yttr · H305MJU5y · 2016-05-25 00:00:00 — Utskottet välkomnar även regeringens ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar. Stora ansträngningar bör göras av såväl staten som skogsbruket för att skyddsvärda skogar inte avverkas. Utskottet konstaterar att syftet med att inrätta ett naturreservat kan variera. Många har som syfte att ge långsiktigt skydd åt olika typer av värdefull natur. Ett syfte kan också vara att tillgodose behov av områden för friluftslivet. Genom lagar och förordningar säkerställs att kommuner samråder med innan ett beslut om att inrätta ett naturreservat fattas, att skälen för beslutet anges och att beslutet kan överklagas. Utskottet konstaterar att beslutades ändringar i strandskyddsreglerna med inriktningen att utveckla ett ändamålsenligt strandskydd som beaktade behovet av utveckling i hela , särskilt i många landsbygder, som ett långsiktigt skydd av strändernas natur- och friluftsvärden inte äventyrades (prop. 2008/09:119, bet. 2008/09:MJU13, rskr. 2008/09:227). Det lokala och regionala inflytandet över strandskyddet ökades. beslutade om ytterligare ändringar i strandskyddet som syftade till att öka möjligheterna till bebyggelse m.m. intill små sjöar och vattendrag (prop. 2013/14;214, bet. 2013/14:MJU26, rskr. 2013/14:358). Utskottet konstaterar vidare att ett tidigare tillkännagivande om att förutsättningarna dels för byggande och boende i strandnära lägen, dels för jordbruksnäringarna och annan näringsverksamhet behöver förbättras i dessa områden, bereds inom Miljö- och . Regeringen satsade på LOVA-bidraget för att stödja det lokala och regionala arbetet för bättre vattenkvalitet, och då speciellt åtgärder mot övergödning. Utskottet delar regeringens bedömning att det är viktigt att stärka förutsättningarna för att effektivt nyttja och, där det är möjligt, växla upp de nationella anslag och styrmedel som finns att tillgå i det lokala åtgärdsarbetet, med andra finansiella källor, exempelvis EU:s fonder. Miljöavgift på fossila plastpåsar Utskottet konstaterar att på uppdrag av regeringen har tagit fram en rapport om en minskad förbrukning av plastkassar och att i denna har föreslagit att det ställs krav på de producenter som tillhandahåller plastbärkassar till konsumenter eller andra användare att ta ut ett lägsta pris om per plastbärkasse. Enligt information från Miljö- och kommer rapporten att remissbehandlas och regeringen kommer därefter att ta ställning till hur man går vidare med rapporten. Utskottet anser att finansutskottet mot bakgrund av redovisningen ovan bör godkänna regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i berörda delar. Därmed anser miljö- och jordbruksutskottet att finansutskottet bör avstyrka motionerna 2015/16:3398 (KD), 2015/16:3403 (L), 2015/16:3404 (C) och 2015/16:3406 (M) i motsvarande delar. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD)*, (M), (S), (MP), (M), (SD)*, (L), (KD), (S), (S), (C) och (V). * Avstår från ställningstagande. ekonomiska vårproposition (M) (M), (M), (M) och (M) anför: står inför en period med omfattande reformbehov. Det stora flyktingmottagandet kommer förstärka de strukturella utmaningar som redan fanns på svensk arbetsmarknad och bostadsmarknad. har ett nytt utanförskap vuxit fram som, genom långvarig strukturell arbetslöshet, drabbar unga människor och utrikes födda särskilt hårt. Med fler nyanlända som behöver ett första jobb i krävs att integration och etablering fungerar. Det gör det inte , och det gör behovet av reformer och förändring än större. Vårpropositionen visar på en regering som står handfallen inför de viktiga utmaningar står inför. Regeringens politik med stora skattehöjningar på jobb och företagande riskerar att leda till att jobbtillväxt bromsas upp och försämrar också möjligheterna till en god integration genom att höja trösklarna in på arbetsmarknaden. gör en alltmer oaktsam hantering av de offentliga finanserna att står sämre rustat inför