yttr · H305UbU7y · 2016-05-26 00:00:00 — Förskolan är viktig för barns utveckling och bidrar till att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten. Den goda tillgången till barnomsorg i har också bidragit till att fler kan arbeta mer. Barnomsorgen har haft särskilt stor betydelse för att möjliggöra ett högt arbetskraftsdeltagande bland kvinnor. Även föräldrar som jobbar på obekväm arbetstid ska ha tillgång till en bra barnomsorg. Föräldrar ska inte behöva avstå arbetspass för att barnomsorg saknas. Behovet av barnomsorg kan vara särskilt stort för ensamstående föräldrar. Barnomsorgen behöver bättre anpassas till hur familjer och arbetsliv ser ut. Regeringen har därför avsatt resurser för att öka tillgängligheten till barnomsorg , nätter och . Regeringen avser att följa upp satsningen för att se hur den påverkat tillgången till barnomsorg på obekväm arbetstid (prop. s. 55). I partimotion 2015/16:3406 av och (båda M) föreslås riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. har tillsammans med Alliansen koncentrerat sin politik kring reformer för att stärka resultaten och kunskaperna i den svenska skolan. Genom en ny lärarutbildning, satsningar för att förbättra fortbildningen och karriärmöjligheterna för lärare och utökad undervisningstid i matematik påbörjades arbetet för en bättre skola. Men ytterligare reformer krävs för att stärka skolan. Därför har utvecklat sin skolpolitik för att svara upp mot de nya utmaningar som skolan står inför. Enligt motionärerna missar en svensk elev nästan i undervisningstid under grundskoleåren jämfört med andra länder. Målsättningen bör vara att alla elever i svensk skola bör utöka sin skoldag med ytterligare undervisningstid. Internationella studier ger stöd för sambandet mellan utökad undervisningstid och kunskapsresultat. Internationell forskning visar att tidiga insatser har störst effekt och därför bör utökningen av undervisningstiden börja i så tidiga år som möjligt. satsar som ett första steg för att elever ska få mer undervisningstid per dag. För att stärka svenska elevers matematikkunskaper behöver matematikundervisningen förstärkas. Motionärerna vill därför utöka undervisningen med en extra timme matematik på högstadiet och avsätter för detta 2017 och . För att göra läraryrket mer attraktivt behövs även möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. Alliansregeringen införde därför ett system med karriärtjänster för lärare, och målet var att fler än var femte lärare med pedagogisk högskoleexamen skulle få möjlighet till en förstelärartjänst. Motionärerna vill att höjningen av lärarlönerna med ska fortgå som karriärtjänstsystemet byggs ut och satsningen på fler förstelärare utökas i utanförskapsområden så att fler av de skickligaste lärarna söker sig till de skolor som har störst utmaningar. Detta är en satsning som fullt utbyggd omfattar ca . Internationella undersökningar visar att svenska lärare använder mindre andel av sin tid till undervisning än lärare i andra länder. För att ge lärare mer tid för att exempelvis förbereda lektioner samt fokusera på undervisningen vill motionärerna satsa på att utöka antalet lärarassistenter i skolan. Antalet anmälningar om hot och våld mot lärare har ökat . Motionärerna vill därför se över skollagen (2010:800) när det gäller trygghet och studiero i syfte att tydliggöra och stärka lärares rätt att ingripa vid en situation då oordning råder. En nyckel till att få fler skickliga lärare är att höja kvaliteten på lärarutbildningen. Fler behöver ges chansen att utbilda sig till lärare som kraven på dem som vill bli lärare bör skärpas. Undervisningstiden på lärarutbildningen behöver utökas. Motionärerna satsar därför för att möjliggöra en ökning av den genomsnittliga lärarledda undervisningstiden från dagens till närmare . Både för dem som saknar en fullständig utbildning och för dem som vill byta yrke eller inriktning spelar komvux en viktig roll. Därför föreslog i budgeten stora förstärkningar