yttr · H305UU3y · 2016-02-24 00:00:00 — beslutade vid sitt sammanträde att ge utrikesutskottet tillfälle att yttra sig över skrivelse 2015/16:48 Regeringens exportstrategi och de motioner som kunde komma att väckas med anledning av skrivelsen. I sitt yttrande behandlar utrikesutskottet framför allt de aspekter av regeringens skrivelse som rör utskottets beredningsområde liksom motionerna 2015/16:3296 yrkandena 1 och 2 och 2015/16:3315 yrkandena 1, 5, 9 och 13. Som ett led i beredningen av ärendet har utskottet fått en föredragning om skrivelsen av näringsminister . Utskottet föreslår att näringsutskottet avstyrker de aktuella motionsyrkandena. I yttrandet finns en avvikande mening (V). I skrivelsen redogör regeringen för sin exportstrategi som är utarbetad i dialog med näringslivet. Syftet med strategin är att stärka svenska företags export- och internationaliseringsmöjligheter på viktiga marknader och att öka antalet exporterande företag. Exportstrategin ska bidra till regeringens övergripande mål om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet till 2020. Statens främjandeinsatser bör enligt skrivelsen särskilt fokusera på länder som uppvisar hög BNP, hög förväntad tillväxt eller höga trösklar för marknadstillträde. Regeringen konstaterar att det är i de s.k. tillväxtländerna som den största delen av världens tillväxt förväntas ske . förväntas av den ekonomiska tillväxten ske i . Även i förväntas tillväxten att stiga i många länder, om än från låga nivåer. Det talar för att svensk export både måste öka till länder utanför . Regeringen har därför tidigare presenterat en lista med 26 prioriterade marknader. [1] Den stora majoriteten av dessa är tillväxtländer. En viktig faktor i urvalet av dessa länder har förutom bl.a. tillväxtpotentialen varit graden av ekonomisk frihet. Där det finns en låg grad av ekonomisk frihet möter svenska företag också fler hinder, vilket innebär att det statliga främjandet relativt sett kan göra större nytta. Regeringen konstaterar att på flera tillväxtmarknader råder inte bara ekonomisk ofrihet utan även andra politiska, sociala och miljömässiga problem. Regeringen understryker att kontakter och handel mellan människor och länder är bra och gynnar sådana värden som demokrati, jämställdhet, mänskliga rättigheter och en bättre miljö. De länder som har handel med kan vi också föra dialog med. Arbetet med hållbart företagande stärks, exempelvis genom den nationella handlingsplanen för företagande och mänskliga rättigheter som regeringen redogör för i skrivelse 2015/16:69. Genom att förbättra samordningen mellan främjande och bistånd kan regeringen verka för att hållbar handel och investeringar i utvecklingsländer leder till fortsatta varaktiga handelsrelationer som gynnar svensk export. Regeringen vill också stötta svenska företag att vinna fler FN-kontrakt än vad som sker . Detsamma gäller upphandlingar där internationella finansiella institutioner (IFI) och EU spelar en nyckelroll. I skrivelsen redovisas även ett antal konkreta åtgärder som ska vidtas för att stärka statens främjande av näringslivets export och finansiering och som är relevanta för utrikesutskottets beredningsområde. En funktionell och samlad struktur, Team , ska skapas för att förbättra samordningen och tydliggöra ansvarsfördelningen mellan de statliga aktörerna på området. Regeringen har också ambitionen att öppna nya ambassader och generalkonsulat på viktiga marknader. Ett antal pilotländer ska väljas ut för att testa hur övergången från bistånds- till handelsbaserade relationer kan hanteras strategiskt och möjligheten undersöks att skapa ett biståndsfinansierat utbildningsinstrument för att brygga över från bistånd till handel. Dessutom ska en samlad strategi utarbetas för att öka svensk försäljning av varor och tjänster till FN-systemet. Det framgår också av skrivelsen att regeringen avser att ta fram en plattform som kan bistå utlandsmyndigheterna att bidra till hållbart företagande i exportfrämjandesammanhang. I kommittémotion 2015/16:3315 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1 anförs att bör utveckla en handelsstrategi som beaktar såväl import som export som delar av en utvecklad handel. I yrkande 9 