yttr · H405AU1y · 2016-10-26 00:00:00 — En typ av subventionerade anställningar som menar fyller en viktig funktion är lönestöden för personer som har en funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga. anser att regeringens höjda anslag till lönestöd för denna grupp är otillräckliga och tillför därför ytterligare medel. Partiet vill även satsa på handledarstöd hos arbetsintegrerande sociala företag (ASF). Den höjning av ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen som regeringen genomfört riskerar enligt att öka arbetslösheten. Partiet motsätter sig också förändringarna som rör deltidsarbetslösa. På budgetens inkomstsida föreslår bl.a. ett dubbelt jobbskatteavdrag för grupper som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden, bl.a. för nyanlända i och för personer som kommer från långvarig arbetslöshet eller sjukskrivning. Utskottet noterar att regeringen föreslår en ram för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering om ca och en ram för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv om ca . Utskottet lämnar i det följande sin övergripande bedömning av ramnivåerna och vissa reformer för att senare, i betänkandena /17:AU1 respektive 2016/17:AU2, återkomma till en mer detaljerad behandling av regeringens förslag. Utskottet vill inledningsvis konstatera att det pågående kriget i för med sig en av de största humanitära katastroferna i modern tid. Miljoner människor är på flykt undan detta och andra krig i världen. Liksom regeringen anser utskottet att ska ha ett väl fungerande mottagande som gör det möjligt för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden och i samhället i övrigt. tog emot ett mycket stort antal människor som sökte asyl. Det finns all anledning att vara stolt över de insatser som gjordes av det offentliga, men även av enskilda och ideella organisationer. konstaterar utskottet att regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att minska antalet asylsökande med syfte att det svenska flyktingmottagandet ska fungera väl. Ett betydligt färre antal asylsökande väntas 2016–2020 jämfört med . Därmed är en betydande del av utgifterna kopplade till migration och etablering av tillfällig karaktär. Det är därför rimligt, anser utskottet liksom regeringen, att det mycket stora antalet asylsökande kan hanteras utan krav på kortsiktiga budgetförstärkningar. De förändringar i bl.a. ersättningssystemet för ensamkommande barn och unga som föreslås i budgetpropositionen är enligt utskottet nödvändiga för att dämpa kostnadsutvecklingen, åstadkomma rimliga planeringsförutsättningar och minska den administrativa bördan för såväl kommuner som för . Utskottet noterar att utgifterna tack vare denna förändring beräknas minska kraftigt . Utskottet anser att arbete är nyckeln till nyanlända invandrares etablering. Arbete ger utöver egen försörjning möjligheter att utveckla sina kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället. tar det dock innan de nyanlända kommer i arbete och många har jobb som inte motsvarar deras kompetensnivå. Enligt utskottet finns det inte många frågor som är viktigare än hur nyanländas resurser ska tas till vara och hur de ska kunna bidra till vår gemensamma framtid. Ett sätt att åstadkomma en snabbare etablering är att öka arbetsgivarnas benägenhet att anställa nyanlända. Detta kan ske med subventionerade anställningar. Bland dessa hörde nystartsjobben redan tidigare till de mest använda. Utskottet anser att regeringens förslag om en ökning av subventionen för nyanlända, som den sänks för de som står närmare arbetsmarknaden, gör att insatsen blir mer träffsäker och kan förväntas bidra till en snabbare etablering för nyanlända. Schysta villkor är viktigt för alla arbetstagare, det gäller inte minst den som är helt ny på den svenska arbetsmarknaden. Utskottet välkomnar därför att det för nystartsjobben också införs krav på kollektivavtalsenliga villkor. När det gäller arbetsmarknadspolitiken noterar