av komvux och yrkesvux, vilket också regeringen gjorde. Det är nu av största vikt att satsningarna byggs ut i planerad takt och att det säkerställs att utbildningarnas innehåll anpassas till de behov som finns. I partimotion 2015/16:3397 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Motionärerna framhåller att skolans nuvarande utveckling tyvärr inte är uppmuntrande. Svenska elevers resultat försämras drastiskt inom i stort sett varje område som mäts. Detta var innan enligt motionärerna hamnade i en akut migrationskris som fyller på systemet med tiotusentals elever som inte kan svenska och som inte sällan kommer från socioekonomiskt svaga familjer. Motionärerna föreslår ett helt nytt system i statlig regi för att hantera nyanlända skolungdomar. En förberedelseskola ska inrättas som ansvarar för nyanlända skolungdomar. Genom att avskaffa modersmålsundervisning och i stället erbjuda dessa lärare arbete i förberedelseskolan (tillsammans med behöriga lärare) kan tusentals arbetstillfällen skapas. Förberedelseskolan kommer att hysa såväl förberedelseklasser som kompletterande stödundervisning. Denna nya verksamhet ska bedrivas i egna lokaler, avskilt från skolans ordinarie verksamhet. Skolan är en plats för undervisning. Både lärare och elever har rätt till arbetsro. Elever som inte klarar av den ordinarie undervisningen ska placeras i jourklasser där de får hjälp av personal med särskild kompetens. Lärarbristen vill motionärerna komma till rätta med genom bl.a. ett förslag som inspirerats av den s.k. Shanghaimodellen. Förslaget utgår från en karriärstege med sex nivåer där man är på den första nivån som nyexaminerad från lärarutbildningen. Varje steg kräver fortbildning, erfarenhet och att man är beredd att axla ansvar och stödja sina kollegor. Det innebär att lärare som kommit längre är för mindre erfarna kollegor. Varje ny nivå ger ett lönelyft på ca . Bristen på behöriga lärare är särskilt stor i matematik, teknik och naturvetenskapliga ämnen. Motionärerna vill därför inrätta en betald lärarutbildning där naturvetenskapligt utbildade personer ska få för att under två terminer studera pedagogik och därigenom bli formellt behöriga att undervisa i grund- och gymnasieskolan. Motionärerna anser att landets lärarutbildningar ska genomgå en grundlig översyn. De utbildningar som inte klarar rimliga kvalitetskrav ska läggas ned och resurserna ska koncentreras där de gör mest nytta. Det är målsättning att ska förbli en kunskapsekonomi och ett industriland. Grund- och gymnasieskolan måste därför utbilda tillräckligt många blivande industriarbetare och ingenjörer m.fl. För att uppnå detta vill motionärerna att s.k. teknikcollege utvecklas vidare genom statlig finansiering. Motionärerna vill också införa en s.k. teknikbrygga som innebär att gymnasieungdomar under två terminer stärker sina kunskaper i teoretiska och praktiska ämnen varefter de får en termins betald praktik hos en lokal industri. Detta ger ungdomar som valt ett gymnasieprogram som inte leder till arbete en andra chans att bli anställningsbara i industrin. Motionärerna vill också stärka finansieringen av det s.k. Tekniksprånget där arbetsgivare tillsammans med regeringen samarbetar för att uppmuntra ungdomar att söka till tekniska utbildningar. Myndigheten för har aviserat att den har kapacitet att utöka antalet platser på . Myndighetens arbete med att matcha arbetsmarknadens kompetensefterfrågan har visat sig vara mycket effektiv. Motionärerna vill därför öka anslagen till myndigheten med motsvarande ytterligare 5 000 platser på . I partimotion 2015/16:3404 av m.fl. (C) föreslås riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Motionärerna framhåller att många nyanlända som kommer till har såväl utbildning som lång arbetslivserfarenhet. har tidigare föreslagit att resurserna för validering förstärks. Nyanlända med akademisk utbildning kan ofta inte använda sig av sin utbildning. Fler utbildnings- och yrkesområden än bör ges