yttr · H405NU1y · 2016-10-18 00:00:00 — Regeringen vill alltså ställa högre krav på ett företag som anlitar svensk arbetskraft än på ett företag som anlitar utländsk. Detta skapar naturligtvis incitament för företagen att rekrytera just utstationerad arbetskraft, eftersom det ger en konkurrensfördel. En sådan ordning är ingenting mindre än regelrätt diskriminering av svenska löntagare. Ett annat problem är att de upphandlande myndigheterna själva ska avgöra om t.ex. särskilda arbetsrättsliga villkor ska ställas, och om sådana ställs har den upphandlande myndigheten ca 700 olika kollektivavtal att välja mellan. Det kommer således att bli svårt för företagen att förutse om det kommer att ställas särskilda arbetsrättsliga villkor i enskilda upphandlingar och i så fall vilka. Vi anser inte heller att det är politikens uppgift att diktera för företagen vem eller vilka de ska anställa och på vilka grunder. I propositionen har regeringen valt att öppna för möjligheten att den upphandlande myndigheten ska kunna ställa krav på den demografiska sammansättningen hos leverantörens arbetskraft. Man talar i det här sammanhanget om ”missgynnade personer” men definierar inte vilka dessa är. I samma kontext talar man om ”yrkesmässig integration”, vilket kanske insinuerar en ambition om att den upphandlande myndigheten ska ha möjlighet att ställa krav på att en viss andel av leverantörens arbetskraft har någon typ av utländsk bakgrund. För att komma till rätta med de olika problem som finns med bl.a. oschysta villkor och användande av svart arbetskraft förordar vi i stället, i likhet med vad som föreslås i motion 2016/17:30 (SD), ett huvudentreprenörsansvar, där huvudentreprenören är ansvarig för sina direkta underleverantörer. Andra viktiga åtgärder som kan vidtas är att ansvariga myndigheter måste fokusera mer på det regelrätta fusket och att upphandlarna i större utsträckning ska förkasta bud som kan anses vara onormalt låga. Sammanfattningsvis anser vi att regeringens förslag, inte minst när det gäller kraven på olika miljömässiga, sociala och arbetsrättsliga hänsyn, leder till kraftiga försämringar för majoriteten av landets småföretagare genom ökat regelkrångel. Vi anser också att det är ett orimligt politiskt ingrepp i den fria företagsamheten då offentliga myndigheter kan ställa krav på företagens demografiska sammansättning. Regeringens förslag kommer enligt vår bedömning även att innebära en fördyring för svenska skattebetalare som ett resultat av minskad konkurrens i offentlig upphandling. Från de utgångspunkter som näringsutskottet har att beakta anser vi därför att finansutskottet bör tillstyrka motion 2016/17:30 (SD) yrkandena 1 och 2 i här berörda delar och därmed avstyrka propositionen i motsvarande delar. Därmed kan motion 2016/17:68 (M, C, L, KD) avstyrkas av finansutskottet i här behandlad del. I händelse av att det inte finns stöd i finansutskottet för att avstyrka propositionen i enlighet med vad vi anfört ovan anser vi att finansutskottet bör tillstyrka propositionen med undantag för de delar som avser en skyldighet för upphandlande myndigheter och enheter att ställa särskilda arbetsrättsliga villkor och därtill knutna bestämmelser. Det innebär således att vi anser att finansutskottet i andra hand bör tillstyrka motion 2016/17:68 (M, C, L, KD) i här berörda delar.