utskottet dessutom med tillfredställelse att regeringen avser att ändra deltidsbegränsningen i arbetslöshetsförsäkringen. Som utskottet tidigare konstaterat medför de nu gällande reglerna en orimlig valsituation - antingen avstå från en stor del av sin försörjning eller tacka nej till ett arbete och bli arbetslös på heltid. Med den föreslagna ändringen blir omställningstiden lika lång för alla deltidsarbetslösa och därmed harmoniseras ersättningen mellan de som arbetar lite och de som arbetar mycket (jfr bet. 2010/11:AU9, bet. 2014/15:AU7, bet. 2015/16:AU2). När det gäller arbetet med jämställdhetsfrågor noterar utskottet med tillfredsställelse att regeringen inte bara gör stora utfästelser utan också visar på konkreta resultat. Jämställdhetsintegrering innebär att jämställdhetsperspektivet ska beaktas vid utformningen av all politik. Detta märks också i arbetet med budgetpolitiken. Ett viktigt framsteg är den redovisning som görs i budgetpropositionen av de specificerade effekterna som regeringens reformer har för den ekonomiska jämställdheten, t.ex. en jämförelse mellan kvinnor och män i fråga om utökad individuell inkomst. Detta är en del av en s.k. jämställdhetsbudgetering som innebär att ett jämställdhetsperspektiv ska integreras på alla nivåer i budgetförfarandet. Utskottet ser positivt på att regeringen ytterligare höjt ambitionen och ställer utökade krav på att effekter på jämställdheten synliggörs. Därtill vill utskottet givetvis också välkomna satsningarna inom ramen för den nationella strategin för att motverka mäns våld mot kvinnor. Utskottet noterar med gillande att det här ingår åtgärder där pojkar och män involveras i det förebyggande arbetet. Strategin ingår i sin tur i den skrivelse om jämställdhetspolitiken som regeringen avser att presentera . Utskottet har tidigare mera utförligt behandlat dessa frågor men vill återigen betona värdet av en sådan skrivelse. Den innebär ett ökat fokus på området, både i fråga om styrning och politikens innehåll – en programförklaring om man så vill för världens första feministiska regering (jfr bet. 2015/16:AU9). I detta sammanhang bör också uppmärksammas att regeringen avser att inrätta en jämställdhetsmyndighet. Detta är välkommet eftersom utskottet anser att en sådan myndighet kan bidra till att jämställdhetspolitiken genomförs på ett effektivt sätt. Utskottet kan konstatera att , och i sina respektive budgetmotioner för utgiftsområde 13 föreslår ramar som är ungefär i nivå med eller lägre än regeringens, medan föreslår en väsentligt lägre ramnivå än regeringen. Liberalerna föreslår en högre nivå än regeringen. För utgiftsområde 14 föreslår , , och väsentligt lägre ramnivåer än regeringen, medan föreslår en väsentligt högre ramnivå än regeringen. När det gäller allianspartiernas olika förslag kan utskottet, som tidigare, konstatera att det finns en stark övertro på skattesubventioner för enskilda företag och vissa hushåll som medel för att öka sysselsättningen. Utskottet menar för sin del att det är investeringar i välfärd, utbildning och omställning som bidrar till att allt fler kan komma i arbete. Tydliga och viktiga skillnader jämfört med regeringens politik märks också när de borgerliga partierna argumenterar för sänkta ingångslöner som ett sätt för bl.a. nyanlända invandrare med låg utbildning att lättare komma in på arbetsmarknaden. Frånsett att det är svårt att finna stöd för ett positivt samband mellan sänkta lägstalöner och en högre sysselsättningsgrad anser utskottet att det inte är möjligt att sänka lönen för en enskild grupp utan att detta får konsekvenser även för andra yrken med låg lön. En sänkning av ingångslönerna riskerar därmed att fungera som en press nedåt för de ordinarie lönenivåerna, med den totala effekten att lönespridningen ökar. Och ett samhälle med ökande klyftor resulterar i sämre förutsättningar för social rörlighet och omställning på arbetsmarknaden. Förutom effekterna på lönespridningen totalt finns det