nästa lågkonjunktur, vilket riskerar att leda till nedskärningar och arbetslöshet som slår mot de allra svagaste. Det här är fel väg för . Vi moderater står för en annan väg. De reformförslag vi presenterar är fokuserade på hur jobben ska bli fler. Vi vill minska utanförskapet och stärka incitamenten för att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, stärka investeringar i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . För Alliansen är det en självklarhet att måste vara pådrivande i omställningen till en klimatneutral ekonomi och ett giftfritt samhälle, och lika självklart att detta inte står i motsats till tillväxt och jobbskapande utan att både miljö och tillväxt kan gå hand i hand. För detta krävs väl utformade och effektiva styrmedel. Förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan som förnybar och miljövänlig teknik tillåts växa fram. På så sätt ger åtgärderna största möjliga resultat för miljön. Inte minst krävs att den svenska fordonsflottan blir mer hållbar och att utsläppen från transportsektorn minskar. Beroendet av fossila bränslen är både en belastning på miljön och en säkerhetspolitisk risk. Nya styrmedel för att minska användningen av gifter i vår vardag krävs också. Dessutom måste arbeta oförtröttligt på den internationella arenan för att bidra till de globala utsläppsreduktioner som behöver uppnås. Eftersom behöver mer byggbar mark nära dagens tätorter för bostadsbyggande är den snabba tillväxten av främst kommunalt inrättade naturreservat ett växande problem. Enbart regeringen ska kunna inrätta naturreservat. Det ska finnas bättre förutsättningar att upphäva naturreservat när det är motiverat. Strandskyddet fyller en viktig funktion i att värna naturvärden och människans tillgång till dessa naturvärden. Dock behöver lagstiftningen anpassas till dagens verklighet. Trots att lättnader i lagstiftningen har gjorts har tillämpningen av lagstiftningen inte fungerat och i många delar av har strandskyddet blivit alltmer restriktivt. Strandskyddet bör göras mer ändamålsenligt i hela landet i syfte att förbättra förutsättningarna för byggande och boende i strandnära områden. Avskaffa möjligheten till utökat strandskydd utöver huvudregeln . Stärk kommunernas beslutanderätt och avskaffa länsstyrelsernas överprövning. Tillsätt en utredning med uppdrag att i grunden se över och ändra strandskyddsbestämmelserna i syfte att kunna skapa mer socialt blandade bostadsområden, mer attraktiva bostadsområden i glesbygdskommuner och ökat bostadsbyggande där behoven är särskilt stora. Med det anförda anser vi att finansutskottet bör tillstyrka riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i berörda delar. ekonomiska vårproposition (C) (C) anför: Det har uppstått ett överskott av utsläppsrätter. En marknadsstabilitetsreserv har införts för att hantera överskottet av utsläppsrätter. Det är ett viktigt steg i rätt riktning. Dock behöver fler utsläppsrätter försvinna permanent, både från marknaden och från reserven. vill därför annullera överskottet av utsläppsrätter, motsvarande koldioxid, med syftet att öka verksamheters incitament till att minska sina utsläpp. Styrmedel som skattebefrielse för biodrivmedel, differentierad fordonsskatt och supermiljöbilspremien har bidragit till förbättringar. Denna omställning bör dock påskyndas med nya och utvecklade styrmedel för att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta. Det övergripande målet är att minska utsläppen från transporterna. Därför bör styrmedel i största möjliga mån ha klimateffektivitet som utgångspunkt. För att minska utsläppen från transportsektorn och öka användningen av biodrivmedel bör ett kvotpliktssystem, med drivmedlens klimateffektivitet i fokus, införas. Kraven bör stegvis öka , då fordonsflotta ska vara fossiloberoende. Kvoterna måste vara långsiktigt förutsägbara och tillräckligt ambitiösa för att driva utvecklingen mot en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Höginblandade