tillgång till kompletterande utbildning. Vidare behöver utbildningen i svenska för invandrare (sfi) bli mer yrkesanpassad. För att på kort sikt möta den omedelbara bristen på lärare föreslår motionärerna att kravet på lärarlegitimation tillfälligt slopas. Förutom att pensionerade lärare ska lockas tillbaka till skolan bör obehöriga lärare som arbetar inom skolan tillfälligt få dispens att sätta betyg. Lärarstudenter bör dessutom användas som en pedagogisk resurs i skolan. Yrkeshögskoleutbildningarna är ett bra exempel på utbildningar som utvecklats i samverkan med presumtiva arbetsgivare. kommer i kommande budgetmotioner att återkomma med förslag om hur kan stärkas ytterligare. Exempelvis bör det bli lättare att bedriva yrkeshögskoleutbildning . För att kunna tillgodose vissa branschers behov av kompetent arbetskraft vill motionärerna se över möjligheterna att inrätta branschskolor. Lärlingsutbildningarna i har inte utvecklats snabbt nog. avser att i framtida budgetmotioner återkomma med förslag om förbättrade lärlingsutbildningar med en ökad näringslivskoppling och anpassade till svenska förutsättningar. Motionärerna ser ett stort behov av att höja läraryrkets status. En väg att göra detta går via en bra och utmanande lärarutbildning som tydligt är knuten till aktuell forskning. Ytterligare vägar till en uppvärdering av läraryrket går bl.a. genom en öppenhet för fristående lärarutbildningar, kontinuerlig och systematisk kompetensutveckling, kollegialt lärande samt minskad detaljstyrning. Kommunerna ska även fortsättningsvis ha ansvaret för skolan. Motionärerna vill dock se ett tydligt och utökat statligt ansvar för hur lärare och skolledare kontinuerligt under sin karriär ska utvecklas och få tillgång till kompetensutveckling. har tidigare föreslagit att antalet förstelärare bör utökas. I kommande budgetmotioner kommer att återkomma med förslag om hur lärarnas karriärmöjligheter ska stärkas. För att göra det möjligt för lärare att vara lärare, och låta dem ägna sig åt sitt pedagogiska uppdrag, föreslår motionärerna att det införs lärarassistenter. För en bättre övergång mellan förskola och grundskola vill motionärerna införa en tioårig grundskola med en obligatorisk skolstart . Förskoleklassen blir därmed en del av . Motionärerna ser fjärrundervisning som avgörande för landsbygdsskolornas överlevnad, men den är också avgörande för nyanlända elevers tillgång till modersmålslärare och studiehandledare. Motionärerna anser bl.a. att fjärrundervisning ska tillåtas i alla relevanta ämnen. Motionärerna värnar och vill utveckla valfriheten för elever, föräldrar och lärare. Det behöver bli lättare att välja förskola och skola. Att möjliggöra för friskolor i hela landet är en viktig fråga inte minst för landsbygden. Det bör införas ett krav på att kommuner som planerar att lägga ned en skola först ska undersöka om det finns en annan aktör som skulle vilja ta över verksamheten. Motionärerna vill verka för att lärosätena ska bli mer autonoma, finnas i hela landet och ges ytterligare möjligheter att utforma sin verksamhet efter regionala förutsättningar. Motionärerna vill även se ett framtida resursfördelningssystem för högre utbildning där kvalitet, arbetslivsanknytning och regional samverkan premieras. I partimotion 2015/16:3403 av m.fl. (L) yrkande 1 föreslås riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Motionärerna vill införa ett stöd till utsatta skolor som kan sökas av huvudmännen för att långsiktigt verka för ökad studiero. Det bör också inrättas en kommission som får i uppdrag att fördela bidragen till de utsatta skolorna och aktivt arbeta för ordning och reda i skolan. Till de båda åtgärderna avsätts . För att uppmuntra lärare och rektorer att söka sig till tjänster i skolor i utanförskapsområden ska den som arbetar på sådana skolor ges bättre löne- och arbetsvillkor. För detta avsätts . För att minska lärarnas arbetsbörda bör en ny yrkeskategori införas, lärarassistenter. För att täcka