starka argument för att nyanlända med sänkta ingångslöner, även om anställningarna är tidsbegränsade, riskerar att låsas in och inte komma vidare vare sig socialt eller ekonomiskt. Detta vill utskottet undvika. För nyanlända invandrare som står långt från arbetsmarknaden kan jobb med lägre kvalifikationskrav vara en lösning. Utskottet har tidigare betonat att alla typer av jobb behövs, men alla löner ska också gå att leva på. Utskottet ställer sig därför positivt till regeringens förslag att införa moderna beredskapsjobb med goda arbetsvillkor. I sammanhanget bör påpekas, vilket utskottet gör med viss tillfredställelse, att och Liberalerna verkar ha släppt kravet på att i lag reglera minimilöner. Ett centralt inslag i den svenska modellen är att starka parter på arbetsmarknaden utan inblandning från staten förhandlar om löner och villkor, vilket har bidragit till få konflikter och en god reallöneutveckling, som den internationella konkurrenskraften har upprätthållits. Utskottet står upp för den svenska modellen på arbetsmarknaden och anser att den första frågan till den arbetslösa inte ska vara hur mycket hon eller han kan sänka priset på sitt arbete, utan hur mycket hon eller han kan höja värdet av sin kunskap. Insatser för att matcha och höja arbetskraftens kompetens hör fortsatt till arbetsmarknadspolitikens viktigaste uppgifter. Som nämnts ovan föreslår i sin budgetmotion för utgiftsområde 13 en väsentligt lägre ramnivå än regeringen. Utskottet kan konstatera att det i praktiken innebär att integrationspolitiken i dess nuvarande form helt slopas. För verkar de nyanlända invandrarna vara några som, om de är tillräckligt få, möjligen kan inordna sig i en färdig nationell gemenskap. En sådan assimileringspolitik leder i praktiken till splittring och etniska hierarkier. Utskottet tar avstånd från den inskränkta nationalism som ger uttryck för och vars dröm om ett pånyttfött är ett land stängt mot omvärlden. Tankegångarna känns igen då sammanslutningar som kallade sig nationalistiska gjorde detta i opposition mot socialdemokratins och liberalismens kamp för ett demokratiskt och jämlikare samhälle. I motsats till vill utskottet betona en samhällsgemenskap som bygger på en politisk idé om solidaritet och rättsprinciper. Utskottet välkomnar därmed att människor med andra erfarenheter och kunskaper ges möjlighet att bidra såväl kulturellt som ekonomiskt till den framtid som är vår gemensamma. Mot denna bakgrund anser utskottet att regeringens förslag i proposition 2016/17:1 om utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, om de preliminära utgiftsramarna för respektive utgiftsområde och 2019 samt om inkomstberäkningarna i berörda delar, allt i enlighet med vad som föreslås i budgetpropositionen, bör tillstyrkas. Oppositionspartiernas förslag bör avstyrkas i motsvarande delar. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD) och i (S). Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv m.m. (M) (M), (M), (M) och (M) anför: När det gäller den övergripande inriktningen av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken håller vi inte med utskottet om att det mycket stora antalet asylsökande kan hanteras utan några budgetförstärkningar, och särskilt kritiska är vi till att regeringen under rådande förhållanden börjat låna till reformer. Enligt flertalet ekonomiska bedömare går svensk ekonomi in i en högkonjunktur och resursutnyttjandet beräknas vara positivt . I normalläget bör då statsfinanserna stärkas. Att skapa säkerhetsmarginaler inför framtida kriser är den bärande principen för både det nya och det gamla överskottsmålet. Men i förhållande till 2015 förväntas det finansiella sparandet försämras både 2016 och 2017 och regeringen når inte överskott under hela mandatperioden. Skälen till de ökande underskotten är dels ökade offentliga utgifter för flyktingmottagande, sjukförsäkring och assistansersättning, dels att regeringen lånar för att finansiera nya utgiftsåtgärder. Finanspolitiken