biodrivmedel, som B100, ED95, biogas och E85, bör undantas från ett kvotpliktssystem . Det är också viktigt att en kvotplikt möjliggör initiativ utanför kvoten, så att kvoten inte utgör ett tak för ökad inblandning av biodrivmedel. Därför bör drivmedelsleverantörer som vill göra mer än vad kvoten kräver premieras. Reglerna bör utformas i samarbete med de berörda aktörerna. Dessutom vill se än bättre och mer långsiktiga spelregler för de förnybara bränslena och se över möjligheten att helt skattebefria de förnybara drivmedlen i de gröna näringarna. vill också driva frågan om ändrade i samband med den översyn av EU:s klimatpolitik till 2030 som kommer . Nyköp av bilar med låga eller inga utsläpp i ett bonus–malus-system får kraftiga miljöbonusar, som finansieras via avgifter på de bilar som har höga utsläpp. Ett system för bonus–malus är ett kraftfullt verktyg i arbetet med att ställa om den svenska fordonsflottan. Mot bakgrund av detta kommer i framtida budgetmotioner att återkomma med förslag om ett system för bonus–malus. vill även införa en miljöpremie för de bästa lastbilarna och bussarna. En supermiljölastbilspremie respektive en supermiljöbusspremie kan med fördel utformas enligt samma principer som för personbilar. Vissa farliga kemikalier bör förbjudas. Andra kemikalier är vanliga och inte giftiga nog att förbjudas men kan i större mängder, eller i kombination med varandra, ändå vara skadliga. Dessa ämnen bör bära sina kostnader och användningen av dem bör minska. Tillgången på rent vatten och livskraftiga ekosystem är mycket angelägna framtidsfrågor. Ett långsiktigt och målmedvetet arbete behöver bedrivas, och för det krävs en stark och sammanhållen havs- och vattenpolitik. En stor del av arbetet sker i samarbete med länder inom EU och i . Men minst lika mycket behöver ske på nationell, regional och lokal nivå. Stora miljövinster kan nås genom att långsiktigt planera för hur havs- och vattenresurser ska nyttjas hållbart. En långsiktigt hållbar planering i kombination med ett skydd av kust- och havsområden, enligt de internationella Nagoyamålen som ska uppfylla, skapar förutsättningar för att säkra de ekosystemtjänsterna för framtida generationer. Kretsloppsarbetet behöver stärkas för att minska förekomsten av farliga kemikalier, mikroplaster och marint skräp i våra vattenområden. nedskräpning är en global utmaning. Men det är ett problem även i . vill stärka arbetet med att minska förekomsten av plaster i våra hav och säkerställa att en god avfallshantering finns längs våra kuster. vill även öka insatserna för en bättre vatten- och havsmiljö. Insatser för att minska belastningen av näringsämnen såsom kväve och fosfor behövs. Därför är det viktigt att ta vara på och stimulera kreativa och innovativa nya affärsmodeller samt kostnadseffektiva initiativ på lokal nivå för att nå resultat i åtgärdsarbetet. I ett antal kommuner har man upptäckt höga halter av PFAS-ämnet PFOS i vattentäkter där brandövningsplatser visat sig vara källan till dessa föroreningar. PFAS-förorening av vattentäkter kan vara ett hot mot dricksvattenförsörjningen. Konsekvenserna av föroreningar i våra vatten, och framför allt i , är alltmer påtagliga. Det är enbart ett fåtal av de ca 350 existerande brandövningsplatserna som har kontrollerats och mycket arbete behövs för att höja kunskapen om spridningen av dessa ämnen. Dessutom måste samordningen mellan myndigheter och inrapportering stärkas. För att säkerställa en närvarande och effektiv viltförvaltning har föreslagit att en ny viltmyndighet inrättas. kommer i kommande budgetmotioner att återkomma med förslag som stärker viltförvaltningen. Landsbygden måste ha rätt verktyg för att bedriva ett modernt jord- och skogsbruk. För att ta ett samlat grepp kring de affärsmöjligheter som en övergång till ett biobaserat samhälle ger anser att en nationell strategi för en biobaserad samhällsekonomi bör tas fram. Förutsättningarna