yttr · H405SkU1y · 2016-11-11 00:00:00 — I ställs olika krav upp för att statliga stöd ska vara tillåtet. Ett av dessa är att ett sådant stöd, så gott som undantagslöst, inte får ges till en stödmottagare som är i ekonomiska svårigheter. Det kan endast godkännas av kommissionen under särskilda omständigheter enligt regler i kommissionens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter (EUT C 249, 31.7.2014), förkortade omstruktureringsriktlinjerna. Ett annat krav är att stöd inte får betalas ut till någon som har tagit emot ett olagligt statligt stöd och kommissionen därför riktat ett återbetalningskrav mot stödmottagaren som denne inte återbetalat. Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el föreslår att de angivna EU-kraven sammanfattas i begreppet ”otillåten stödmottagare”, som av utredningen föreslås införas i lagen om skatt på energi, LSE. En annan språklig utformning av begreppet valdes i proposition 2015/16:159 där begreppet ”företag utan rätt till statligt stöd” i stället används. Den materiella innebörden är dock densamma. Regeringen föreslår därför att dessa krav införs som uttryckliga villkor för att det ska medges avdrag respektive återbetalning i LSE i de fall då statliga stöd förekommer på elskatteområdet. För att de statliga stöden på elskatteområdet ska kunna omfattas av de aktuella gruppundantagsförordningarna på statsstödsområdet GBER eller FIBER måste de uppfylla de krav som ställs i förordningarna. Ett av dessa krav är att vissa uppgifter om individuella stödmottagare måste inhämtas för offentliggörande. I syfte att skapa en rimlig nivå av administrativ börda för uppgiftslämnarna respektive föreslås det att uppgiftslämnandet begränsas till att endast gälla för den del av nedsättningar som för respektive stödordning per kalenderår överstiger i fall som rör skattebefrielse till vattenbruk och i övriga fall. Vad gäller frågan om nedsatt energiskatt för hushåll och tjänstesektor i vissa delar av norra anser regeringen inte att det är motiverat att helt slopa den särskilda nedsättningen för förbrukning av elektrisk kraft i de norra delarna av eftersom det där finns ett allmänt högre energibehov för uppvärmning. Enligt rådets genomförandebeslut bemyndigas att tillämpa en nedsatt skattesats för elektrisk kraft som förbrukas av hushåll och företag inom tjänstesektorn i vissa särskilt angivna kommuner. Den lägre skattesatsen gäller för elektrisk kraft som förbrukas i de aktuella kommunerna för annat ändamål än i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller vid yrkesmässig växthusodling eller som . Om den särskilda lägre skattenivån för elektrisk kraft som förbrukas i vissa kommuner behålls i form av en särskild skattesats eller avdragsrätt medför det en högre finansiell risk för den skattskyldige vid felaktigheter jämfört med då nedsättningen slopas eller då ett återbetalningsförfarande införs. För att minska den finansiella risken för den skattskyldige och för att särskilja olika stödordningar från varandra kan den särskilda lägre skattenivån begränsas till att enbart gälla förbrukning av elektrisk kraft för annat ändamål än i industriell verksamhet, i en datorhall, i yrkesmässig jord-, skogs- eller vattenbruksverksamhet eller som . En sådan begränsning innebär att den skattskyldige inte behöver stå för den finansiella risken vid felaktigheter i samband med nedsättning till Norrlandsskattenivån om det är fråga om förbrukning inom verksamheter där en lägre skattenivå ändå kan uppnås på annat sätt av den som drar nytta av stödet. Genom en sådan begränsning säkerställs också att nedsättningen endast gäller för sådana verksamheter som omfattas av bemyndigandet enligt genomförandebeslutet. Enligt rådets genomförandebeslut får vidare nedsättningen i förhållande till den normala nationella skattesatsen för elektrisk kraft varken överskrida eller vara större än vad som krävs för att kompensera för de extra uppvärmningskostnader som beror på det nordliga läget