är därmed procyklisk och stimulerar efterfrågan trots att det saknas tillgängliga resurser i ekonomin. Om regeringen fortsätter låta statens finanser gå med underskott och inte ökar sparandet under högkonjunktur finns det inga säkerhetsmarginaler när nästa kris slår till. anser att en av våra främsta samhällsutmaningar är det nya utanförskap som växer sig allt starkare i . Motsvarande nästan en miljon människor befinner sig i utanförskap och bidragsberoende. Det drabbar mest utrikes födda och unga utan gymnasieutbildning, som i allt högre grad stängs ute från arbetsmarknaden och hamnar i långvarig arbetslöshet. Utvecklingen riskerar dessutom att förstärkas av det stora antalet asylsökande som sökt sig till . Bara en fjärdedel av de nyanlända som kommit till har en heltidsanställning . har 130 områden där utanförskapet är särskilt stort. Färre än hälften i arbetsför ålder arbetar i dessa områden och utvecklingen är allvarlig även när det gäller skola och trygghet. Vägen till det första jobbet blir allt längre. delar i och för sig utskottets bedömning att arbete är nyckeln till nyanländas etablering. Men regeringens politik är i detta avseende tyvärr otillräcklig och riskerar till och med att förvärra situationen. Stora skattehöjningar på jobb och företagande försämrar möjligheterna till en god integration genom att de höjer trösklarna in på arbetsmarknaden. Till och med regeringens egna expertmyndigheter gör bedömningen att regeringens politik har en obefintlig eller negativ effekt på sysselsättningen. Det är bekymmersamt att regeringen står handfallen medan utanförskapet växer. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som ligger lägre än regeringens förslag. Insatserna för att påskynda vägen in i arbets- och samhällslivet brister betydligt . Samverkan mellan berörda aktörer brister, språkutbildningen är inte tillräckligt tillgänglig, och alltför få av de nyanlända utan grundskoleutbildning utbildar sig. föreslår därför en rad reformer för att förbättra etableringsinsatserna och ställa tydligare krav på individen. Vi välkomnar att utskottet och regeringen närmat sig i fråga om nödvändiga förändringar av ersättningssystemet för ensamkommande barn och unga. beklagar emellertid att det dröjt för regeringen att göra denna förändring, vilket förkortat omställningstiden för kommunerna. Arbetsförmedlingen har genom etableringsuppdraget huvudansvaret för nyanländas etablering i . som etableringsuppdraget pågår ska nyanlända delta i svenskundervisning, samhällsinformation och insatser för att komma i jobb. För nyanlända som har kort utbildning från hemlandet är ofta för kort. vill att etableringstiden förlängs från dagens till för nyanlända i åldern med kort utbildningsbakgrund (max. grundskola i nio eller ). En förlängning innebär att staten tar ett större ansvar för individens insatser och försörjning, vilket underlättar för kommunerna. vill även se mer av kombinerade utbildningar inom etableringsuppdraget där grundläggande vuxenutbildning varvas med SFI och yrkesutbildning och avsätter därför särskilda medel för detta. För att öka drivkrafterna till jobb vill återinföra jobbstimulansen i etableringsersättningen som regeringen avskaffade. bör aktivitetskraven skärpas . Tydligare krav bör också ställas på individen när det gäller utbildning. I har vi skolplikt till och med nionde klass. Det är rimligt att detta krav även ställs på människor som kommer hit senare i livet. Möjligheten att införa en utbildningsplikt för nyanlända som inte har färdig grundskola och inte klarar sin egen försörjning bör därför utredas. En särskild jämställdhetsutmaning är kvinnors arbetsrelaterade ohälsa. har kvinnor haft högre sjukfrånvaro än män, och skillnaderna fortsätter att öka. Fler kvinnor än män tvingas lämna arbetslivet på grund av ohälsa, och kvinnor uppger också i högre grad än män att de lider av såväl fysiska som psykiska arbetsrelaterade besvär. Vi vill därför öronmärka medel till för att fortsätta arbetet med att förbättra kvinnors arbetsmiljö. Vi delar inte utskottets uppfattning om att en ny jämställdhetsmyndighet är svaret på jämställdhetsutmaningar. I stället behövs en konkret politik för att bl.a. annat minska utanförskapet bland utrikes födda kvinnor och för att uppmuntra en mer jämn fördelning av det obetalda hemarbetet. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som ligger lägre än regeringens förslag. Genom reformer för att höja kraven på egna ansträngningar, öppna fler vägar in på arbetsmarknaden och göra det mer lönsamt att arbeta ser vi till att håller ihop och att det växande utanförskapet i utsatta grupper kan brytas. Många arbetsgivare känner osäkerhet inför att anställa personer utan erfarenhet av den svenska arbetsmarknaden. Därför föreslår vi en ny anställningsform, en tidsbegränsad s.k. första-jobbet-anställning som ska innehålla vissa utbildningsinslag där arbetsgivaren och arbetstagaren kommer överens om vad utbildningsinnehållet ska bestå av. Arbetsförmedlingen och komvux får i uppdrag att ansvara för stödstrukturer av utbildningsinnehållet. Krav på kollektivavtal ställs inte för de arbetsgivare som väljer att anställa medarbetare genom en första-jobbet-anställning. För den som varit arbetslös är de stöd som finns inte alltid tillräckliga. vill därför införa s.k. matchningsanställningar. Den arbetssökande får en anställning hos en matchningsaktör, t.ex. ett bemannings- eller rekryteringsföretag, och får stöd genom en kombination av handledning och kompetensutveckling. Den arbetssökande har en trygg anställning hos matchningsaktören och arbetsgivaren får pröva personen i fråga utan att bära arbetsgivaransvaret, som matchningsaktören aktivt verkar för att den arbetssökande får anställning hos en annan arbetsgivare. Subventionerade anställningar är en viktig väg in på arbetsmarknaden för nyanlända och personer med låg utbildningsbakgrund eftersom de sänker arbetsgivarens kostnader för att anställa. Dagens subventioner fungerar dock dåligt. För att fler ska kunna få ett första jobb vill vi ersätta åtta befintliga stöd med ett nytt stöd som är enklare och som bygger på nystartsjobben som alliansensregeringen införde. På så sätt sänker vi anställningskostnaderna för dem som behöver det mest. Den nya vägen in på arbetsmarknaden kräver ingen arbetsmarknadspolitisk bedömning utan endast att personen har varit arbetslös eller är nyanländ. De nuvarande arbetsmarknadsutbildningarna är dyra och ineffektiva. vill därför fasa ut dem och i stället införa en ny yrkesutbildning inom ramen för Arbetsförmedlingens verksamhet med starkare koppling till arbetsmarknaden. Yrkesutbildningen ska som huvudregel vara kopplad till en anställning hos en arbetsgivare så att den som går utbildningen med stor sannolikhet har ett jobb som väntar efter utbildningens slut. Sjukfrånvaron måste minskas. För att komma till rätta med den höga sjukfrånvaro som finns i vissa sektorer och hos vissa arbetsgivare behöver tillsynen och kontrollen öka bland de arbetsgivare som inte håller nere sjuktalen. För detta ändamål avsätter vi medel till för att genomföra en särskild tillsyn av den psykosociala arbetsmiljön. föreslår även andra reformer för att det ska löna sig att ta det första jobbet. För att säkra att arbetslöshetsförsäkringen förblir en försäkring som ger tillfälliga ersättningar då människor drabbas av arbetslöshet bör den präglas av en tydlig arbetslinje. föreslår därför en stramare arbetslöshetsförsäkring som upprätthåller drivkrafterna att gå från bidrag till arbete. Ersättningstaket i arbetslöshetsförsäkringen bör av arbetslösheten uppgå till per dag och därefter till per dag. På budgetens inkomstsida vill bl.a. införa ett första-jobbet-avdrag som är anpassat för att ge störst skattelättnad, i förhållande till inkomsten, för dem med låga inkomster. Första-jobbet-avdraget ger en barnfamilj där föräldrarna är bussförare, undersköterska eller butiksbiträde ca extra att röra