även göras tillgängliga för nyanlända och småföretag utan kollektivavtal. Det är en viktig reform. Men mer kan och måste göras. Det är anmärkningsvärt att regeringen visat prov på saktfärdighet i arbetet med att implementera de överenskomna förbättringarna av yrkesintroduktionsanställningarna. Inte minst kunde borde kravet på kollektivavtal ha hunnit slopas. vill se en arbetslöshetsförsäkring som möjliggör en trygg omställning som den garanterar att det lönar sig att arbeta. Det finns också ett relativt starkt stöd i forskningen för att en kontinuerlig avtrappning av ersättningsnivån leder till lägre arbetslöshet. Givet dessa utgångspunkter är det uppenbart varför regeringens reformering av arbetslöshetsförsäkringen förtjänar kritik. gör bedömningen att höjningen av ersättningsnivåerna bidragit till 27 000 fler arbetslösa. Därtill är avtrappningen av ersättningen märkligt utformad, då avtrappningen skiljer sig markant för personer som slår i taket jämfört med personer som inte slår i taket. Mot denna bakgrund föreslår att taket i ersättningen bör sänkas och avtrappningen ske snabbt och likformigt. På budgetens inkomstsida vill bl.a. bygga ut RUT-avdraget för att på så sätt skapa arbetstillfällen för de som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. I förslaget ingår bl.a. att tvätteritjänster omfattas av avdraget liksom att maxbeloppet höjs till . Mot bakgrund av det ovan anförda anser jag att motion 2016/17:3494 (C) bör tillstyrkas i berörda delar. Regeringens förslag i motsvarande delar bör avstyrkas, likaså övriga oppositionspartiers förslag. Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv m.m. (L) (L) anför: När det gäller den övergripande inriktningen av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken håller jag inte med utskottet om att det mycket stora antalet asylsökande kan hanteras utan några budgetförstärkningar, och särskilt kritiska är vi till att regeringen under rådande förhållanden börjat låna till reformer. Enligt flertalet ekonomiska bedömare går svensk ekonomi in i en högkonjunktur och resursutnyttjandet beräknas vara positivt . I normalläget bör då statsfinanserna stärkas. Att skapa säkerhetsmarginaler inför framtida kriser är den bärande principen för både det nya och det gamla överskottsmålet. Men i förhållande till 2015 förväntas det finansiella sparandet försämras både 2016 och 2017 och regeringen når inte överskott under hela mandatperioden. Skälen till de ökande underskotten är dels ökade offentliga utgifter för flyktingmottagande, sjukförsäkring och assistansersättning, dels att regeringen lånar för att finansiera nya utgiftsåtgärder. Finanspolitiken är därmed procyklisk och stimulerar efterfrågan trots att det saknas tillgängliga resurser i ekonomin. Om regeringen fortsätter låta statens finanser gå med underskott och inte ökar sparandet under högkonjunktur finns det inga säkerhetsmarginaler när nästa kris slår till. Liberalerna anser att politiken bör ha som mål att så många arbetsföra som möjligt ska få bidra och komma i arbete. Regeringens arbetslöshetsmål styr fel, är oklart formulerat och kommer av allt att döma inte att nås. I stället för ett relativt arbetslöshetsmål föreslår vi att det inrättas ett nytt sysselsättningsmål enligt följande: Sysselsättningen bland hela befolkningen (15–) ska 2025 ha ökat till . ska vi ha nått halvvägs till . Sysselsättningen bland unga (15–) ska 2025 ha ökat till . ska vi ha nått halvvägs. Sysselsättningen bland utrikes födda ska 2025 ha ökat till . ska vi ha nått halvvägs. Sysselsättningen för äldre (65–) ska 2025 ha ökat till . ska vi ha nått halvvägs. Sammansättningen av de arbetslösa har förändrats . Det är en ny arbetslöshet som växer fram där de arbetslösa i huvudsak är människor som överhuvudtaget inte lyckas etablera sig på arbetsmarknaden. Det är uppenbart att arbetsmarknaden inte är anpassad för den som har låg utbildning och låga kvalifikationer. Arbetslösheten ökar även bland personer födda utanför . Liberalerna anser att