i förhållande till övriga delar av . Regeringen bedömer att det bör säkerställas att nedsättningen inte överskrider dessa begränsningar . Regeringen föreslår därför att den lägre skattenivån fr.o.m. regleras som en befrielse med . För att säkerställa att beslutets gräns respekteras föreslår regeringen även att skattenedsättningen fortsättningsvis inte ska anges som en särskild skattesats, som räknas om med förändringen av konsumentprisindex, utan som ett avdrag från normalskattesatsen. Vad gäller frågan om en överflyttning av skattskyldigheten till nätinnehavarna anser regeringen att skälen för en överflyttning av skattskyldigheten till nätinnehavarna starkt överväger skälen för att behålla skattskyldigheten hos elhandelsföretagen. Förslaget medför enligt regeringen många fördelar, såsom exempelvis elnätsföretagens kännedom om mängden elektrisk kraft som levereras, att den skattskyldige och finns i samma land, en förenkling för mikroproducenter genom att de kan sälja sin överskottsproduktion utan att bli skattskyldiga som elleverantörer, större stabilitet i uppbördssystemet och en förenkling av elektrifieringen av fordonsflottan genom att den administrativa bördan minskas för de som riskerar att bli skattskyldiga när de tillhandahåller elektrisk kraft till elfordon. Det är vidare elnätsföretagen som är skattskyldiga i våra nordiska grannländer. En av svenska kraftnäts () huvudsakliga uppgifter är att bygga ut och driva stamnätet. Någon överföring av elektrisk kraft direkt till slutkunder förekommer inte från stamnätet. Om inget undantag införs skulle bli skattskyldigt med anledning av förslaget om att flytta skattskyldigheten till nätleverantörer. Regeringen föreslår därför att undantas från skattskyldighet. För införsel av elektrisk kraft gäller att den som för vars räkning elektrisk kraft förs in till anses ha framställt den elektriska kraften och kan därmed själv bli skattskyldig. Ett sådant system skapar sämre möjligheter för utländska leverantörer att komma in på den svenska marknaden, jämfört med svenska elhandelsföretag. Systemet innebär att de svenska leverantörerna administrerar uppbörden av den skatt som förbrukaren i slutändan ska betala. Genom att göra elnätsföretagen till skattskyldiga undviker man detta problem. Därför föreslår regeringen ett slopande av bestämmelsen om att den för vars räkning elektrisk kraft förs in till ska anses ha framställt kraften. Utformningen av reglerna för skattskyldighetens inträde innebär även i fortsättningen att det är den slutliga förbrukningen av elektrisk kraft som ska ligga till grund för beskattning. Elektrisk kraft som överförs mellan skattskyldiga ska inte beskattas. Motsvarande bör gälla också för elnätsföretag som skattskyldiga, dvs. skattskyldighet ska inte inträda för elektrisk kraft som överförs från ett elnätsföretag till ett annat eller från en producent till ett elnätsföretag. Skattskyldighet ska inte heller inträda för elektrisk kraft som överförs från ett elnätsföretag till en producent. För att undvika dubbelbeskattning när en skattskyldig överför elektrisk kraft till någon annan än den som förbrukar kraften, bör skattskyldighet inte inträda igen för samma elektriska kraft. Regeringen föreslår därför att skattskyldighet inte ska inträda vid förbrukning av elektrisk kraft för vilken skattskyldighet redan har inträtt. Mot bakgrund av förslaget att ska undantas från kretsen av skattskyldiga föreslår regeringen att en undantagsregel införs för för att inte skattskyldighet enligt det nu lämnade förslaget ska inträda när en skattskyldig överför elektrisk kraft till stamnätet. Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag på elskatteområdet och tillstyrker förslagen i propositionen i motsvarande delar. Lägre energiskatt på el för större datacenter Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en sänkning av energiskatten på el för större datacenter. Utskottet delar regeringens bedömning att energibeskattningen av elektrisk kraft som förbrukas av värmeföretag för produktion av värme och kyla som levereras till industrin och större datacenter bör ses över. Utskottet avstyrker motionsförslaget om en analys av effekten av gränsvärdet och ett förslag som säkerställer att även mindre datacenter ges konkurrenskraftiga villkor. Jämför avvikande meningarna 1 (M) och 3 (C). Datacenterbranschen är en bransch i stark tillväxt, både i och internationellt. Den alltmer utbredda digitaliseringen av samhället medför att behoven av datahanteringskapacitet ökar. Investeringsbehoven i branschen är stora och har goda förutsättningar för att attrahera dessa investeringar. har flera fördelar att erbjuda investerare i datacenter, t.ex. ett svalt klimat, en väl utbyggd bredbandsinfrastruktur, en tillförlitlig elförsörjning med relativt låga elpriser och ett stabilt politiskt klimat. Energiskatten på elektrisk kraft för tjänsteföretag är däremot jämförelsevis hög. Enligt utredningen kan en reglering som innebär en gräns om installerad kapacitet förväntas träffa sådana affärsdrivande verksamheter där datacenterverksamheten är den huvudsakliga verksamheten. Utredningen gör även bedömningen att det främst är större datacenterföretag som ska anses som skyddsvärda och utsatta för internationell konkurrens. Regeringen föreslår (punkt 23) därför att den lägre skattenivån ska gälla för anläggningar (datacenter) där en näringsidkare huvudsakligen bedriver informationstjänstverksamhet, informationsbehandling eller uthyrning av serverutrymme och därtill hörande tjänster, utövar sådan verksamhet och där datacentrets sammanlagda installerade effekt för annan utrustning än kyl- och fläktanläggningar uppgår till . Regeringens bedömning är att datacenterbranschen är såväl elintensiv som utsatt för internationell konkurrens. Det innebär att branschen ska anses som skyddsvärd. I andra länder omfattas motsvarande verksamheter redan av lägre skattenivåer, alternativt pågår ett arbete i sådan riktning. En sänkning av skattenivån är därför även motiverad utifrån hur elanvändningen i datacenter beskattas i andra länder. Vid en samlad bedömning anser regeringen att det finns övervägande skäl som motiverar en lägre skattenivå för datacenterbranschen. Elektrisk kraft som förbrukas av företag inom datacenterbranschen föreslås därför beskattas med , dvs. vid den skattenivå som bl.a. gäller för elektrisk kraft som förbrukas i industrins tillverkningsprocess. I partimotion 2016/17:3350 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del föreslås att skatten på el för datacenter sänks till samma nivå som för industrins tillverkningsprocess. I partimotion 2016/17:3494 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del anförs att regeringen bör återkomma med en analys av effekten av gränsvärdet om och ett förslag som säkerställer att även mindre datacenter ges konkurrenskraftiga villkor. Regeringen gör bedömningen att datacenterbranschen är både elintensiv och konkurrensutsatt och därför ska anses som en skyddsvärd bransch som motiverar en lägre skattenivå. En reglering som innebär en gräns om installerad kapacitet förväntas enligt regeringen träffa sådana affärsdrivande verksamheter där datacenterverksamheten är den huvudsakliga verksamheten. Utskottet ser inte något skäl att göra någon annan bedömning än regeringen och tillstyrker förslaget. Utskottet delar vidare regeringens bedömning att energibeskattningen av elektrisk kraft som förbrukas av värmeföretag för produktion av värme och kyla som levereras till industrin och större datacenter bör ses över. Utskottet avstyrker motionsförslaget. Kommande skatteförändringar på energiområdet Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att skatten på termisk effekt fr.o.m. bör sänkas till per megawatt och månad och fr.o.m. slopas helt. Utskottet delar vidare regeringens bedömning att skatten på termisk effekt ska fasas ut och att fastighetsskattesatsen på vattenkraftverk sänks i enlighet med regeringens