för grön kemi, med kemiska produkter och processer som minskar eller helt eliminerar användandet eller bildandet av farliga ämnen, bör stärkas och giftiga kemikalier fasas ut. vill öka och industrialisera träbyggandet samt stimulera vidareförädling av träproduktion i . Det är viktigt att värna om de gröna näringarnas konkurrenskraft och allmänna förutsättningar. Bra företagspolitik, särskilt anpassad till små företag, med minskat krångel och lägre kostnader, är den viktigaste politiska åtgärden även för företagen i de gröna näringarna. Ska bevara och utveckla den svenska matproduktionen krävs en tydlig målsättning om långsiktigt stärkt konkurrenskraft. Perspektivet bör genomsyra hela politikområdet och både regelbördan och kostnaderna minska. Nya reformer bör värderas utifrån deras bidrag till konkurrenskraften. Att med ökade kostnader och regelkrångel slå ut svensk primärproduktion innebär samlat en högre miljöbelastning och färre jobb. Därför menar att vi behöver en , som bl.a. ser över hur djurskyddskrav och andra regler kan reformeras så att det inte är byråkratin, utan syftet med reglerna, som står i fokus. Det är viktigt att se över regelverk för exempelvis beteslagstiftningen för att minska den byråkratiska belastningen och öka rättssäkerheten och förutsägbarheten, utan att det svenska djurskyddet försämras. vill också fortsätta att intensifiera arbetet med att se över miljö- och djurvälfärdsersättningarna inom landsbygdsprogrammet. I detta arbete vill bl.a. se över huruvida det är möjligt att tidigare, men senast vid halvtidsutvärderingen av landsbygdsprogrammet, utöka miljö- och djurvälfärdsersättningarna. Bland annat bör möjligheten att exempelvis införa en betesersättning undersökas. Målsättningen måste vara att stärka konkurrenskraften i de gröna näringarna så att man i högre grad har likvärdiga förutsättningar jämfört med viktiga konkurrentländer. Vi måste vara öppna för att se över regelverk för att säkerställa att de bidrar till den goda djurvälfärd och det ambitiösa miljöarbete som präglar de svenska gröna näringarna, och inte bidrar till ökat krångel och onödiga kostnader. Dessutom är det prioriterat att stärka efterfrågan på svenska livsmedel både i och internationellt. Satsningar på export och projekt som stärker svensk livsmedelsproduktion är därför fortsatt viktiga. Att stärka innovations- och utvecklingstakten i livsmedelskedjan är också av stor vikt för att den svenska livsmedelsförsörjningen ska kunna säkras. Där ingår bl.a. att stärka förädlingsvärdet genom hela kedjan så att produktutveckling i alla led blir mer av en självklar del i företagandet. Livsmedelsstrategin måste bli ett kraftfullt verktyg för att stärka primärproduktionen, bonden och de gröna näringarna. I det läge som mjölkbranschen befinner sig i krävs politiskt ledarskap och en seriös politik för konkreta och genomförbara krisåtgärder men också en politik för att stärka konkurrenskraften även på . har beslutat om riktade stöd till mjölkbranschen med anledning av den rådande krisen. För svensk del har tilldelats från . Dessutom ger kommissionen medlemsstaterna möjligheten att lägga till egna nationella medel. För del rör det sig om ytterligare . har föreslagit att möjligheten att lägga till mer nationella pengar utnyttjas fullt ut. prioriterar ett effektivt djurskydd och kommer därför i kommande budgetmotioner att återkomma med förslag om finansiering av djurskyddskontroller. Det är viktigt att den gröna omställning som pågår inom lantbruket går fortare. Det är en prioriterad fråga för att arbeta med de betydande hinder som finns för att den riktigt stora omställningen ska kunna komma igång. vill förstärka och påskynda den gröna omställningen och kommer i framtida budgetmotioner att återkomma med förslag om ytterligare medel till , i syfte att möjliggöra för myndigheten att finansiera fler projekt kring omställning av arbetsmaskiner inom jordbruket. Målsättningen är