yttr · H405SkU1y · 2016-11-11 00:00:00 — Det finns enligt regeringens bedömning såväl offentligfinansiella som fördelningspolitiska skäl att begränsa uppräkningen av den nedre och övre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt på beskattningsbara förvärvsinkomster. Regeringen anser därför, trots vad flera remissinstanser anför om utbildningspremie, arbetsutbud och konkurrenskraft, att uppräkningen av den nedre och övre skiktgränsen bör begränsas. Begränsningen av uppräkningen av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt aviserades och budgeterades i budgetpropositionen och ingår i den av beslutade budgeten . Begränsningen beräknades då medföra ökade skatteintäkter på 2017 till 2019. Att begränsa uppräkningen av den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt beräknas öka skatteintäkterna med 2017. Sammantaget beräknas förslaget således öka skatteintäkterna med , varav redan är budgeterade. Regeringen bedömer att den övre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt på beskattningsbara förvärvsinkomster för bör räknas upp med förändringen i konsumentprisindex plus en procentenhet. Det kommande förslaget bör träda i kraft . avvisar i motion 2016/17:3350 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del och 7 regeringens skattehöjningar för 1 miljon löntagare och avslår förslaget om att begränsa uppräkningen av skiktgränserna för statlig inkomstskatt. Att göra rätt för sig är enligt motionärerna en av de mest centrala svenska värderingarna och därför bör arbete och egna ansträngningar löna sig bättre. har en av de lägsta utbildningspremierna i världen. Regeringen väljer trots detta att ytterligare höja skatten för över 1 miljon löntagare. föreslår att uppräkningen av gränsen för statlig inkomstskatt återställs. avvisar i motion 2016/17:2102 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del regeringens föreslagna inkomstskattehöjningar. I samband med budgetpropositionen höjde regeringen inkomstskatterna, vilket gav världens högsta marginalskatter. Det innebär att över 1 miljon löntagare numera betalar eller mer i marginalskatt. har en majoritet av löntagarna betalat statlig inkomstskatt. I årets budgetproposition höjs skatten på arbete än mer samt ytterligare 2018. skiljer ut sig påtagligt i förhållande till jämförbara länder med höga skatter på inkomster. I och som exempel är skatten progressiv först vid en månadslön på 70 000–. avvisar i motion 2016/17:3494 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del regeringens förslag om sänkta skiktgränser, såväl de som lämnas i budgetpropositionen som de som genomförts tidigare. Ett antal utredningar har visat att sänkt statlig inkomstskatt leder till fler arbetade timmar, karaktäriseras av hög självfinansieringsgrad och bidrar till en ökad effektivitet i ekonomin. För är det prioriterat att gradvis göra marginalskattekurvan mindre brant. Regeringen väljer att gå den motsatta vägen. Genom att stoppa uppräkningen av såväl den lägre som den högre skiktgränsen och fasa ut jobbskatteavdraget höjer de skatten för breda löntagargrupper, med färre arbetade timmar som följd. Liberalerna avvisar i motion 2016/17:3419 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del regeringens skattehöjningar på jobben som berör över 1 miljon löntagare. höjdes marginalskatterna när jobbskatteavdraget trappades av och skiktgränsen för statlig inkomstskatt räknades upp långsammare än tidigare, vilket innebar att har västvärldens högsta marginalskatter. Höjda skatter påverkar motivationen att arbeta och höjer trösklarna in på arbetsmarknaden. Liberalerna föreslår att brytpunkten för den statliga inkomstskatten höjs. Ingen med en månadslön ska betala en extra inkomstskatt ovanpå kommunalskatten. Liberalerna avvisar regeringens förslag att ändra uppräkningstakten av skiktgränserna för statlig inkomstskatt. Liberalerna prioriterar att avskaffa värnskatten 2017 för att öka utbytet av att utbilda sig och ta ansvar. Det är också en central reform för att möjliggöra ökad internationell konkurrenskraft i näringslivet. avvisar i motion 2016/17:3320 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del regeringens föreslagna förändring av skiktgränserna för statlig skatt 2017 och 2018 för att göra det lönsamt för personer att exempelvis vidareutbilda sig till specialistsjuksköterska eller bli chef inom äldreomsorgen. Regeringens förändring av skiktgränserna gör att betydligt fler vanliga löntagare får betala statlig skatt. De skatteförslag som regeringen gått fram med riskerar att leda till betydligt lägre eller till och med obefintliga inkomstförstärkningar jämfört med vad som budgeteras. Enligt överskattas förstärkningen av de offentliga finanserna på grund av avtrappat jobbskatteavdrag och begränsad uppräkning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Utskottet anser att det finns såväl offentligfinansiella som fördelningspolitiska skäl att begränsa uppräkningen av den nedre och övre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt på beskattningsbara förvärvsinkomster. Regeringens förslag bidrar till att finansiera reformer och understöder därigenom en långsiktigt hållbar finansiering av den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Förslaget att begränsa uppräkningen av de nedre och övre skiktgränserna för statlig inkomstskatt minskar också skillnaden i ekonomiska förutsättningar mellan olika grupper. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att den nedre och övre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt för räknas upp med förändringen i konsumentprisindex plus en procentenhet och godtar regeringens bedömning när det gäller uppräkningen av den övre skiktgränsen för . Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att återställa avtrappningen av jobbskatteavdraget och förslagen om att införa jobbskatteavdrag för olika grupper och andra skatteavdrag. Jämför avvikande meningarna 1 (M), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). beslutade i samband med budgetberedningen att fr.o.m. trappa av jobbskatteavdraget vid höga inkomster för dem som inte hade fyllt vid beskattningsårets ingång och för dem som hade fyllt vid beskattningsårets ingång. Avtrappningen var på arbetsinkomster över ca eller (bet. 20015/16:FiU1, yttr. 2015/16:1y). Avtrappningen motiverades med att det fanns såväl offentligfinansiella som fördelningspolitiska skäl för att trappa av jobbskatteavdraget för dem med höga inkomster. Även vid en internationell jämförelse ansågs jobbskatteavdraget sticka ut eftersom det inte trappades av. Förslaget beräknades öka skatteintäkterna med 2016. föreslår i motion 2016/17:3350 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att ett förstajobbetavdrag införs riktat till dem med låga arbetsinkomster (2017 och därefter). Enligt motionen ska det löna sig att ta det första jobbet. har fortsatt höga skatter för dem med låga inkomster, vilket håller tillbaka sysselsättningen. Förstajobbetavdraget är anpassat för att ge störst skattelättnad, i förhållande till inkomsten, för dem med låga inkomster. Motionärerna föreslår vidare att en ny anställningsform införs, förstajobbetanställningen, som kombineras med ett förstärkt förstajobbetavdrag och som innebär att skatt ska betalas för den del av inkomsten som överstiger . föreslår vidare i motion 2016/17:3372 av m.fl. yrkande 18 ett tillkännagivande om att ett förstajobbetavdrag införs. I motion 2016/17:3079 m.fl. (M) yrkande 6 föreslås att ett förstajobbetavdrag införs för att öka drivkrafterna till arbete genom sänkt skatt på lägre inkomster. I motion 2016/17:3078 m.fl. (M) yrkande 1 anförs att det bör bli mer lönsamt för personer med låga inkomster att arbeta, inte minst för att göra det mer lönsamt för kvinnor att arbeta. I motion 2016/17:3154 m.fl. (M) föreslås att ett förstajobbetavdrag införs för att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för personer med låga inkomster. föreslår i motion 2016/17:3494 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del att avtrappningen av jobbskatteavdraget avskaffas. För är det prioriterat att gradvis göra marginalskattekurvan mindre brant. Regeringen väljer att gå den motsatta vägen. Genom att stoppa uppräkningen av såväl den lägre som den högre skiktgränsen och fasa ut jobbskatteavdraget höjer de skatten för breda löntagargrupper, med färre arbetade timmar som följd. Liberalerna föreslår i motion 2016/17:3419 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del att avtrappningen 2016 av jobbskatteavdraget återställs för månadsinkomster . Avtrappningen är ännu ett led i den socialdemokratiska politiken att göra det dyrare att arbeta och leder, tillsammans med den statliga inkomstskatten och värnskatten, till mycket höga faktiska marginaleffekter. Liberalerna vill införa en ny anställningsform, startjobb, med lägre lön, lägre inkomstskatt och utan arbetsgivaravgifter. föreslår i motion 2016/17:3320 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att det avtrappade jobbskatteavdraget återställs till hälften och att hela avtrappningen ska ha återställts . Motionärerna menar att höjda skatter påverkar motivationen att arbeta och höjer trösklarna in på arbetsmarknaden. Vidare vill införa jobbskatteavdrag för föräldrar på och förälder. Halva skattereduktionen införs 2017 och hela skattereduktionen 2018. Motionärerna vill också införa dubbelt jobbskatteavdrag för grupper som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Förslaget innebär en skattelättnad för unga under 25, för de som tar en akademisk examen och börjar arbeta innan de fyller 25, för nyanlända i och för personer som kommer från långvarig arbetslöshet eller