förslag. Utskottet avstyrker förslaget om att sänka effektskatten. Jämför avvikande meningen 1 (M), 2 (SD) och 4 (L). Enligt ramöverenskommelsen på energiområdet ska skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer avvecklas stegvis med start , och fastighetsskattesatsen på vattenkraftverk ska stegvis sänkas till av taxeringsvärdet med start . Dessa åtgärder ska finansieras genom att höja energiskatten på elektrisk kraft för hushåll och tjänsteföretag. Från beredningssynpunkt är det önskvärt att såväl remissinstanser som riksdag får möjlighet att ta ställning till de nämnda ändringarna på energiskatteområdet i ett enda sammanhang. Regeringen gör bedömningen att en rimlig tidpunkt för att höja normalskattenivån för energiskatten på elektrisk kraft, med hänsyn till beredningskravet i regeringsformen, är . kommer att remittera ett förslag med de angivna ändringarna. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. De offentligfinansiella kostnader som en utfasning av skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer ger upphov till finansieras i enlighet med överenskommelsen genom att energiskatten på elektrisk kraft för hushåll och tjänsteföretag höjs. Sammantaget bedöms därför det kommande förslaget, i princip, vara offentligfinansiellt neutralt. anför i partimotion 2016/17:3350 av m.fl. yrkande 5 i denna del att den överenskommelse som slöts 2016 innebär bra långsiktiga villkor för energiförsörjning och säkrar förutsättningarna för att kärnkraften ska kunna fortsätta att vara en viktig del av energiförsörjning . satsar 2017, 2018, 2019 och 2020 på sänkt skatt på kärnkraft och sänkt fastighetsskatt på vattenkraft. I motion 2016/17:737 av (M) yrkande 3 föreslås att regeringen föreslår en sänkning av effektskatten på kärnkraft. anför i partimotion 2016/17:2102 av m.fl. yrkande 3 i denna del att förslaget om att skatten på termisk effekt avvecklas stegvis med start är ett viktigt steg i den svenska energipolitiken. I kommittémotion 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkande 11 anförs att förslaget om att skatten på termisk effekt avvecklas stegvis med start är en inriktning som stridit för länge och ett viktigt steg i den svenska energipolitiken. Det är därför angeläget att förslaget att avskaffa effektskatten fullföljs. Liberalerna anför i partimotion 2016/17:3419 av m.fl. yrkande 3 i denna del och i partimotion 2016/17:1070 av m.fl. yrkande 5 att Liberalerna var det första partiet att driva frågan om en avskaffad effektskatt på kärnkraft och att förslaget om att effektskatten ska fasas ut därför välkomnas. För att ramöverenskommelsen som träffats på energiområdet ska kunna genomföras är det nödvändigt att skatten på termisk effekt fr.o.m. sänks och fr.o.m. helt avskaffas. Vidare innebär överenskommelsen att fastighetsskattesatsen på vattenkraftverk stegvis sänks till med start . Utskottet tillstyrker därför att skatten på termisk effekt fasas ut och att fastighetsskattesatsen på vattenkraftverk sänks i enlighet med regeringens förslag. Med hänsyn till det anförda ser utskottet inte någon anledning att rikta tillkännagivanden till regeringen i enlighet med motionärernas önskningar. Utskottet avstyrker därmed motionsförslagen. Omräkning av koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen efter prisutveckling respektive reala inkomstökningar Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att sänka drivmedelsskatterna och om att avskaffa indexomräkningen av drivmedelsskatterna. Jämför avvikande meningarna 1 (M), 2 (SD) och 4 (L). har en årlig indexomräkning skett av koldioxid- och energi-skattesatserna i syfte att realvärdesäkra dem. Senast ska regeringen, med stöd av bestämmelser i lagen om skatt på energi, i förordning lägga fast det kommande kalenderårets koldioxid- och energiskattesatser med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen. För bensin och dieselbränsle görs och framåt även en årlig omräkning av skattesatserna som beaktar utvecklingen av bruttonationalprodukten. Beräkningen av skattesatser sker utifrån den faktiska förändringen i konsumentprisindex (KPI) . Index har ökat . För bensin och dieselbränsle görs även en omräkning med ett schabloniserat tillägg av till KPI-omräkningen för att beakta utvecklingen av bruttonationalprodukten, dvs. en sammanlagd omräkning . Den tillkommande omräkningen sker av såväl energiskatten som koldioxidskatten, men uttrycks som en höjning av energiskatten. En mervärdesskatteeffekt tillkommer om priset på bränslet i motsvarande mån förändras och om köparen är en privatperson. För företag som har rätt av dra av denna ingående mervärdesskatt tillkommer inte någon sådan effekt. medför omräkningen att skatten på bensin, miljöklass 1 höjs med per liter (23,inklusive mervärdesskatt). Skatten på dieselbränsle, miljöklass 1 höjs med per liter (inklusive mervärdesskatt). föreslår i partimotion 2016/17:3350 av m.fl. yrkande 5 i denna del att regeringens överindexering av drivmedelsskatter ska avskaffas. Regeringen har utöver vanlig indexering infört en årlig omräkning av bensin- och dieselskattesatserna. satsar 2017, 2018, 2019 och 3,3 miljar-der kronor 2020 för att avskaffa överindexeringen. I motion 2016/17:1903 av (M) föreslås att bensin- och dieselskatten sänks. Skattehöjningen på bensin och diesel är ett hårt slag mot landsbygden. Även åkerinäringen, skogsindustrin och jordbruksnäringen drabbas av högre kostnader för bränsle. I motion 2016/17:2121 av (M) yrkandena 1, 2 och 3 anförs att skattehöjningen på bensin och diesel blir ett hårt slag mot företagande och boende på landsbygd. Den indexuppräkning som kommer att börja gälla innebär en automatisk höjning av skatten på drivmedel utan att beslut behöver fattas av . Världens högsta skatter på bensin och diesel kommer vidare att innebära att konkurrenskraft försämras. I motion 2016/17:2141 av (M) föreslås att indexuppräkningen på bensin- och dieselskatten avskaffas. Landsbygden, åkerinäringen, lantbruket, företagen och jobben är redan hårt konkurrensutsatta, och införandet av den höga indexuppräkningen på bensin och diesel är oacceptabelt. motsätter sig i partimotion 2016/17:2102 av m.fl. yrkande 5 i denna del att bränsleskatterna på bensin och diesel höjs. Den föreslagna höjningen på innebär en exponentiell ökning av skatten och att inom bara kommer att ha absolut högsta bränslepriser. Liberalerna ställer sig i partimotion 2016/17:3419 av yrkande 3 i denna del bakom den genomförda bensinskattehöjningen och anser att det är rimligt att indexera bränsleskatten. För att öka den styrande effekten av energi- och koldioxidskatterna och för att stimulera till omställning till minskade växthusgasutsläpp från vägtrafiken och överflyttning till andra transportslag föreslog regeringen i budgetpropositionen att energiskatten på bensin och diesel skulle höjas. Regeringen föreslog vidare att den årliga omräkningen av skattesatserna på energiområdet med hänsyn till KPI-utvecklingen borde behållas samt att konstruktionen skulle ändras genom att beakta även BNP-utvecklingen. beslutade i enlighet med förslagen. Utskottet finner nu inte något skäl att tillstyrka förslag om förändringar på området, varför motionerna avstyrks i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att införa en punktskatt på kemikalier i viss elektronik. Utskottet tillstyrker vidare bl.a. regeringens förslag till utformning av en skatt på kemikalier, om möjligheten till skatteavdrag, om omfattningen av kretsen av skattskyldiga, om uppskjuten beskattning för godkända lagerhållare, om skattskyldig-hetens inträde, om undantag från skattskyldighetens inträde i vissa fall och om tillämpligheten av skatteförfarandelagen och förfarande-bestämmelserna i tullagen. Utskottet delar regeringens bedömning att skatten och dess utformning bör ses över och uppdateras med jämna mellanrum och regeringens bedömning om ersättningsfrågor. Utskottet avstyrker motionsförslagen om att inte införa en