understryks betydelsen av att utveckla handeln med utvecklingsländer. Vidare betonas i yrkande 5 att frihandel, marknadsekonomi, respekt för mänskliga rättigheter och demokrati är viktiga faktorer för ett lands utveckling. ska vara en tydlig röst för demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatens principer samt jämställdhet. I yrkande 13 framför motionärerna att det behövs ökade insatser för att förbättra svenska företags möjligheter att konkurrera om upphandlingar inom FN-systemet. anför i kommittémotion 2015/16:3296 av m.fl. yrkande 1 att demokratier bör prioriteras före diktaturer som handelspartner för . I yrkande 2 föreslås att tydliga kriterier för mänskliga rättigheter ska tas fram inom ramen för svenskt exportfrämjande och att främjandeverksamheten bör bli mer transparent. Utskottet välkomnar att regeringen presenterar en sammanhållen exportstrategi för och noterar att den enligt skrivelsen utarbetats i dialog med näringslivet. Inledningsvis vill utskottet betona att export- och Sverigefrämjandet är en integrerad del av den svenska utrikespolitiken. De främjarinsatser som görs av olika statliga aktörer ska därför genomsyras av de grundläggande principer om demokrati, mänskliga rättigheter, fred, jämställdhet och hållbar utveckling som utrikespolitik vilar på. Svenska utlandsmyndigheter har en viktig roll i att detta synsätt vägleder främjandet på landnivå och att de främjarinsatser som görs på ett långsiktigt hållbart sätt främjar Sverigebilden. I och med att den funktionella direktivrätten avskaffades 2012 är det beskickningschefen/ambassadören som fungerar som chef för alla beskickningens verksamhetsområden, även utlandsmyndighetens exportfrämjande verksamhet. Utskottet anser därför att det är bra att regeringen aviserar att det ska skapas lokala Team Sweden-kretsar på landnivå under ambassadernas ledning. Utskottet vill understryka vikten av att utlandsmyndigheternas resurser och bemanning vid behov anpassas för att hantera detta. Utskottet vill liksom regeringen understryka betydelsen av att det svenska främjandet genomsyras av ett hållbarhetsperspektiv, särskilt i länder med sociala, miljömässiga och demokratiska problem. Utskottet välkomnar därför att regeringen presenterat en skrivelse för om hållbart företagande (skr. 2015/16:69). Utskottet behandlar dessa frågor i ett särskilt yttrande till näringsutskottet (2015/16:UU4y) och vill i detta sammanhang endast beröra en fråga. Det framgår av skrivelsen om exportstrategin att en plattform ska tas fram för att bl.a. bistå utlandsmyndigheterna att bidra till hållbart företagande i exportsammanhang och att en generell kunskapshöjning inom hållbart företagande ska genomföras på utlandsmyndigheterna. Utskottet välkomnar detta, men vill betona vikten av att alla statliga aktörer som agerar inom exportfrämjandet genomgår en sådan kunskapshöjning och tar ansvar för att främjandet genomsyras av ett hållbarhetsperspektiv. Utskottet vill erinra om att politiken för global utveckling (PGU), som antogs av 2003 (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3), slår fast att alla politikområden ska verka för att uppnå målet för PGU – att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Regeringen har aviserat att man avser att presentera en skrivelse om politiken för global utveckling för . Biståndsminister har i samband med behandlingen av budgeten för utgiftsområde 7 informerat utskottet om att ett fokusområde i skrivelsen kommer att vara hållbart företagande. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att bör kunna bli bättre på att hantera övergången från bistånd till handel och andra utbyten i de länder där biståndet fasas ut. Biståndet är liksom främjandet en del av svensk utrikespolitik och bör bidra till målsättningarna med denna. Biståndsinsatser måste dock alltid övervägas utifrån det övergripande målet för det svenska biståndet, dvs. att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Utskottet noterar att regeringen avser att välja ut fem pilotländer för att testa hur övergången från bistånds- till handelsbaserade relationer kan hanteras strategiskt. Utskottet vill erinra om att sådan strategisk övergångsverksamhet bedrevs – 2013 i samband