av lönekostnaderna för lärarassistenter avsätts . För att ge nyanlända elever samma chans att nå kunskapsmålen är det rimligt att förlänga skolplikten. För barn som är i mellanstadieåldern när de kommer till bör skolplikten förlängas till och för de som är i högstadieåldern och övre tonåren bör skolplikten förlängas till . Skolplikten bör dock upphöra om eleven uppnått de centrala kunskapskraven i läroplan. De nyanlända elever som kommer till i sen ålder och som precis har startat sina studier i svenska i riskerar att få svårt att upprätthålla sina svenskkunskaper under ett långt sommarlov. Det kan därför finnas skäl att utreda vad en halvering av sommarlovet för nyanlända elever skulle innebära. För att finansiera den förlängda skolplikten för nyanlända avsätts och framåt. Svensk grundskola sätter in särskilt stöd för elever relativt sent. För att höja kunskapsresultaten och likvärdigheten är det centralt att detta ändras och att elever som riskerar att halka efter får stöd . För den särskilda satsningen på specialpedagogiskt stöd avsätter motionärerna . Motionärerna anser att staten ska återta huvudmannaskapet för skolan för att uppnå likvärdiga förutsättningar för skolan i hela . Skolstarten ska ske . Därmed förlängs skolplikten till och förskoleklassen blir den första av tio årskurser. Vid sidan av de traditionella gymnasieprogrammen vill motionärerna ha s.k. branschlärlingar. Vidare ska alla ha rätt till komvux. Liberalerna vill satsa på en särskild kompletterande pedagogisk utbildning enligt den modell som i går under namnet Teach for . Studenter med en tidigare examen och med goda studieresultat får läsa en kompletterande pedagogisk utbildning för att nå en ämneslärarexamen som de arbetar i skolan. Det behövs en bred satsning på att få fler att vilja bli lärare. Som ett led i detta bör ämneslärarutbildningen för högstadie- och gymnasielärare slås ihop. En ämneslärarexamen ska motsvara nivån för en masterexamen. Lärarutbildningen behöver centraliseras till färre orter för att nå högre kvalitet och effektivitet. Liberalernas bedömning är att studiemedelssystemet i många delar är väl avpassat. Ytterligare reformer kan dock bli aktuella. ska ha höga ambitioner när det gäller andelen personer som går vidare till högre studier, men utbyggnaden av antalet platser får inte ske på bekostnad av kvaliteten. Liberalerna och alliansregeringen höjde de statliga forskningsanslagen kraftigt, och motionärerna vill fortsätta att prioritera forskningen. I partimotion 2015/16:3398 av m.fl. (KD) föreslås riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Motionärerna framhåller att lärarna är nyckelpersoner för en skola med hög kvalitet. Lärarnas och rektorernas roll behöver stärkas. Deras vidareutveckling måste få en tydligare forskningsanknytning. saknas tusentals lärare och bristen beräknas öka. Det behövs enligt motionärerna snabbare vägar in i läraryrket genom kortare kompletterande pedagogisk utbildning för personer som har en examen i ett relevant ämne eller yrkeskunskap. Lärare ska få vara lärare. Motionärerna vill rensa bland lärares uppgifter och ansvar och ge utrymme för mer lärarledd ämnesundervisningstid. Motionärerna vill göra mer för att ge nyanlända elever bra förutsättningar att lära sig svenska språket och komma in i den svenska skolan. Det är rimligt att kommunerna ges möjlighet till flexiblare lösningar som gör att den ordinarie skolverksamheten kan upprätthålla kontinuitet när många nyanlända barn och unga kommer till . Det bör tillfälligt införas en möjlighet att examinera gymnasieelever på engelska och erbjuda individuella studieplaner. För att nyanlända ska nå kunskapsmålen vill se en kompetenssatsning för att utbilda fler lärare i svenska som andraspråk. Det behövs även ett speciallärarlyft för att motverka bristen på speciallärare. Satsningen på karriärtjänster för lärare bör riktas mer till utsatta områden. Nyanlända lärare bör kunna börja jobba i skolan med kringuppgifter