att öka möjligheterna för lantbruket att ställa om, i syfte att fasa ut subventionerna av fossila drivmedel. Alliansregeringen införde ett produktionsstöd för biogas och ett investeringsstöd för biogasanläggningar inom ramen för landsbygdsprogrammet. Det finns fortsatt stor potential för biogastillverkning i och vill därför tillföra ytterligare medel för detta ändamål. Strandskyddslagstiftningen bör ändras i syfte att öka det kommunala inflytandet och möjliggöra ökad bebyggelse i strandnära områden. Behov av bostäder, utveckling, jobb och verksamheter måste ges en roll i bedömningar av begränsningar i strandskyddet. Det ska vara möjligt att bygga och bedriva verksamhet även i strandnära områden. Fler områden bör kunna pekas ut som s.k. LIS-områden (landsbygdsutveckling i strandnära lägen). LOVA-bidraget bidrar till kostnadseffektiva åtgärder mot övergödning, minskad spridning av giftiga båtbottenfärger och mot förlust av biologisk mångfald. LOVA-bidraget utbetalas av Länsstyrelserna till lokala vattenvårdsprojekt som minskar mängden kväve och fosfor eller miljögifter i haven. bedömer att det behövs ytterligare insatser för att minska belastningen av näringsämnen såsom kväve och fosfor och vill därför fördubbla det befintliga LOVA-bidraget. har föreslagit att en miljöavgift på fossilplastpåsar på införs för att uppnå målet i EU:s direktiv om förpackningar och förpackningsavfall och minska användningen av tunna plastpåsar. Med det anförda anser vi att finansutskottet bör tillstyrka riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i berörda delar. ekonomiska vårproposition (L) (L) anför: Miljöförstöring och klimathot stannar inte vid nationsgränser. ska vara en förebild och en pådrivande kraft inom EU och i det globala arbetet för ett hållbart samhälle – ett land som visar ledarskap och förenar välstånd med ansvar för miljö och klimat. Liberalerna driver på för att jordbruks- och livsmedelspolitiken ska ha ett tydligt konsument- och hållbarhetsperspektiv. Jordbruket ska i likhet med andra sektorer bära sina egna miljö- och klimatkostnader, men ska också ersättas för kollektiva nyttigheter som naturvård samt bevarande av den biologiska mångfalden. Därigenom förstärks drivkrafterna för effektivisering och klimatsmart teknik. Det krävs åtgärder för att nå det långsiktiga målet om en fossilfri fordonsflotta. Liberalerna har föreslagit en omvänd miljöbilsbonus som bör utformas som en förhöjd skatt på bilar med negativ klimatpåverkan och fordonsskatt baserat på fordonets koldioxidutsläpp per kilometer. Liberalerna avsatte i höstbudgeten medel till nationella klimatinvesteringar för riktade och långsiktiga klimatinvesteringar, till restaureringsinsatser i syfte att bevara och utveckla den biologiska mångfalden samt till Kemikalieinspektionen med syfte att utöka marknadstillsynen när det gäller giftiga konsumentprodukter med särskilt fokus på produkter riktade mot barn. I samband med avfallspolitiken prioriterade Liberalerna även anslag till ökad giftsanering av områden som kan användas till bostadsbyggande samt av områden som är särskilt angelägna ur risksynpunkt. Liberalerna gjorde särskilda satsningar för att förstärka den havs- och vattenrelaterade miljöövervakning som Havs- och vattenmyndigheten utför samt en satsning för renare stränder runt om i . Vidare måste fisket bedrivas på ett långsiktigt hållbart sätt och hålla sig inom ramen för vetenskapliga bedömningar av vad bestånden tål. Dricksvattenförsörjningen måste säkras och fler yt- och grundvattentäkter ges skydd. Det krävs insatser för att minska utsläpp och miljöpåverkan i våra hav och vattendrag. Nedskräpningen av våra hav är ett allvarligt miljöproblem. ska ha livskraftiga stammar av alla de fem stora rovdjuren: björn, järv, lo, varg och kungsörn. Dialog med lokalbefolkningen i berörda områden är en viktig del av rovdjursförvaltningen. Hotade växter och djur ska skyddas genom fridlysning, information och