den svenska arbetsmarknaden behöver mer flexibilitet. Ett stort hinder är de höga ingångslönerna i som är bland de högsta i EU. , , , () och har alla pekat på att höga ingångslöner försvårar för människor med låg utbildning och dålig förankring på arbetsmarknaden att få jobb. För Liberalerna är det avgörande att fokusera på hur fler jobb skapas och hur fler också får en lön att leva på. För utgiftsområde 13 föreslår Liberalerna en utgiftsram som ligger högre än regeringens förslag. Arbetslösheten bland personer födda utanför ökar. Rätt hanterat kommer många nyanlända bidra till svensk tillväxt och välfärd, men det krävs reformer. Mottagandet av nyanlända måste jämnas ut mer i landet. Många kommuner har tagit ett stort ansvar, medan andra inte har gjort tillräckligt. Det är därför positivt att kommuner nu kan åläggas att ta emot fler nyanlända. Regeringen har tidigare avskaffat den prestationsbaserade ersättningen till kommuner som tar ett stort ansvar för mottagandet, vilket Liberalerna beklagar. Vi hade gärna sett ett system med ett reformerat prestationsbaserat stöd och en höjd schablonersättning. bedrev Liberalerna ett aktivt och framgångsrikt arbete mot utanförskap i utsatta områden. I 14 av 15 av de mest utsatta stadsdelarna ökade sysselsättningen. Liberalerna vill återinföra och permanenta ett prestationsbaserat stimulansbidrag till kommuner och stadsdelar som aktivt jobbar med att förbättra situationen i dessa områden. Liberalerna står vidare fast vid migrationsöverenskommelsen och rätten för barnfamiljer att återförenas även vid tillfälliga uppehållstillstånd och oavsett skyddsskäl. Vi röstade därför emot regeringens förslag som innebär att barnfamiljer nu splittras. Liberalerna vill värna familjeåterföreningen och våra förslag uppskattas leda till ca 5 000 fler beviljade och mottagna anhöriginvandrare 2017. Det liberala jämställdhetsuppdraget tar sikte på kvinnors och mäns lika rätt till frihet, ansvar och makt. Det handlar om att frigöra individen genom att bekämpa den bristande jämställdheten och de värderingar som ligger bakom. Liberalerna ser att det behövs inrättas en ny jämställdhetsmyndighet och delar utskottets bedömning att en sådan myndighet kan bidra till att jämställdhetspolitiken genomförs på ett effektivt sätt. Vi föreslår även att ytterligare resurser tillförs för jämställdhetsåtgärder. Regeringen gör satsningar som gäller mäns våld mot kvinnor i allmänhet men vi är kritiska till att det hedersrelaterade våldet inte synliggörs i tillräcklig utsträckning. Hedersvåldet måste bekämpas och Liberalerna anser att det krävs en ordentlig och långsiktig satsning. För utgiftsområde 14 föreslår Liberalerna en utgiftsram som ligger 6 552 miljoner lägre än regeringens förslag. Liberalerna erbjuder ett alternativ till regeringens ineffektiva arbetsmarknadspolitik. Regeringens utbyggnad av olika arbetsmarknadspolitiska program bidrar främst till att den öppna arbetslösheten ersätts med en dold. Liberalerna motsätter sig därför den stora utbyggnad av arbetsmarknadspolitiska åtgärder som regeringen genomför. Liberalerna vill i stället effektivisera och slå samman anställningsstöden särskilt anställningsstöd, förstärkt särskilt anställningsstöd, instegsjobb och nystartsjobb till en ny anställningssubvention, Nystartjobb plus. Vidare anser Liberalerna att Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form måste läggas ner. I stället för att Arbetsförmedlingen fokuserar på arbetssökande som inte är i behov av myndighetens hjälp behöver allt fokus läggas på att rusta dem längst ifrån arbetsmarknaden för jobb och sysselsättning. Det behövs en ny myndighet som prioriterar de grupper som har det särskilt svårt att komma in på arbetsmarknaden på grund av exempelvis låg utbildning och svag förankring på arbetsmarknaden. Det handlar framför allt om nyanlända, unga och personer med funktionsnedsättning. Liberalerna vill också öka omställningstryggheten genom en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Vi kan