yttr · H305SkU7y · 2016-06-09 00:00:00 — I yttrandet tillstyrker utskottet regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Skattepolitiken ska vid sidan om att säkra goda och stabila skatteintäkter även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt, hög sysselsättning och ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Regeringens politik syftar till att prioritera samhällsbygget framför skattesänkningar och nedskärningar. Regeringens samhällsbygge möjliggör kombinationen av tillväxt och jämlikhet, utveckling och trygghet, goda villkor för löntagarna och få konflikter på arbetsmarknaden, arbete och familjeliv, solidaritet och självförverkligande. Samhällsbygget bidrar också till jämställdhet mellan kvinnor och män. Inriktningen förutsätter bl.a. en god skatteuppbörd, ett jämförelsevis högt skatteuttag och ordning och reda i de offentliga finanserna. Utskottet instämmer i att inkomstskillnaderna bör minska. Företagens konkurrenskraft bör stärkas genom regelförenklingar och fokus på digitaliseringens möjligheter. Det behövs effektiva och ändamålsenliga regler mot skattefusk och skatteundandragande. Internationell skatteflykt och skatteundandragande ska bekämpas. De möjligheter som informationsutbytesavtalen och den nya internationella standarden för automatiskt informationsutbyte ska tas till vara. Arbetet för att öka miljöskatternas styrande effekt ska stärkas och insatserna för att nå en fossilfri fordonsflotta intensifieras. budgetbeslut innebar en avtrappning av jobbskatteavdraget för personer med höga inkomster. Det förhöjda grundavdraget för äldre förstärktes så att pensionärer med de lägsta inkomsterna inte beskattas högre än löntagare . Inför har regeringen för avsikt att begränsa uppräkningen av de båda skiktgränserna för uttag av statlig inkomstskatt till förändringen i konsumentprisindex plus en procentenhet. Regeringen har i vårändringsbudgeten föreslagit att RUT-avdraget kompletteras med ytterligare tjänster fr.o.m. . Utvidgningen omfattar beskärning och borttagande av träd och buskar, flyttjänster och vissa it-tjänster. har även remitterat förslag om sänkt skatt för reparationer förslag om nya regler för incitamentsprogram har remitterats. Syftet är att öka möjligheterna för små växande företag att rekrytera och behålla kvalificerad arbetskraft. Den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar kommer att förlängas med . Regeringen aviserar vidare sänkt mervärdesskatt på mindre reparationer samt införande av en möjlighet till undantag från skatteplikt avseende mervärdesskatt för företag med en omsättning på högst . Regeringen har också aviserat att man i budgetpropositionen avser att återkomma till med förslag om höjning av skatten på sprit och skatterna på övriga alkoholdrycker . Regeringen avser också att föreslå en skatt på kemikalier och ett undantag från trängselskatt i i . Regeringen har slutligen i vårändringsbudgeten föreslagit en sänkning av skatten på vissa biodrivmedel fr.o.m. . I fem avvikande meningar tillstyrker M, SD, C, L och KD de förslag till riktlinjer som lagts fram av respektive parti. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 1.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (M) 2.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (SD) 3.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (C) 4.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (L) 5.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (KD) Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och avslår de förslag om en annan inriktning som läggs fram i , , , och partimotioner. Jämför avvikande meningarna 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen föreslår att godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken (avsnitt 2). Riktlinjernas syfte är att ange politikens inriktning inför budgetpropositionen . Riktlinjerna för den ekonomiska politiken baseras på propositionens övriga innehåll, dvs. en beskrivning av finanspolitikens övergripande inriktning, en uppföljning av sysselsättningspolitiken, en bedömning av den makro-ekonomiska utvecklingen och den offentliga sektorns finanser, en uppföljning och bedömning av de budgetpolitiska målen, en uppföljning av statens budget samt en bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet. I propositionen lämnas även förslag till vissa ändringar av utgiftsområdenas indelning. Samhällsbygget – ansvar, trygghet och utveckling har glidit isär. Klyftorna och otryggheten har ökat. Stora skattesänkningar har gått före investeringar i utbildning och välfärd, och arbetslösheten har tillåtits att bli alldeles för hög. Därför valde svenska folket samhällsbygge framför stora skattesänkningar och nedskärningar. Samhällsbygget visar resultat: arbetslösheten pressas ned, skolorna anställer tusentals fler, leder klimatomställningen, och välfärden stärks. Svensk ekonomi utvecklas starkt. Den svenska modellen är unik och har gjort till ett föregångsland i världen. Den består av generella välfärdstjänster av hög kvalitet, aktiv arbetsmarknadspolitik, goda omställningsförsäkringar och starka parter på arbetsmarknaden som självständigt förhandlar avtal och villkor. Samhällsbygget möjliggör kombinationen av tillväxt och jämlikhet, utveckling och trygghet, goda villkor för löntagarna och få konflikter på arbetsmarknaden, arbete och familjeliv, solidaritet och självförverkligande. Samhällsbygget bidrar också till jämställdhet mellan kvinnor och män. Den valda samhällsmodellen kräver en god skatteuppbörd, ett jämförelsevis högt skatteuttag, ordning och reda i de offentliga finanserna, hög organisationsgrad bland löntagare och arbetsgivare, deltagande och eget ansvar hos individen. Med den svenska modellen som grund och med moderniseringen som verktyg bygger vi ett hållbart samhälle, där ingen lämnas efter och ingen hålls tillbaka. Vårpropositionen och propositionen Vårändringsbudget bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Klimatet är vår tids ödesfråga Regeringen stärker arbetet för att öka miljöskatternas styrande effekt. I linje med detta och för att nå målet om en fossilfri fordonsflotta höjdes energiskatten på bensin och diesel 2016. Bonus–malus-utredningen ska föreslå hur miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid kan premieras medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med högre skatt. ska analysera hur en avståndsbaserad vägslitageskatt för tunga lastbilar kan utformas, och regeringens ambition är att en sådan skatt ska införas. Regeringens målsättning är att så snabbt som möjligt få regler på plats som ger långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel. Arbetet med att genomföra och för framtiden utveckla stadsmiljöavtalen ytterligare med fokus på hållbara transporter i städer är fortsatt prioriterat. Investeringsstödet till lokala klimatåtgärder, Klimatklivet, bidrar till ökade klimatinvesteringar och är ett viktigt bidrag i arbetet med miljömålen. Regeringen anser att energisystemet ska bygga på förnybar energi. Samhällsbygget går före stora skattesänkningar Regeringen prioriterar samhällsbygget framför ytterligare skattesänkningar och nedskärningar. Den svenska samhällsmodellen utgör den bästa grunden för ett starkt framtida i jämlikhet och utveckling. Den ska inte raseras genom nedskärningar i välfärden, en politik som ökar klyftorna eller statlig inblandning i lönebildningen. Med den svenska modellen som grund och moderniseringen av samhället som verktyg tar vi oss an dagens och framtidens utmaningar. Regeringen utvecklar det som gör unikt och söker samarbetsmöjligheter för att ständigt ta nya steg för tillväxt, jämlikhet och hållbarhet. Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Skattepolitiken ska vid sidan om att säkra goda och stabila skatteintäkter även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt, hög sysselsättning och ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Sedan regeringen tillträdde har finanspolitiken lagts om i en mer ansvarsfull riktning, vilket har inneburit att underskottet minskat kraftigt . De stärkta offentliga finanserna gav större möjligheter att hantera det exceptionellt stora antalet människor som sökte asyl i . En stor del av utvecklingen av de offentliga finanserna framöver styrs av utvecklingen av migrationen. En särskilt stor utmaning är att på ett samhällsekonomiskt ansvarsfullt sätt finansiera de kostnader som den kraftiga ökningen av antalet asylsökande 2015 innebär. Det är rimligt att exceptionella händelser som naturkatastrofer eller ett mycket stort antal människor på flykt kan hanteras utan krav på kortsiktiga budgetförstärkningar. Därför bör hänsyn tas till de förhöjda migrationskostnaderna när inriktningen för finanspolitiken fastslås. Detta bör dock endast ske om det bedöms som troligt att ökningen av antalet asylsökande är temporär. Om antalet asylsökande bedöms ligga på en hög nivå måste finanspolitiken anpassas till den nya utgiftsnivån, vilket skulle kräva minskade utgifter eller ökade inkomster framöver. Regeringens prognoser utgår från mellanscenario som innebär färre asylsökande 2016–2019 än 2015. Därmed betraktas en betydande del av utgifterna kopplade till migration och etablering vara av tillfällig karaktär. Konfliktförebyggande arbete i vår omvärld Skatteflykt är ett omfattande problem i utvecklingsländer. Detta hämmar ländernas utveckling och försvårar arbetet med fattigdomsbekämpning. Insynen i multinationella företags verksamhet och skattemyndigheternas möjligheter att få information måste förbättras. Hög skuldsättning i hushållssektorn Bostadspriserna och hushållens skulder har stigit i relativt snabb takt . En stor del av ökningen kan förklaras av strukturella och makroekonomiska faktorer. Allt fler hushåll äger sin bostad. Att bostadsbyggandet har legat på en låg nivå har lett till att utbudet av bostäder i framför allt storstäder ökat långsammare än befolkningen. Bostadsrelaterade skatter har sänkts, särskilt i samband med införandet av den kommunala fastighetsavgiften 2008. har hushållens inkomster ökat i god takt och realräntan sjunkit. Regeringen anser därför att det är viktigt att vidta väl avvägda åtgärder för att dämpa ökningstakten i hushållens skuldsättning. En aktiv näringspolitik för fler och växande företag Utredningen om skatteregler för incitamentsprogram lämnade sitt betänkande Beskattning av incitamentsprogram (SOU 2016:23) till regeringen . Utredningen föreslår förändringar i beskattningen för vissa typer av incitamentsprogram för att öka möjligheterna för små växande företag att rekrytera och behålla kvalificerad arbetskraft. Betänkandet har remitterats. För att stärka företagens konkurrenskraft är regelförenklingsarbetet fortsatt prioriterat, och regeringen fokuserar på att använda digitaliseringens möjligheter för att frigöra tid och kraft åt företagen att utveckla sin verksamhet. En ökad användning av e-förvaltning kan bidra till att minska de administrativa kostnaderna för företag och för staten. Digitaliseringen innebär också nya möjligheter att tillhandahålla välfärdstjänster på ett kostnadseffektivt sätt och kan därigenom bidra till att stärka välfärden. Den ökande globaliseringen och internationella rörligheten har skapat goda investerings- och expansionsmöjligheter för svenska företag i utlandet och för utländska företag i . har allt fler möjligheter uppstått att använda aggressiv skatteplanering för att flytta vinster från till länder med låg skatt. Sådana upplägg skapar orättvisa konkurrensvillkor och missgynnar den stora majoriteten av svenska företag som vill göra rätt för sig. Därför behövs effektiva och ändamålsenliga regler mot skattefusk och skatteundandragande, men också kontrollverktyg och informationsutbyte mellan myndigheter på internationell nivå. Regeringen kommer att fortsätta arbetet mot skattefusk. har fått i uppdrag att utforma förslag till att utvidga systemet med personalliggare till att omfatta ytterligare branscher. Regeringen har också presenterat förslag om att näringsidkare ska omfattas av kravet på kassaregister även om inkomsten från den aktuella försäljningen inte härrör från ett fast driftställe i landet. Vidare har lämnat ett förslag som innebär att arbetsgivare ska slippa lämna både arbetsgivardeklaration och kontrolluppgift och att redovisning på individnivå i stället ska ske i arbetsgivardeklarationen. Detta förslag bereds nu i . Det är viktigt att fullt ut använder alla möjligheter, bl.a. informationsutbytesavtalen och den nya internationella standarden för automatiskt informationsutbyte, för att skärpa arbetet mot internationell skatteflykt och skatteundandragande. Flera stora framsteg har nåtts internationellt genom projekt mot aggressiv skatteplanering, det s.k. (Base Erosion and Profit Shifting). De förslag till åtgärder som tagits fram i projektet skapar förutsättningar för en effektiv och rättvis beskattning som konkurrensaspekter för svenska företag beaktas. I pågår ett arbete med att följa upp resultatet av . Inom ramen för detta arbete kommer bl.a. rekommendation om att skattekonsulter ska vara skyldiga att informera skattemyndigheten om skatteupplägg att utredas. Som en följd av har Europeiska kommissionen presenterat ett antimissbrukspaket. Paketet innehåller förslag till ett direktiv mot skatteundandraganden. Regeringen stöder syftet med antimissbrukspaketet. Skatteflykt är ett omfattande problem i utvecklingsländer. Detta hämmar ländernas utveckling och försvårar arbetet med fattigdomsbekämpning. Insynen i multinationella företags verksamhet och skattemyndigheternas möjligheter att få information måste förbättras. Det är viktigt att bidra med administrativt stöd till utvecklingsländer så att de kan arbeta effektivt mot skattefusk och skatteundandraganden. Fossilfria transporter och resor prioriteras mål om att andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara 2020 uppnås med befintliga styrmedel och åtgärder. uppgick andelen förnybar energi i transportsektorn till . Regeringen har presenterat nya åtgärder för att höja den andelen ytterligare till 2020 och avser att intensifiera insatserna för