sjukskrivning. föreslår i motion 2016/17:3304 av m.fl. yrkande 30 ett tillkännagivande om att en skattereduktion på förvärvsinkomster bör införas för föräldrar till barn . I motion 2016/17:3303 av m.fl. (KD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att tidigarelägga etableringsåldern på arbetsmarknaden. Motionärerna föreslår att avtrappningen av jobbskatteavdraget återställs och lägger i vissa fall också fram förslag om långtgående utvidgningar av jobbskatteavdraget och att andra skatteavdrag införs. Att återställa avtrappningen av jobbskatteavdraget handlar om minskade statsinkomster på mer än . Motionsförslagen innebär i övrigt skattesänkningar som i vissa fall minskar statens inkomster med . Utskottet är inte berett att tillstyrka dessa förslag. I samband med avtrappningen av jobbskatteavdraget anförde skatteutskottet i sitt yttrande till finansutskottet följande. Utskottet anser att finanspolitiska och fördelningspolitiska skäl talar för att jobbskatteavdraget bör avtrappas vid höga inkomster och har inte någon invändning mot att avtrappningen utformas på det sätt som regeringen föreslår. Av regeringens redovisning framgår att den största effekten återfinns i den högsta inkomstgruppen, där den ekvivalerade disponibla inkomsten minskar med . Förslaget minskar således den ekonomiska skillnaden mellan hushåll med låg respektive hög inkomst. Effekten på jämställdheten är också positiv. Av de ca 400 000 personer som påverkas av förändringen beräknas ungefär tre fjärdedelar vara män och en fjärdedel kvinnor. De män som berörs får också i genomsnitt en högre skattehöjning. Den genomsnittliga skattehöjningen för de män som påverkas beräknas till ca per person och år, medan de berörda kvinnorna uppskattas få en genomsnittlig skattehöjning på ca per person och år. Totalt beräknas av skattehöjningen bäras av män. Sammantaget bidrar förslaget till att minska den ekonomiska skillnaden mellan kvinnor och män. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker motionsförslagen. Skatten för pensionärer och äldre som jobbar Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att ta bort skillnaden i beskattning mellan pension och lön eftersom stegvis börjat eliminera denna skillnad. Utskottet avstyrker motionsförslagen om att sänka åldersgränsen för det förhöjda grundavdraget för pensionärer och att slopa den särskilda löneskatten för äldre. Jämför avvikande meningarna 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). finns ett s.k. förhöjt grundavdrag för pensionärer. Regleringen innebär att grundavdraget uppgår till grundavdragsbeloppet med tillägg av ett särskilt belopp som anges för vissa inkomstintervall. Pension är uppskjuten lön men beskattas hårdare än löneinkomster eftersom pensionsinkomster inte omfattas av jobbskatteavdraget. beslutade i samband med budgetberedningen att pensionärer inte ska beskattas hårdare än löntagare . Av kostnadsskäl ska skillnaden i beskattning tas bort i flera steg. Som ett första steg beslutade att ta bort skillnaden för inkomster upp till ca som skatten även sänktes för pensionärer med inkomster upp till ca genom en förstärkning av det förhöjda grundavdraget (bet. 20015/16:FiU1, yttr. 2015/16:1y). Till följd av grundavdragets indexering kunde 2016 en smärre höjning av skatten på uppkomma för pensionärer med pension . Dessa pensionärer betalar ändå en lägre skatt än som varit fallet om skattesänkning inte genomförts. Särskild löneskatt för äldre Den särskilda löneskatten på vissa förvärvsinkomster infördes av likformighetsskäl i samband med skattereform. Utgångspunkten var att all ersättning för arbete och all inkomst av näringsverksamhet bör beläggas med någon typ av socialavgift eller motsvarande skatt. beslutade i samband med budgetberedningen att fr.o.m. åter införa en särskild löneskatt på löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete till personer som vid årets ingång har fyllt . Särskild löneskatt infördes även på inkomst av aktiv näringsverksamhet för personer som vid årets ingång har fyllt samt för personer som inte har fyllt men som har uppburit hel allmän ålderspension enligt socialförsäkringsbalken. Den särskilda löneskatten är (bet. 2015/16:FiU1, yttr. 2015/16:1y). föreslår i motion 2016/17:3350 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att den särskilda löneskatten för äldre avskaffas. Genom att anställningskostnaderna sänks för äldre ökar arbetsgivarnas incitament att behålla människor längre upp i åldrarna i anställning. Det ska löna sig än mer för äldre att arbeta. föreslår att ett förstärkt jobbskatteavdrag införs från i stället för från . Det stärker drivkrafterna för att stanna kvar på arbetsmarknaden. I motion 2016/17:3079 m.fl. (M) yrkande 19 föreslås ett tillkännagivande om ökade möjligheter och drivkrafter för att jobba längre. föreslår i motion 