biotopskydd. Artdatabankens arbete ska främjas. För att bevara och utveckla den biologiska mångfalden i form av olika naturtyper och arter behövs ökade restaureringsinsatser. Det finns goda möjligheter att förbättra avkastningen på ett miljövänligt sätt genom att anpassa växtsorter, brukningsmetoder och näringsämnen efter lokala förhållanden. Rätt använd kan biotekniken bidra till att få fram bättre skördar och näringsinnehåll. Den kommande livsmedelsstrategin måste utifrån ett marknadsliberalt och konsumenträttsligt perspektiv innehålla åtgärder för att lyfta svensk jordbruksproduktion. EU:s jordbrukspolitik behöver reformeras i grunden. Jordbruksstödet, utom landsbygdsstödet, ska avvecklas liksom EU:s handelshinder mot omvärlden. Samtliga direktstöd och marknadsregleringar ska fasas ut . Mot denna bakgrund avvisade Liberalerna , liksom , regeringens förslag om statliga kreditgarantier för mjölkföretag. Liberalerna anser att ska driva på för att stärka djurskyddet i hela . Kontrollen av att nationella lagar och EU-regler följs ska skärpas. ska arbeta i EU och globalt för en ansvarsfull antibiotikaanvändning, både bland människor och på djur, baserad på medicinska bedömningar. Många av de miljöproblem som jordbruksproduktionen leder till, t.ex. övergödning och minskad biologisk mångfald, beror på tillförseln av näringsämnen via gödslingen. Användningen av handelsgödsel bidrar till övergödning av vattenområden. Även förekomsten av kadmium i handelsgödsel är ett oroande miljöproblem. Det är därför angeläget att användningen av sådan gödsel minskar och att jordbrukets allmänna miljöpåverkan sjunker. Läckaget av näringsämnen från odlingsmark och hushåll ut i sjöar, vattendrag och hav behöver bromsas och hållbar återvinning av biologiskt avfall introduceras i bred skala. Den svenska skogspolitiken ska vila på två jämställda mål: produktionsmålet och miljömålet. Skogens potential inom förnybara material, kemiska produkter, textilier och energiproduktion ska tillvaratas. Miljöhänsynen inom skogsbruket måste öka genom att t.ex. avverkningsmetoder kan variera. De återstående gammelskogarna ska ges starkare skydd. Liberalerna vill reformera strandskyddet för att möjliggöra fler strandnära bostäder i områden där inte exploateringstrycket är särskilt hårt. Kommuner ska kunna ansöka om att upphäva strandskyddet med hänvisning till ett lokalt behov av bostadsbyggande. I områden där exploateringstrycket bedöms som exceptionellt högt eller synnerliga skäl föreligger ska fortfarande ett strikt strandskydd tillämpas. Med det anförda anser vi att finansutskottet bör tillstyrka Liberalernas riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i berörda delar. ekonomiska vårproposition (KD) (KD) anför: För Alliansen är det en självklarhet att måste vara pådrivande i omställningen till en klimatneutral ekonomi och ett giftfritt samhälle, och lika självklart att detta inte står i motsats till tillväxt och jobbskapande utan att både miljö och tillväxt kan gå hand i hand. För detta krävs väl utformade och effektiva styrmedel. Förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan som förnybar och miljövänlig teknik tillåts växa fram. På så sätt ger åtgärderna största möjliga resultat för miljön. Inte minst krävs att den svenska fordonsflottan blir mer hållbar och att utsläppen från transportsektorn minskar. Beroendet av fossila bränslen är både en belastning på miljön och en säkerhetspolitisk risk. Nya styrmedel för att minska användningen av gifter i vår vardag krävs också. Dessutom måste arbeta oförtröttligt på den internationella arenan för att bidra till de globala utsläppsreduktioner som behöver uppnås. En viktig del av det kristdemokratiska idéarvet är förvaltarskapsprincipen. Den ställs på sin spets i politik för en hållbar miljö. Klimatutmaningen är vår tids största miljöutmaning. har därför satt ambitiösa mål när det gäller att minska utsläppen, såväl på Sverige- som på EU-nivå.