att nå en fossilfri fordonsflotta. I linje med detta höjdes energiskatten på bensin och diesel 2016. tillämpas en uppräkning av skattesatserna för bensin och diesel som beaktar utvecklingen av BNP. Det sker genom att skattesatserna räknas upp utöver befintlig KPI-omräkning. ska nå en fossiloberoende fordonsflotta 2030. Regeringen har också slopat begränsningen för hur stor andel biodrivmedel som är skattebefriad i låginblandad bensin och diesel, vilket möjliggör ytterligare stöd till förnybara drivmedel. Dessutom anser regeringen att det är viktigt att satsa på elektrifiering av transportsektorn. Regeringen har därför avsatt medel till den s.k. supermiljöbilspremien. Regeringen har även ändrat regelverket för premien för att möjliggöra stöd till fler rena elbilar. I budgetpropositionen aviserade regeringen att den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöbilar bör förlängas . Eldrivna bussar har stor potential att minska utsläppen av växthusgaser och luftföroreningar. Dessa bussar är dock fortfarande dyra. För att främja introduktionen av eldrivna bussar på marknaden införs en elbusspremie. Det finns ett behov av att flygtrafiken i högre utsträckning bär sina egna klimatkostnader. Därför har regeringen tillsatt en utredning som ska analysera och föreslå hur en skatt på flygresor kan utformas (dir. 2015:106). Skatten bör uppmuntra konsumenter att välja mer miljövänliga alternativ, vilket i sin tur leder till minskade utsläpp och mindre klimatpåverkan. Skatten bör också uppmuntra flyget till effektivare transporter och minskad klimatpåverkan. Skattens utformning ska även samverka med de närings-, transport- och regionalpolitiska målen om bl.a. jobb, tillgänglighet och konkurrenskraft i alla delar av landet. Regeringen bedömer att det finns en effektiviseringspotential för såväl lätta som tunga fordon. Bonus–malus-utredningen (dir. 2015:59) har utrett hur miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid kan premieras vid inköpstillfället genom en bonus medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med högre skatt (malus). Fram tills ett nytt system är på plats är det viktigt med en supermiljöbilspremie. Detta gäller också en nedsättning av förmånsvärdet för vissa miljöbilar. Det är viktigt att alla aktörer har god förutsägbarhet inför anskaffandet av nya miljöfordon. ska analysera hur en avståndsbaserad vägslitageskatt för svenska och utländska tunga lastbilar kan utformas (dir. 2015:47). Genom en sådan skatt kan den tunga trafiken i högre grad bära sina samhällsekonomiska kostnader. Regeringens ambition är att en sådan skatt ska införas. Regeringen bedömer också att det finns en betydande potential för ökad användning av biodrivmedel. Regeringens målsättning är att så snabbt som möjligt få regler på plats som ger långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel. Befrielsen från koldioxidskatt som tillämpat för biodrivmedel utgör enligt Europeiska kommissionen ett statligt stöd. Därför kunde kommissionen inte godkänna det svenska upplägget att kombinera skattebefrielsen med en s.k. kvotplikt för biodrivmedel. har dock fått fortsatt statsstödsgodkännande för befrielse av koldioxidskatt och viss andel av energiskatten för hållbara biodrivmedel. För flytande biodrivmedel gäller godkännandet t.o.m. utgången av 2018 och för biogas som används som drivmedel t.o.m. utgången av 2020. Hållbara förnybara bränslen ska ges minst lika goda förutsättningar som att konkurrera med fossila bränslen så att en successivt ökande andel förnybara bränslen kan åstadkommas. Regeringen bedömer att det är möjligt att sänka skatten på vissa biodrivmedel utan att komma i konflikt med . Regeringen föreslår därför i propositionen Vårändringsbudget sänkt skatt på vissa biodrivmedel fr.o.m. . Ett mer hållbart energisystem Regeringen har höjt ambitionen i elcertifikatssystemet till 2020, motsvarande ny förnybar el. I samband med detta begränsades skattefriheten för el som producerats i bl.a. vindkraftverk och samordnades med nya regler för annan elproduktion. Regeringen vill även förbättra förutsättningarna för havsbaserad vindkraft. En utredare ska se över förutsättningarna för att skattemässigt stimulera solenergi, i synnerhet el producerad med solceller. En cirkulär och biobaserad ekonomi I syfte att öka återanvändningen av produkter har regeringen tillsatt en utredning (dir. 2016:3). Utredningen ska analysera vilka hinder som kan finnas i lagstiftningen och vilka styrmedel som behövs för att öka återanvändningen av produkter. Det övergripande målet är att nå en mer resurseffektiv och cirkulär samhällsekonomi som begränsar påverkan på miljön. Regeringen tar steg mot en cirkulär och biobaserad