sig med. För de som har en förstajobbet-anställning som kombinerar arbete med studier förstärks första-jobbet-avdraget dessutom så att de endast behöver skatta för den del av inkomsten som överstiger . vill dessutom tredubbla taket i RUT-avdraget för att sänka trösklarna för de som behöver det allra mest och öka antalet enkla jobb samt förstärka jobbskatteavdraget för de som närmar sig pensionsåldern. Mot bakgrund av det ovan anförda anser vi att motion 2016/17:3350 (M) bör tillstyrkas i berörda delar. Regeringens förslag i motsvarande delar bör avstyrkas, likaså övriga oppositionspartiers förslag. Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv m.m. (SD) (SD) och (SD) anför: anser att politiken lägger grunden och skapar förutsättningar, men samhället skapas i slutändan av dess invånare. I vårt råder ingen tvekan om medborgarnas samhörighet med varandra. Till skillnad från socialismens önskan om centralstyre och liberalismens fokus på individuella val präglas samhällsbygget av den naturliga solidaritet och tillit som följer av en stark gemenskap. I vårt hör medborgarskapet samman med såväl rättigheter som plikter. Varje svensk medborgare ska känna sig säker på att få hjälp i nöd, men också vara redo att själv hjälpa i kris. För de invånare som följer regler och har rätt att vistas i landet ska vi föra en politik som bygger ett där gemenskapen, tilliten och lojaliteten präglar samhället. Vi stärker möjligheter för utbildning, företagande och arbete - utan särlösningar och specialvägar som bidrar till splittring. Vi gör vägen tydlig in i för de personer som visar en vilja att bli en del av vårt samhälle och att göra rätt för sig. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som ligger lägre än regeringens förslag. är på många sätt ett splittrat land, där mycket fokus läggs på olika gruppindelningar snarare än en samhällsövergripande gemenskap. En alltför omfattande invandring har omintetgjort reella möjligheter för de invandrande att möta det svenska samhället. I omkring fyra decennier har de övriga riksdagspartiernas politik präglats av en påtagligt bristande verklighetssyn när det gäller effekterna av övergången från en reglerad och behovsbaserad arbetskraftsinvandring till en i princip okontrollerad asylinvandring. Inte förrän förra årets extrema siffror för asylmottagandet tvingades de övriga partierna åtminstone delvis bemöta det faktum att det finns gränser för vad vårt samhälle mäktar med. utgångspunkt är att asyl ska beviljas i det första säkra område en asylsökande når. Därför vill vi ställa tydligare krav på att förstalandsprincipen följs och kombinera detta med skärpt gränsbevakning, inte minst vid och färjehamnar. Med tanke på den nuvarande situationen innebär det ett stopp för asylinvandring. vill vi permanenta systemet med uteslutande temporära uppehållstillstånd. För att bryta upp segregationen och skapa ett integrerat, gemensamt samhälle krävs helt enkelt en invandring i tillräckligt liten skala för att låta invandrare växa in i landet. När andra partier diskuterar integrationspolitik brukar man resonera kring särlösningar för vissa grupper baserade på etnisk härkomst. tror inte på den principen. Det bästa är om den som har för avsikt att vistas permanent i skaffar arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Detta underlättas genom en väl fungerande arbetsmarknad som premierar kompetens och hårt arbete. All form av diskriminering snedvrider konkurrensen och är orättvis mot dem som missgynnas. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som ligger högre än regeringens förslag. Regeringen deklarerade tidigt att 2020 skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet. Sedan valet har dock två omständigheter uppenbarat sig. har upplevt en exceptionellt hög invandring av i huvudsak låg eller okvalificerad arbetskraft. Dessutom har regeringen drivit igenom skattehöjningar på just arbete vilket får effekten att arbetslösheten snarare ökar än minskar.