kemikalieskatt och att ge kemikalieskatten en annan utformning. Jämför avvikande meningarna 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). redovisade sitt uppdrag i betänkandet Kemikalieskatt – Skatt på vissa konsumentvaror som innehåller kemikalier (SOU 2015:30). hade i uppdrag att analysera behovet av nya ekonomiska styrmedel på kemikalieområdet och, om behov av sådana styrmedel bedömdes finnas, föreslå vilken typ av ekonomiskt styrmedel som har bäst förutsättningar att vara verkningsfullt och kostnadseffektivt. Huvudmotivet för dessa ekonomiska styrmedel skulle enligt utredningens kommittédirektiv vara att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från olika varugrupper. Utredningen valde att ta fram förslag som minskar förekomsten av farliga ämnen i människors hemmiljö. Detta motiverades i betänkandet med att studier har visat att vanliga källor till farliga ämnen i människors hemmiljö är flamskyddsmedel i elektronik samt ftalater i golv och andra byggvaror som innehåller polymerer av vinylklorid, PVC. Utredningen har tagit fram förslag på två punktskatter. Det ena förslaget är en skatt på viss elektronik och det andra förslaget är en skatt på golv-beläggningsmaterial, väggbeklädnad och takbeklädnad av polymerer av vinylklorid. Den föreslagna skatten på viss elektronik har enligt utredningen utformats på så sätt att sådana varor som används ofta i hemmiljö och därmed orsakar risk för att vissa farliga ämnen tillförs människors hemmiljö ska beskattas. De varor som omfattas av skatteplikt definieras med hjälp av tulltaxans indelning i KN-nummer. Bland annat omfattas spisar, mikrovågsugnar, kylskåp, frysskåp, diskmaskiner, tvättmaskiner, torktumlare, datorer, bärbara datorer, läsplattor, dammsugare, mobiltelefoner, vanliga telefoner, trådlösa telefoner, routrar, trådlösa nätverk, cd-spelare, dvd-spelare, radioapparater, tv-apparater, tv-dioder, dataskärmar samt spelkonsoler. Skatten ska enligt förslaget uppgå till per kilo vara för vitvaror och per kilo vara för övrig elektronik. Det maximala skattebeloppet ska dock uppgå till per vara. Skattskyldig ska den vara som yrkesmässigt tillverkar, för in, tar emot eller importerar de aktuella varorna. Försäljning från utländska säljare till svenska konsumenter ska inte beskattas. Utredningen föreslår vidare att det ska finnas möjlighet till avdrag för skatt för den elektronik som inte innehåller additiva föreningar av brom, klor eller fosfor. För elektronik som inte innehåller nämnda additiva föreningar och inte heller reaktivt tillsatta brom- eller klorföreningar föreslås i stället att avdrag medges . Eftersom all elektronik enligt utredningen innehåller mer eller mindre farliga kemikalier föreslås att det inte ska vara möjligt att göra avdrag för hela skatten. De förväntade intäkterna av skatten på viss elektronik bedöms uppgå till . Myndigheternas löpande administrativa kostnader förväntas uppgå till medan företagens administrativa kostnader förväntas uppgå till . En av regeringens prioriteringar i miljöpolitiken är att minska förekomsten, spridningen och exponeringen av farliga ämnen gentemot människor och miljö, med särskilt fokus på barn och unga. Kemiska ämnen i varor är betydligt sämre reglerade än ämnena i sig eller deras användning i kemiska produkter. Allmänna övergripande regelverk som produktsäkerhetslagen går i första hand att tillämpa på akuta hälsorisker, men inte på effekter som orsakas av exponering för ett stort antal varor . Dagens förbud och begränsningar kommer inte åt många av de risker som är förenade med farliga kemikalier i konsumentvaror. Regeringen anser därför att det finns ett kvarvarande behov av ytterligare styrning. Särskilt saknas styrmedel som kan styra bort hela grupper av farliga ämnen med liknande kemisk struktur från marknaden utan att varje enskilt ämne behöver utredas i detalj. En grupp ämnen med farliga egenskaper som ofta finns i människors hem är flamskyddsmedel, vilka återfinns i bl.a. damm.