ekonomi. Bland annat har remitterat förslag om sänkt skatt för reparationer. Regeringen har även tillsatt en utredning som ska kartlägga den framväxande delningsekonomin och se över olika användares roller och rättsliga ställning (dir. 2015:136). Utredningen ska undersöka om befintlig lagstiftning är ändamålsenlig eller om det finns behov av lagändringar. Regeringen ska tillsätta en utredning som ska analysera behovet av beskattning för att minska spridningen av kadmium och andra hälso- och miljöfarliga ämnen och tungmetaller i miljön. Utredningen ska också göra en översyn av skatten på bekämpningsmedel och analysera om skattens effektivitet samt styrande effekt avseende hälsa och miljö kan öka. Skillnaderna i de disponibla inkomsterna har ökat. Det finns flera förklaringar till denna utveckling. Framför allt har inkomsterna för dem med allra högst inkomster ökat snabbare än för övriga till följd av ökade kapitalinkomster. Avskaffandet av fastighetsskatten och förmögenhetsskatten har också bidragit till ökningen av inkomsterna för dem med högst inkomster. Därtill har de lägsta inkomsterna ökat förhållandevis långsamt. Transfereringar som utgör en större andel av inkomsterna där än i de högre inkomstskikten, är vanligtvis kopplade till prisutvecklingen, eller bestämda i fasta belopp, och de har utvecklats svagare än lönerna. Andelen individer med låg ekonomisk standard har ökat . Den största ökningen har skett . Den successiva utbyggnaden av jobbskatteavdraget förstärkte inkomsterna för dem i mitten av inkomstfördelningen. sänkte den förra regeringen ersättningarna i arbetslöshets- och sjukförsäkringen. Detta bidrog till att inkomsterna för dem med lägre inkomster inte växte i samma takt som för övriga. Sänkta ersättningar innebar tillsammans med differentierade och i många fall ökade avgifter för arbetslöshetsförsäkringen att många lämnade arbetslöshetskassorna. Likformighet i beskattning är önskvärt. Den förra regeringens skattepolitik innebar exempelvis att pensionärer vid lika inkomst fick betala en högre skatt än de som hade jobb. Sammantaget innebar dessa förändringar i skatte- och transfereringssystemen en ökning av andelen personer med låg ekonomisk standard. Efter ett helt arbetsliv ska ingen behöva känna oro inför sin ålderdom. Regeringen har tagit ett första steg för att avskaffa den orättvisa skillnaden i beskattning av arbetsinkomster och pension. Det förhöjda grundavdraget för äldre har förstärks så att pensionärer med de lägsta inkomsterna inte beskattas högre än löntagare som är . Detta gynnar framför allt kvinnor eftersom de har de lägsta pensionerna. har remitterat skatteförslag som regeringen aviserade i budgetpropositionen och som ingår i de av beslutade beräkningarna av inkomsterna på statens budget –2020. Remitteringen har gjorts som ett led i beredningen av förslagen i syfte att i budgetpropositionen föreslå att dessa genomförs . De aviserade och remitterade förslagen är – begränsad uppräkning av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt – förlängning av den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar – sänkt reklamskatt. har också remitterat förslag om – skattereduktion för reparation och underhåll av vitvaror – sänkta arbetsgivaravgifter för enskilda näringsidkare i vissa fall – avdrag för klimatkompensation genom förvärv och borttagande (annullering) av utsläppsrätter – avdragsförbud för ränta på vissa efterställda skuldförbindelser samt vissa förenklingar på företagsskatteområdet – sänkt energiskatt på el för större datacenter, anpassning till unionens statsstödsregler, fortsatt nedsatt energiskatt i vissa delar av norra m.m. – lika beskattning av dieselbränsle i båtar, skepp och arbetsmaskiner inom vattenbruk, skogsbruk och jordbruk – skatt på kemikalier – definition av beskattningsår för vissa punktskatter – EU-anpassning av avdragsrätt för representationsmåltider genom utökat avdrag för mervärdesskatt men slopad avdragsrätt vid inkomstbeskattning – sänkt mervärdesskatt på mindre reparationer – undantag från trängselskatt i i – ändrad intäktsränta i skattekontot. De remitterade förslagen ska granskas av Lagrådet innan de lämnas till . Regeringen avser dessutom att i budgetpropositionen återkomma till med förslag om – begränsad uppräkning av den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt – höjning av skatten på sprit och skatterna på övriga alkoholdrycker – införande av en möjlighet till undantag från skatteplikt avseende mervärdesskatt för företag med en omsättning på högst . väntas de totala skatteintäkterna öka med , vilket är en högre ökningstakt än genomsnittet . Intäkterna från skatt på arbete ökar mest till följd av en kraftig ökning av lönesumman.