däremot inte acceptera regeringens höjning av ersättningsnivån. För att stärka arbetslinjen i arbetslöshetsförsäkringen och värna dess roll som omställningsförsäkring föreslår Liberalerna att taket i ersättningen under arbetslöshetens 100 första dagar av uppgår till per dag. Därefter bör taket uppgå till per dag. Vi delar inte utskottets bedömning när det gäller förslaget att utöka möjligheten att få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen på deltid. På budgetens inkomstsida vill Liberalerna öka drivkrafterna för att fler ska jobba längre och föreslår att jobbskatteavdraget för äldre ska gälla från och att löneskatten slopas för äldre. Värnskatten föreslås också avskaffas. Mot bakgrund av det ovan anförda anser jag att motion 2016/17:3419 (L) bör tillstyrkas i berörda delar. Regeringens förslag i motsvarande delar bör avstyrkas, likaså övriga oppositionspartiers förslag. Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv m.m. (KD) (KD) anför: När det gäller den övergripande inriktningen av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken håller jag inte med utskottet om att det mycket stora antalet asylsökande kan hanteras utan några budgetförstärkningar, och särskilt kritiska är vi till att regeringen under rådande förhållanden börjat låna till reformer. Enligt flertalet ekonomiska bedömare går svensk ekonomi in i en högkonjunktur och resursutnyttjandet beräknas vara positivt . I normalläget bör då statsfinanserna stärkas. Att skapa säkerhetsmarginaler inför framtida kriser är den bärande principen för både det nya och det gamla överskottsmålet. Men i förhållande till 2015 förväntas det finansiella sparandet försämras både 2016 och 2017 och regeringen når inte överskott under hela mandatperioden. Skälen till de ökande underskotten är dels ökade offentliga utgifter för flyktingmottagande, sjukförsäkring och assistansersättning, dels att regeringen lånar för att finansiera nya utgiftsåtgärder. Finanspolitiken är därmed procyklisk och stimulerar efterfrågan trots att det saknas tillgängliga resurser i ekonomin. Om regeringen fortsätter låta statens finanser gå med underskott och inte ökar sparandet under högkonjunktur finns det inga säkerhetsmarginaler när nästa kris slår till. I får fler chansen till arbetsgemenskap, och vårt mål är att alla ska kunna jobba av sin förmåga, men för att det ska bli möjligt krävs omfattande reformer för att vända utvecklingen och skapa en arbetsmarknad där alla får plats. Vad behöver är en arbetsmarknad med mindre byråkrati, sänkta marginaleffekter, ökad matchning och fler jobb som inte kräver höga kvalifikationer. Vägen till arbete ska inte bli smalare, den ska bli bredare. En stor andel av de som och troligtvis även framöver är arbetslösa är personer med låg utbildningsnivå födda utanför och i många fall utanför . Höga ingångslöner är något som många ekonomer och internationella bedömare, som (), pekar på som hinder på svensk arbetsmarknad för personer med lägre utbildning och sämre språkkunskaper. Ett sätt för regeringen att försöka hantera detta verkar ha varit olika typer av arbetsmarknadsåtgärder som syftar till att subventionera och träna upp arbetskraft till att nå en produktivitet som motsvarar kollektivavtalsnivå. Detta behöver inte vara fel, men ofta har stöden varit krångliga och omgärdade av olika restriktioner, och inte sällan har kännedomen om dem varit låg. För nyanlända med låg utbildning och unga med bristande utbildningsbakgrund föreslår en s.k. introduktionsanställning, en ny anställningsform som bl.a. kan fungera som en slags introduktion till arbetslivet. Den arbetsgivare som vill lära upp en ny medarbetare ingår ett avtal som innebär att av arbetstiden är arbete, och därmed kan lönen sättas ned till av kollektivavtalsnivån eller högre. Resterande av tiden är tänkt att vara ”lära sig jobbet-tid”. Eftersom personen ges samma anställningsskydd som övriga anställda finns det en tydlig drivkraft för arbetsgivaren att ge medarbetaren utbildning och träning.