och därigenom avlasta legitimerade lärare. På så sätt lär sig nyanlända lärare mer om den svenska skolan och är delaktiga i arbetet som deras kunskaper valideras. Motionärerna framhåller vidare att elevers hälsa och trygghet i skolan är en grundförutsättning för att ta till sig ny kunskap. ser med stor oro på den psykiska ohälsan bland barn och unga. Motionärerna vill utöka skolidrotten från 500 i för att alla barn ska röra på sig mer – motion har betydelse för såväl hälsan som skolresultaten. Skolan ska vara en trygg miljö för alla elever. Motionärerna vill underlätta för fler vuxna att vara i skolan, som exempelvis ”klassmorfar” eller unga vuxna som rastvakter. Konflikthantering bör vara obligatoriskt under lärarutbildningen och ta sin utgångspunkt i skolans värdegrund. Motionärerna vill avveckla en del arbetsmarknadsutbildningar motsvarande ca 3 150 helårsplatser inom arbetsmarknadsutbildningen. I stället anslår medel för att skapa fler platser inom yrkesvuxutbildning, vilket innebär att ca 6 300 nya platser inrättas. Motionärerna bedömer att personer som går yrkesvuxutbildningar har långt större möjlighet att få ett arbete efter en sådan utbildning än efter en arbetsmarknadsutbildning upphandlad av Arbetsförmedlingen. överlämnade sitt slutbetänkande Välja yrke (SOU 2015:97) till regeringen med en rad förslag på yrkesutbildningens område. I utredningen identifieras en rad branscher där det råder rekryteringssvårigheter till yrken som inte kräver eftergymnasial utbildning, t.ex. kockar, lastbilsmekaniker, medicinska sekreterare och installationselektriker. En utbyggnad av antalet yrkesvuxplatser leder inte bara till att fler som är arbetslösa får jobb utan till att hela samhället fungerar bättre när viktiga bristyrken kan utföras av kunnig personal. Utbildnings- och kunskapslyftsfrågorna är avgörande för enskilda individers ställning på arbetsmarknaden. Utskottet vill särskilt i det sammanhanget framhålla att regeringen har inlett ett nytt kunskapslyft med en satsning som fullt utbyggd omfattar över 50 000 utbildningsplatser inom komvux, yrkesvux, folkbildning, högskola och yrkeshögskola. Regeringen avser också att göra behörighetsgivande kurser på komvux till en rättighet för alla . Satsningen innebär enligt utskottet en betydande ambitionshöjning när det gäller tillgången till ett livslångt lärande. Många nyanlända har såväl utbildning som erfarenhet inom områden där det råder brist på arbetskraft. Regeringen har därför bl.a. satsat på åtgärder för förstärkt validering. Möjligheterna till validering och en rättvis och effektiv bedömning av utländsk utbildning måste fortsätta att förbättras och utskottet välkomnar därför att regeringen i Vårändringsbudget (prop. 2015/16:100 s. 76–77) föreslår att bl.a. Universitets- och högskolerådet ges ytterligare resurser för att förbättra och utveckla bedömningarna av utländsk utbildning. Utskottet kan inte nog framhålla vikten av att ungdomar skaffar sig nödvändig kompetens för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Unga nyanlända bör också påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Utskottet ser därför positivt på regeringens mål att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Regeringen har tillsatt en utredning, , som ska analysera situationen och föreslå åtgärder med den inriktningen (dir. 2015:31 m.fl.). Även (SOU 2015:81), vars förslag bereds i , har föreslagit åtgärder för att stärka elevens möjligheter att nå kunskapsmålen och få behörighet till gymnasieskolan. Utskottet anser i likhet med regeringen att skolans kompensatoriska uppgift måste stärkas. Det är viktigt att skolan i så stor utsträckning som möjligt utjämnar skillnader som har sitt ursprung i olika uppväxtförhållanden och ger alla elever möjlighet att nå sin fulla potential. Utskottet kan i likhet med regeringen konstatera att och gymnasieskolan står inför betydande utmaningar. Resultaten från de internationella studier deltagit i (bl.a. , Pirls och Timss) visar att svenska elever haft en svag resultatutveckling de senaste 10–15 åren. En överväldigande majoritet av studierna visar på sjunkande resultat. Även sjunkande behörighet till gymnasieskolan, dålig genomströmning i gymnasieskolan och tecken på försämrad likvärdighet i är faktorer som pekar på att kraftfulla reformer krävs för att komma till rätta med de fallande skolresultaten. Mot den bakgrunden är det med tillfredställelse utskottet noterar att regeringens högsta prioritet för skolan är att förbättra kunskapsresultaten och öka likvärdigheten. Regeringen har därför ökat investeringarna i skolan. har totalt tillförts skolan och förskolan. Den huvudsakliga inriktningen på investeringarna i skolan är att höja kunskapsresultaten genom ökad attraktivitet för läraryrket, tidiga insatser och ökad jämlikhet i skolan. Det mål för skolan som regeringen anger: en jämlik kunskapsskola där lärarna har tid för varje elev, ställer sig utskottet till fullo bakom. När det gäller frågan om tidiga insatser är det enligt utskottet otvetydigt att en bra förskola lägger grunden för elevens fortsatta lärande. En i sammanhanget viktig förutsättning för att förskolan ska kunna uppfylla målen för verksamheten är att barngrupperna har en lämplig storlek. Utskottet välkomnar därför att medel har avsatts för att minska storleken på barngrupperna i förskolan. Det är också avgörande att elever redan i lågstadiet får det stöd de behöver. Svensk grundskola sätter in särskilt stöd relativt sent. Utskottet ställer sig därför bakom att regeringen har som ambition att säkerställa att stöd och särskilt stöd sätts in redan i tidiga årskurser. En annan viktig målsättning som utskottet vill framhålla är regeringens avsikt att det införs en s.k. läsa-skriva-räkna-garanti (se dir. 2015:65). Läraryrket måste bli attraktivare. Alla elever ska få möta kunniga och engagerade lärare som känner sig högt värderade i sitt yrke. På så sätt kan man höja kunskapsresultaten i skolan. Det är därför allvarligt att läraryrket har tappat i status och attraktionskraft. För att göra läraryrket mer attraktivt delar utskottet regeringens syn att det behövs bl.a. högre löner, minskat administrativt arbete och bättre möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. För att stärka yrkets attraktivitet har regeringen tagit initiativ till en nationell samling för läraryrket. Inom ramen för den nationella samlingen har regeringen genomfört en stimulans till höjda lärarlöner. kan huvudmännen ansöka om medel för att höja löner för särskilt kvalificerade lärare. Regeringen gör bedömningen att ca 60 000 lärare kan komma i fråga för den statliga satsningen, vilket i genomsnitt innebär en lönehöjning på mellan och . Dessutom kommer karriärtjänstreformen att vara fullt utbyggd och då omfatta 17 000 förstelärare. Utskottet välkomnar dessa kraftfulla satsningar på lärarna som ytterst är till gagn för läraryrkets attraktivitet. När det gäller lärarbristen vill utskottet påminna om att regeringen bedömer att det kommer att behövas ca 40 000 fler lärare än vad som beräknas examineras –2019. För att möta denna utmaning behövs åtgärder på både kort och lång sikt. Fler lärare behöver utbildas, befintliga lärare avlastas (t.ex. genom olika former av lärarassistenter) och behöriga lärare utanför skolan attraheras tillbaka till yrket. Därför avser regeringen att 2016 tillföra medel för vidareutbildning av obehöriga lärare. Regeringen har också avsatt medel till utbildningssatsningen Teach for . Utbildningen innebär att redan utbildade akademiker arbetar som lärare i en skola med stora utmaningar, som de läser in en ämneslärarexamen. Utskottet välkomnar dessa satsningar. Utöver detta vill utskottet också framhålla ett ärende som är under beredning i utskottet i vilket regeringen avser att genomföra en tidsbegränsad satsning på en ny särskild kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer med examen på forskarnivå (prop. 2015/16:142, bet. 2015/16:UbU22).