2016/17:2102 m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del att den extraskatt som pensionärer betalar avskaffas. Det innebär en förbättrad disponibel nettoinkomst motsvarande för en genomsnittlig pensionär. föreslår i motion 2016/17:3494 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del att det förstärkta jobbskatteavdraget utökas till att gälla dem som fyllt som den särskilda löneskatten för äldre avskaffas. Regeringen försvårar för företagande och jobbskapande genom att öka kostnaderna för att anställa. De höjda kostnaderna för att anställa försvårar inträdet på, och tidigarelägger utträdet från, arbetsmarknaden. Liberalerna föreslår i motion 2016/17:3419 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del att åldersgränsen för det förhöjda jobbskatteavdraget justeras ned i två steg med till samt att den särskilda löneskatten för äldre avskaffas. De höjda kostnaderna för att anställa som regeringens politik innebär försvårar både inträdet på och tidigarelägger utträdet från arbetsmarknaden. Det är särskilt problematiskt i ljuset av det stora samhällsekonomiska behov som finns av att förlänga yrkeslivet. föreslår i motion 2016/17:3320 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att skatten på pension sänks så att skillnaden i beskattning på lön respektive pension blir helt borttagen för månadsinkomster . har varit drivande för att sänka skatten för pensionärerna och anser att ingen ska behöva oroa sig för sin försörjning på ålderns höst. avskaffar också löneskatten för äldre. Åldersgränsen för dubbelt jobbskatteavdrag sänks till . I motion 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om att löneskatten för äldre arbetstagare ska slopas. Utskottet anser att pensionärer inte ska beskattas hårdare än löntagare. Som ett första steg har tagit bort skillnaden i beskattning mellan pension och lön för inkomster upp till ca som skatten även har sänkts för pensionärer med inkomster upp till ca genom en förstärkning av det förhöjda grundavdraget. Utskottet anser inte att det är aktuellt att sänka åldersgränsen för det förhöjda grundavdraget för pensionärer. Utskottet anser att likformighetsskäl talar för att behålla den särskilda löneskatten för äldre. Utgångspunkten är att all ersättning för arbete och all inkomst av näringsverksamhet bör beläggas med någon typ av socialavgift eller motsvarande skatt. Även offentligfinansiella skäl talar för att den särskilda löneskatten för äldre inte bör slopas. Utskottet avstyrker motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att gåvoskatteavdraget ska återinföras. Jämför avvikande meningarna 3 (C) och 5 (KD). föreslår i motion 2016/17:3494 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del att gåvoskatteavdraget återinförs. föreslår i motion 2016/17:3320 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att gåvoskatteavdraget återinförs 2017 i sin tidigare utformning. Ansöknings- och årsavgifterna för organisationer som tar emot gåvor avskaffas. höjs takbeloppet för avdragsrätten, skatteavdraget utvidgas till att omfatta fler ändamål och frågan om att juridiska personer ska omfattas utreds. Förslag med samma inriktning finns också i partimotion 2016/17:3385 av m.fl. (KD) yrkande 2, kommittémotionerna 2016/17:2461 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2016/17:3347 m.fl. (KD) yrkande 40. beslutade under förra att slopa skattereduktionen för gåvor fr.o.m. (bet. 2015/16: FiU1, yttr. 2015/16:SkU1y) Utskottet tillstyrkte förslaget och anförde i sitt yttrande till följande. En stark och livaktig ideell sektor har stor betydelse för samhällslivet och demokratin. Det är angeläget att skatter tas ut på ett sätt som främjar skattepolitikens främsta syfte, dvs. att finansiera den gemensamma välfärden, och också i övrigt är förenliga med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattereduktion för gåvor ökar komplexiteten i skattesystemet. Det faktum att det aktuella skatteincitamentet utformades som en skattereduktion när det infördes ansågs innebära en markering av att reglerna i princip ligger vid sidan av den vanliga beskattningen. Utskottet instämmer i att stöd till de verksamheter som den ideella sektorn bedriver bör fördelas utifrån en prioritering och bedömning av hur dessa bidrar till samhällsnytta, snarare än utifrån vilken förmåga de berörda organisationerna har att hitta privatpersoner som har råd att genom gåvor stödja verksamheten. Offentligt stöd bör snarare utgå från tydliga prioriteringar än från privatpersoners val av och förmåga till stöd via skattereduktion. Skattereduktionen för gåvor har också inneburit att måste pröva frågor om godkännande av gåvomottagare och utöva tillsyn över godkända gåvomottagare – uppgifter som är helt verksamhetsfrämmande för myndigheten. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker motionsförslagen om att gåvoskatteavdraget ska återinföras. Förlängning av den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker att den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar förlängs med och att den maximala nedsättningen begränsas till . Motionsförslagen om att nedsättningen ska slopas eller få en annan inriktning avstyrks. Jämför avvikande meningarna 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen föreslår (punkt 26) att den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar förlängs med . Den maximala nedsättningen begränsas dock till . Förslaget träder i kraft . Regeringen anför att när reglerna om den tidsbegränsade nedsättningen infördes var avsikten att de endast skulle gälla ett fåtal år. Reglerna har därefter förlängts i olika omgångar, bl.a. för att det funnits behov av att stimulera utvecklingen av teknik, drivmedel och infrastruktur. När det gäller bilar som är utrustade med teknik för drift med el är tekniken alltjämt i behov av utveckling. Tekniken är fortfarande i ett inledande skede och de eltekniska systemen, framför allt batterierna, i elbilar är väsentligt dyrare än traditionella förbränningsmotorer. På marknaden finns endast ett fåtal bilar som drivs med el. Flera tillverkare har dock aviserat nya modeller av s.k. laddhybrider eller plugin-hybrider som ska lanseras . Det finns därför behov av ytterligare stimulans för att den påbörjade utvecklingen ska fortsätta och därmed skäl att förlänga den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för sådana bilar. Regeringen anför vidare att utvecklingen av fordonstekniken för gasbilar i och för sig har nått en mognad. Emellertid är infrastrukturen för distribution av fordonsgasen alltjämt outvecklad, vilket har hämmat introduktionen av gasbilar på marknaden. Potentialen för gasbilar får dock bedömas vara betydligt större än vad den befintliga marknadsandelen tyder på och den tidsbegränsade nedsättningen bör därför förlängas även för dessa bilar. har som mål att ha en fossilfri fordonsflotta och detta är ett steg på vägen. När det gäller förslagets offentligfinansiella effekter anför regeringen att minskningen av skatteintäkterna, som redan aviserats och budgeterats i budgetpropositionen och ingår i den av beslutade budgeten , –2019 med beaktande av den föreslagna begränsning av nedsättningens storlek kan beräknas till 0,19, 0,22 respektive . Utöver förlängningen med som aviserades i budgetpropositionen föreslås en förlängning , dvs. Denna ytterligare förlängning bedöms minska skatteintäkterna 2020 med . anför i motion 2016/17:3494 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del att nedsättningar av förmånsvärdet bör riktas till de mest klimateffektiva bilarna. kommer i framtida budgetmotioner att återkomma med förslag om ett reformerat system för förmånsvärde på tjänstebilar med högre grad av klimatstyrning. Motionärerna föreslår att nedsättningen av förmånsvärdet förlängs och taket för nedsättningen sätts till . Liberalerna säger i motion 2016/17:3419 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del säger nej till nedsatt förmånsvärde för miljöanpassade bilar. Liberalerna föreslår i stället höjt förmånsvärde för bilar som inte är miljöbilar. Liberalerna föreslår i motion 2016/17:1070 av m.fl. yrkande 16 ett tillkännagivande om att förmånsvärdet för bilar som inte är miljöbilar ska höjas. föreslår i motion 2016/17:3320 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att det nedsatta förmånsvärdet för miljöbilar avskaffas och att man i stället höjer förmånsvärdet för bilar som inte är miljöbilar. Reglerna om nedsatt förmånsvärde för vissa miljöanpassade bilar ska underlätta introduktionen av sådana bilar på marknaden och på så sätt skapa bättre förutsättningar för att öka miljöprestandan hos beståndet av förmånsbilar. Utskottet delar regeringens bedömning att det finns behov av ytterligare stimulans för att den påbörjade utvecklingen ska fortsätta och därmed skäl att förlänga den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar. Utskottet har inte något att invända mot att den maximala nedsättningen begränsas. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrker motionsförslagen om att reglerna om nedsatt förmånsvärde för vissa miljöanpassade bilar ska slopas eller få en annan inriktning. Skattereduktion för reparation och underhåll av vitvaror Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att införa en skattereduktion för reparation och underhåll av vitvaror som utförs i bostaden. Utskottet avstyrker motionsförslagen om att RUT-avdraget ska utvidgas på olika sätt och att subventionsgraden ska öka. Jämför avvikande meningarna 1 (M), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen föreslår (punkt 26) att en skattereduktion införs för reparation och underhåll av vitvaror som utförs i bostaden.