med att biståndet till bl.a. , , , och fasades ut. Det traditionella utvecklingssamarbetet med de aktuella länderna omvandlades till ett bredare samarbete kallat aktörssamverkan. Fokus låg på att bredda och fördjupa relationerna mellan och länderna inom bl.a. handel och det civila samhället. Utskottet utgår från att erfarenheterna från aktörssamverkan tas till vara i den nu aviserade pilotverksamheten. Utskottet välkomnar regeringens ambition att utarbeta en samlad strategi för att öka svensk försäljning av varor och tjänster till FN-systemet och de internationella finansiella institutionerna (IFI), och instämmer i att en väsentlig del i detta är att påverka och förändra organisationernas upphandlingskrav så att långsiktighet och hållbarhet i högre grad vägs in i besluten. Utskottet noterar också att regeringen avser att stärka den svenska närvaron på ett antal tillväxtmarknader och att beslut tagits om att öppna ambassader i , och och ett generalkonsulat i . Att öppna och stänga en utlandsmyndighet påverkar internationella relationer och medför kostnader. Utskottet vill därför återigen understryka (se bl.a. bet. 2015/16:UU1y) betydelsen av att sådana beslut är långsiktiga och bygger på väl förankrade strategier. Utskottet vill slutligen betona vikten av att i dagens globaliserade värld arbeta med att främja såväl export som import. beskrivs ofta som ett litet, exportberoende land, men utredningar från bl.a. (rapport 2010:6) har visat att svensk export och tillväxt i hög grad är beroende av import. Det är också en viktig del av politik för global utveckling att verka för ett utökat handelsutbyte med utvecklingsländer. I detta sammanhang fyller verktyg som verksamhet Open Trade en viktig funktion för att underlätta för dessa länder att ta sig in på den svenska marknaden genom att informera om vilka regler som gäller för export till och i förlängningen även till andra EU-länder. Med hänvisning till det anförda föreslår utrikesutskottet att näringsutskottet avstyrker motionerna 2015/16:3296 yrkandena 1 och 2 och 2015/16:3315 yrkandena 1, 5, 9 och 13. Utskottet har i övrigt inget att anföra vad gäller skrivelsen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S) och (S). Regeringens exportstrategi (V) (V) anför: För är demokrati och mänskliga rättigheter inte förhandlingsbara. Vi försvarar FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna där mötesfrihet, organisationsfrihet, strejkrätt, religionsfrihet, press- och yttrandefrihet samt allmänna, fria och hemliga val framhålls som nödvändiga beståndsdelar i ett demokratiskt samhälle. Lika stor vikt läggs vid sociala framsteg och förbättrade levnadsvillkor. Det innebär att rätten till arbete, utbildning, bostad, vård, omsorg och kultur är nödvändiga för ett människovärdigt liv och ett demokratiskt samhälle. står upp för de mänskliga rättigheterna oavsett var, när eller med vilka motiv de kränks och inskränks. bedriver en omfattande exportfrämjande verksamhet. Det sker i form av rådgivning, exportkrediter och exportgarantier genom organ som Business (tidigare och Invest ), (), och (). Bland annat Amnesty har kritiserat denna verksamhet för att den inte tydligt kopplas till arbetet med de mänskliga rättigheterna. presenterade regeringen en lista på 26 länder som ska prioriteras i regeringens exportfrämjande arbete. Listan inkluderar en rad auktoritära regimer som , , och . saknas en rad demokratiska länder som beräknas ha en hög tillväxt , exempelvis , , , , och . finner denna prioritering märklig. Demokratier ska prioriteras före diktaturer som handelspartner för . I den skrivelse som regeringen nu lagt på bord om regeringens exportstrategi saknas helt vägledande principer för hur handel och exportfrämjande verksamhet ska bidra till global utvecklig och understödja och värna mänskliga rättigheter. Detta skapar frågor om huruvida regeringens handelspolitik lever upp till löftet i regeringens utrikespolitiska deklaration om att ska vara en stark röst för ”demokrati, jämlikhet och solidaritet”. Tydliga kriterier för mänskliga rättigheter behöver tas fram för exportfrämjande och verksamheten behöver bli mer transparent. [1] , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , .