yttr · H305FiU3y · 2016-04-28 00:00:00 — Verksamheten i Europeiska unionen beslutade att ge finansutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2015/16:115 Verksamheten i Europeiska unionen och följdmotionen som väckts med anledning av den i de delar som rör utskottets beredningsområde. har beslutat att yttra sig över skrivelsen i de delar som rör utskottets beredningsområde och över motion 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkandena 3-5, 30 och 31. Utskottet anser inte att något initiativ är nödvändigt med anledning av de motionsyrkanden som väckts inom utskottets beredningsområde. Yrkandena bör därför avstyrkas. I yttrandet finns två särskilda yttranden (M, V) och en avvikande mening (SD). I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen i enlighet med 9 kap. 21 § andra stycket riksdagsordningen. Skrivelsen tar upp beslut och händelser i unionen och redovisar bredden i unionens frågor utifrån arbetet i rådens olika sammansättningar. beredningsområde berörs främst av följande avsnitt i skrivelsen: • 2020-strategin och den europeiska terminen (s. • Ekonomi och finans (s. • Finansmarknaden (s. • Skatt på finansiella transaktioner (s. 114) • EU:s budget (s. • Skydd av EU:s finansiella intressen (s. • Statistik (s. Regeringen inleder skrivelsen med att konstatera att 2015 var ett dramatiskt år för EU och att EU-samarbetet ställdes inför stora prövningar. Flyktingkrisen har medfört stora utmaningar för EU både praktiskt och politiskt. Terroristattackerna i satte ytterligare fokus på EU:s säkerhetsarbete. Regeringen framhåller dock att det har gjorts viktiga framsteg och att det reguljära förhandlingsarbetet har fungerat väl. Vid det internationella klimatmötet i (COP 21) nåddes en överenskommelse om ett nytt globalt och rättsligt bindande klimatavtal där EU var pådrivande i förhandlingarna. Den ekonomiska återhämtningen i fortsätter . Tillväxten är dock låg och återhämtningen långsam jämfört med tidigare erfarenheter, särskilt inom euroområdet. Arbetslösheten minskar långsamt och i olika takt mellan medlemsstaterna. fördes intensiva förhandlingar om förordningen (EU) 2015/1017 om inrättandet av Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) som är en central del i kommissionens investeringsplan. Förordningen trädde i kraft . Den ekonomiska krisen i fortsatte . kunde man enas om ett tredje stödprogram, vilket innebar att kunde bli kvar i eurosamarbetet. Situationen har stabiliserats, och regeringen har genomfört reformer, men utvecklingen framöver är fortfarande osäker. Fokus har ökat på de sociala frågorna i EU-samarbetet, mycket på grund av de konsekvenser som följt av den ekonomiska krisen. EU-dagordningen präglas också av reformkrav på EU inför den kommande folkomröstningen om medlemskapet som ska hållas . 2020-strategin och den europeiska terminen 2020 är EU:s gemensamma strategi för att skapa långsiktigt hållbar tillväxt, hög sysselsättning och social sammanhållning i unionen. inleddes en översyn av hur 2020-strategin bör utvecklas de kommande fem åren. Kommissionen genomförde ett offentligt samråd, och publicerades en sammanfattning av de synpunkter som inkommit. Resultatet är huvudsakligen följande: – 2020 betraktas som en relevant ram för främjande av jobb och tillväxt i EU och medlemsstaterna. Dess mål och prioriteringar anses relevanta i förhållande till dagens och morgondagens utmaningar. – De fem huvudmålen motsvarar viktiga faktorer för tillväxt och sysselsättning, och bidrar till att hålla strategin fokuserad. – De flesta flaggskeppsinitiativen har tjänat sitt syfte, men har hållit låg profil. – Det finns utrymme för och behov av förbättringar i genomförandet av strategin, genom ökad delaktighet och praktisk medverkan. Den femte europeiska terminen inleddes med att kommissionen presenterade sin årliga tillväxtöversikt med förslag till prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i EU för . Kommissionen föreslog att den ekonomiska politiken inom EU 2015 skulle inriktas på följande tre huvudområden: – stimulans till investeringar – en förnyad vilja till strukturreformer – en ansvarsfull finanspolitik. Inom ramen för den europeiska terminen har rådet antagit en landspecifik rekommendation för om genomförandet av 2020-strategin och stabilitets- och tillväxtpakten. Rekommendationen inkom till . De landspecifika rekommendationerna är inte bindande, och regeringen ser dessa som ett instrument för att uppmuntra till en ansvarsfull ekonomisk politik och för att uppfylla de mål som sätts upp inom EU. genomfördes förfarandet för övervakning av makroekonomiska obalanser inom ramen för den europeiska terminen. Utifrån den preliminära analysen av medlemsstaterna föreslogs djupgranskningar av 16 medlemsstater. För del överskred tre av indikatorerna angivna tröskelvärden (bytesbalansöverskott, minskande exportmarknadsandelar och hög privat skuldsättning). I motion 2015/16:3360 yrkande 3 föreslår m.fl. (SD) att regeringen ska verka för att icke-euroländer undantas från 2020-målen. Motionärerna framhåller att det, även om 2020-målen i sig är sympatiska, finns anledning att ifrågasätta om EU ska fungera genom gemensamma mål som omvandlas till en harmoniserad strategi som i sin tur omvandlas till EU:s gemensamma rekommendationer om reformer i medlemsstaterna. I yrkande 4 föreslås att regeringen ska verka för att inte ska delta i den europeiska planeringsterminen. Motionärerna anför att arbetet med den europeiska planeringsterminen förstärktes ytterligare i syfte att strömlinjeforma 2020-arbetet. Motionärerna ifrågasätter nyttan med detta och menar att de problem som finns i respektive medlemsstat behöver lösas på nationell nivå för att ge bäst effekt. Planeringsterminen inkluderar numera rättspolitiska och sociala frågor som i och för sig anknyter till finanspolitiska utgifter, men som knappast förväntades ingå i kommissionens makroekonomiska granskning från början. Motionärerna anser att inkluderandet av den sociala dimensionen är oroväckande eftersom socialpolitik är ett område som medlemsstaterna råder över själva. I yrkande 5 föreslås att regeringen ska presentera ett förslag till ett nationellt reformprogram för genom en särskild skrivelse. Enligt motionärerna är de nationella reformprogrammen av betydelse för att EU ska kunna utöva inflytande över en medlemsstats finanspolitik. Motionärerna framhåller att regeringens förslag till nationellt reformprogram ska tillställas i en särskild skrivelse, för att de medborgare och de partier som är EU-skeptiska ska kunna ta del av och bilda opinion kring hur EU påverkar medlemsstaterna och vilka krav EU bör ställa på en medlemsstat. Den europeiska terminen i I enlighet med den europeiska terminen ska medlemsstaterna skicka in nationella reformprogram till kommissionen där de redogör för genomförandet av 2020-strategin i de nationella parlamenten. I det nationella reformprogram som skickade in redogörs för regeringens förslag till åtgärder i budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition. informerade statssekreterare och utskottet om konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet. Det ekonomiska samarbetet inom EU bedrivs genom samordning av den ekonomiska politiken och gemensamma finansieringsinstrument. inriktades arbetet främst på initiativ för att öka investeringarna och stärka tillväxtpotentialen. Bland annat så etablerades Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), och arbetet med en kapitalmarknadsunion påbörjades. Ett annat fokusområde har varit fördjupningen av EMU. presenterade kommissionen förslag till riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik och riktlinjer för medlemsstaternas ekonomiska politik. Kommissionen föreslog fyra nya riktlinjer: stimulera investeringar, främja tillväxt genom strukturreformer i medlemsstaterna, undanröja viktiga tillväxt- och sysselsättningshinder på unionsnivå samt mer hållbara och tillväxtfrämjande offentliga finanser. presenterade kommissionen sin årliga tillväxtöversikt . De prioriteringar som kommissionen föreslår ligger i linje med de som gällt föregående år: en ny ansats till investeringar, genomförandet av strukturreformer och en ansvarsfull finanspolitik. I tillväxtöversikten konstaterar kommissionen att EU:s ekonomi genomgår en måttlig återhämtning och att den ekonomiska aktiviteten förväntas tillta successivt. Skillnaderna inom EU är dock fortsatt stora när det gäller ekonomiska resultat, sociala villkor och genomförande av reformer. Det finns tre stabilitetsmekanismer som inrättats under eurokrisen för att ge stabilitetsstöd till medlemsstater med betalningssvårigheter. Det är Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM), Europeiska finansiella stabilitetsfaciliten (EFSF) och Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM). ESM är den permanenta stabiliseringsmekanismen för medlemsstater som har euron som valuta. EFSM baseras på EU-budgeten. Stöd från EFSM beslutas av samtliga medlemsstater. blev betalningssituationen för akut. För att undvika en betalningsinställelse till () behövdes ett överbryggningslån, och det enda alternativ som fanns tillgängligt var EFSM. fattade beslut om ett överbryggningslån på . hantering av överbryggningslånet väckte stark kritik från och andra icke-euroländer när det framkom att det i interna diskussioner talades om möjligheten att kunde använda sin röststyrka i rådet för att på egen hand få till stånd ett rådsbeslut om EFSM-stöd (beslutsregeln är kvalificerad majoritet). Kommissionen och tog dock intryck av kritiken och hittade en lösning som gav icke-euroländerna en tillfredsställande säkerhet. Som en följd av dessa diskussioner har EFSM-förordningen ändrats. Den innehåller nu en bestämmelse om att för det fall stöd ges till en medlemsstat som har euron som valuta, ska en tillfredsställande säkerhet ställas för den finansiella risk som icke-euroländer löper. Säkerheten måste ge full och omedelbar kompensation i händelse av utebliven betalning från låntagaren. har även med anledning av det som hände utlovat större öppenhet och stärkt samarbete med de övriga medlemsstaterna. ordnade utskottet ett informationstillfälle med finansminister med anledning av situationen i . För de ledamöter som inte kunde närvara på plats gavs möjlighet att delta via telefon. Finansministern informerade ledamöterna om läget i förhandlingarna med och inställning till eventuell långivning. Ekonomiska och monetära unionen På eurotoppmötet uppmanades kommissionens ordförande att i nära samarbete med ordförandena för eurotoppmötet, och ”förbereda de kommande stegen för en bättre ekonomisk styrning inom euroområdet”. Rapporten av EU:s ekonomiska och monetära union, kallad De fem ordförandenas rapport, lades fram vid . behandlade De fem ordförandenas rapport i utlåtandet Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union (2015/16:FiU13). I utlåtandet betonade utskottet särskilt vikten av att hålla samman EU och att samtliga medlemsstater ska diskutera och besluta om frågor som rör hela EU. Vidare rekommenderade utskottet att arbetet fokuseras på att effektivt genomföra befintliga regler snarare än på att inrätta nya förfaranden och organ. Utskottet framhöll också betydelsen av att medlemsstaternas regeringar och parlament har utrymme att utforma det egna landets ekonomiska politik, så att politiken ges nödvändig demokratisk förankring. överlade utskottet med finansministern om rapporten. Överläggningar ägde även rum inför regeringens inspel i den förberedande processen . Initiativ för att främja investeringar fortsatte arbetet med att genomföra den investeringsplan som kommissionen presenterade 2014 (KOM(2014) 903). Syftet med planen, som består av tre olika pelare, är att försöka öka investeringarna inom EU. Inom ramen för den första pelaren av investeringsplanen lade kommissionen fram ett förslag till förordning om inrättandet av en europeisk fond för strategiska investeringar (Efsi). Förordningen trädde i kraft . Efsi är inordnat i Europeiska investeringsbankens (EIB) struktur och påbörjade sin verksamhet . behandlade investeringsplanen i utlåtandet En investeringsplan för (2014/15:FiU16). I utlåtandet välkomnade utskottet investeringsplanen som ett viktigt komplement till andra åtgärder för att stärka den europeiska konkurrenskraften och tillväxten samt för att bidra till en hållbar utveckling. Utskottet framhöll att investeringsklimatet behöver förbättras genom bättre lagstiftning och enklare regler samt genom en fördjupning av den inre marknaden, särskilt den digitala inre marknaden. När det gäller styrningen betonade utskottet att EIB:s roll i fonden bör vara central och att projekt måste granskas och bedömas på transparenta och objektiva grunder. Utskottet ansåg också att investeringsplanen bör utvärderas . Överläggningar om Efsi och investeringsplanen ägde rum . Europeiska investeringsbanken (EIB) är ett fristående organ inom EU. Bankens huvudsyfte är att bidra till tillväxt och sysselsättning inom EU. Genomförandet av Efsi påverkar EIB:s verksamhet, framför allt genom att merparten av bedömningarna av Efsiprojekten kommer att genomföras av EIB. Efsiprojekten är som regel mindre och mer riskfyllda än de projekt som EIB normalt finansierar. Överläggningar om EIB:s roll i fråga om Efsi ägde rum . Den höga regleringstakt som präglat området har avtagit något men var ändå hög . Kommissionen presenterade flera nya regleringsförslag inom ramen för den s.k. kapitalmarknadsunionen med syfte att öka integreringen av kapitalmarknaderna inom EU. En lång rad lagstiftningsärenden avhandlades mellan rådet, kommissionen och . Exempel på förhandlingar där politiska överenskommelser nåddes är förordningen om förmedlingsavgifter, penningtvättsdirektivet och försäkringsdistributionsdirektivet. Kommissionen presenterade en förordning om förmedlingsavgifter för kortbaserade betalningstransaktioner som hör ihop med förslaget till ett reviderat betaltjänstdirektiv. Förordningen introducerar gemensamma regler för tak för förmedlingsavgifter (vanligen kallade mellanbanksavgifter) i EU när man betalar med kort. Överläggningar ägde rum senast . lämnade regeringen proposition 2015/16:133 Förmedlingsavgifter vid kortbetalningar till . Utskottet behandlade propositionen . lade kommissionen fram ett förordningsförslag om strukturella reformer i den europeiska banksektorn (KOM(2014) 43). Förslaget syftar till att minska riskerna i det finansiella systemet inom EU och innebär ett förbud för vissa kreditinstitut att bedriva handel för egen räkning i den del av banken som hanterar insättningar. Utskottet informerades om frågan senast . Nästa informationstillfälle med finansmarknadsministern är planerat till . presenterade kommissionen ett meddelande om en samlad bankunion. Enligt kommissionen är syftet med att skapa en europeisk bankunion att återskapa förtroende för den europeiska banksektorn och för euron. har förslag om två komponenter i bankunionen presenterats och slutförhandlats: den gemensamma tillsynsmekanismen och den gemensamma resolutionsmekanismen. presenterade kommissionen nästa del i bankunionen om att inrätta en gemensam insättningsgaranti (KOM(2015) 586). Som icke deltagande i bankunionen berörs inte av den gemensamma insättningsgarantin. De åtgärder som kommissionen kan komma att föreslå för att minska risker i banksektorn kan dock komma att rikta sig till samtliga medlemsstater. Överläggningar och informationstillfällen i frågan om bankunionen har hållits vid ett flertal tillfällen med utskottet, senast . presenterade kommissionen ett förslag till ramverk för hantering av kreditinstitut och värdepappersföretag i kris (KOM(2012) 280). Förslaget syftar till att trygga att myndigheter har lämpliga verktyg för att hantera systemviktiga institut på ett sätt som minimerar spridningsrisker och bevarar tillgången till grundläggande finansiella tjänster. Ett nytt förfarande för rekonstruktion eller avveckling (resolution) av institut i kris föreslogs. lämnade regeringen proposition 2015/16:5 Genomförande av krishanteringsdirektivet till . Utskottet behandlade propositionen i betänkande 2015/16:FiU17. Utskottet ansåg att krishanteringsdirektivet i huvudsak bör genomföras i svensk rätt på det sätt som regeringen föreslog i sin proposition. Utskottet ansåg dock att regeringen bör utreda hur bestämmelserna om riskavgifter kan utformas så att kriterierna för att fastställa avgifterna blir tydligare reglerade i lagen om resolution. presenterade kommissionen en grönbok om att bygga en kapitalmarknadsunion (KOM(2015) 63). presenterade kommissionen en handlingsplan om skapandet av en kapitalmarknadsunion (KOM(2015) 468). Handlingsplan för skapandet av en kapitalmarknadsunion är ett samlingsbegrepp för en serie initiativ som syftar till att främja den inre marknadens funktionssätt när det gäller rörlighet för kapital och finansiella tjänster. Handlingsplanen är ett av flera EU-initiativ med det övergripande syftet att främja sysselsättning och tillväxt genom att avveckla hinder för gränsöverskridande investeringar. Utskottet behandlade grönboken i utlåtande /15:FiU29 om kapitalmarknadsunionen. Utskottet ställde sig där bakom de grundläggande principer och prioriterade åtgärder som kommissionen identifierat. Utskottet betonade vikten av att initiativen främjar finansiell stabilitet och garanterar ett effektivt skydd för investerare och konsumenter. Vidare framhöll utskottet att kommande förslag till gemensamma regler måste föregås av grundliga konsekvensanalyser och att förslagen måste beakta subsidiaritetsprincipen så att utrymme ges för nationella variationer där sådana är motiverade. hade utskottet en överläggning om kommissionens grönbok om kapitalmarknadsunionen. Vidare höll utskottet en överläggning om de pågående offentliga samråden kring kapitalmarknadsunionen. EU:s budget omfattar Europeiska unionens samtliga förväntade inkomster och utgifter. Den svenska EU-avgiften bestäms utifrån betalningsanslagen på EU:s årsbudget. Årsbudgetförfarandet inleddes med att kommissionen presenterade sitt budgetförslag. Mot bakgrund av allmänna budgetrestriktiva hållning ansåg under förhandlingarna i rådet att kommissionens förslag låg för högt och saknade tillräckliga marginaler för att kunna möta oförutsedda händelser under budgetåret. nådde och rådet en överenskommelse om EU:s årsbudget . Alla medlemsstater i rådet kunde ställa sig bakom överenskommelsen. Överenskommelsen innebär en nivå för åtaganden på och för betalningar på . Detta innebär en betalningsmarginal på och en åtagandemarginal på . avgift till EU beräknas uppgå till ca . Det är högre än prognosen i budgetpropositionen , där den svenska avgiften beräknades uppgå till . Den ökade avgiften förklaras av att de förändringar som gjorts för beräkning av BNI och mervärdesskattebasen troligen kommer att få genomslag först i stället . Enligt årsredovisningen för staten uppgick återflöde från EU-budgeten till sammanlagt ca . Återflödet kommer huvudsakligen från garantifonden för jordbruket, jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, bidrag från och bidrag från . I motion 2015/16:3360 yrkande 30 föreslår m.fl. (SD) att regeringen ständigt ska verka för att hålla onödiga kostnader nere inom EU. Motionärerna vänder sig emot den snedförvridning som råder inom unionen där vissa länder står för de finansiella tillgångarna och andra i stort sett bara får ta emot pengar utan motkrav. Motionärerna noterar att skillnaden mellan vad betalar i EU-avgift och det som kommer tillbaka i återflöde uppgår till , pengar som aldrig kommer de svenska skattebetalarna till del. I takt med maktförflyttningen och ökar denna mellanskillnad ständigt i stället för att minska, anför motionärerna. Överläggningar med utskottet genomfördes inför rådets behandling av budgetförslaget samt inför Ekofin-budgetförlikningen . Resultatet av förhandlingarna bedömdes då sammantaget ligga i linje med målet för budgetpolitik i EU. Skydd av EU:s finansiella intressen Europeiska revisionsrättens granskning av kommissionens genomförande av budgeten ligger till grund för bedömningen av om kommissionen ska beviljas ansvarsfrihet för det aktuella budgetåret. beslutade att rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten 2013. , och röstade nej till rekommendationen vid omröstningen i . beslutade att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten 2013. publicerade revisionsrätten årsrapporten om . lämnade revisionsrätten en revisionsförklaring med reservation när det gäller genomförandet av EU:s budget eftersom felen i de underliggande transaktionerna uppskattades till (föregående år ) och alltså översteg gränsen för väsentliga fel på . Från och med granskningen av budget presenterar revisionsrätten resultatet uppdelat på rubrikerna i EU:s budget. Jämförelser med tidigare års politikområden går därför inte att göra, men revisionsrätten konstaterar att de fel som identifierats uppstår av i stort sett samma anledning som . De största felkällorna är enligt revisionsrätten att icke stödberättigande kostnader har redovisats i ersättningsanspråk, allvarliga fel vid offentlig upphandling och att arealer redovisats felaktigt av jordbrukare. Det område som har högst felprocent är Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning följt av Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning. Revisionsrätten nämner i årsrapporten att den har identifierat brister i tre olika projekt som genomförts i . Regeringen lämnar i ett särskilt avsnitt av Årsredovisningen för staten ett intygande om hanteringen av EU-medel i . Intygandet innehåller en årlig räkenskapssammanställning över de medel som har tagits emot från EU:s budget och en redogörelse för hur dessa medel har använts. Regeringen bedömer att räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande och att det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen. I motion 2015/16:3360 yrkande 31 föreslår m.fl. (SD) att regeringen ska verka för att kommissionen inte ska beviljas ansvarsfrihet. Motionärerna anser att en felmarginal på aldrig kan accepteras och att kommissionen därför inte ska beviljas ansvarsfrihet för genomförandet av budget. , ledamot av Europeiska revisionsrätten, utskottet om revisionsrättens årsrapport . I rapporten konstaterar revisionsrätten, förutom det ovannämnda om felen i betalningarna, att om kommissionen, myndigheter i medlemsstaterna eller oberoende revisorer hade använt all tillgänglig information skulle de ha kunnat förebygga eller upptäcka och korrigera en stor andel av felen innan de gjordes. De belopp som ska betalas under innevarande och kommande år är fortfarande mycket höga. Enligt revisionsrätten måste kommissionen vidta åtgärder för att minska detta problem. Utskottet välkomnar inledningsvis regeringens skrivelse med berättelsen om verksamheten i Europeiska unionen. Enligt utskottet är skrivelsen ett viktigt instrument för att ska kunna följa utvecklingen inom EU och hur regeringen har agerat i det europeiska samarbetet. Utskottet noterar att 2015 var ett händelserikt år för EU:s ekonomiska politik. Diskussionerna om fördjupningen av den ekonomiska och monetära unionen fick ny aktualitet , delvis som en följd av den ekonomiska krisen i . EU:s finanser präglas alltjämt av viss oro, även om den ekonomiska och finansiella situationen fortsätter att förbättras. stöder ett väl fungerande EMU eftersom det är viktigt också för vårt land. är det viktigt att värna sammanhållningen bland alla EU:s medlemsstater. har i egenskap av medlem i EU åtagit sig att nå 2020-målen och att omvandla dem till nationella mål och tillväxtfrämjande strategier. Tillväxteffekten blir dock störst om alla länders enskilda insatser samordnas och inriktas mot samma mål, varför har infört en återkommande cykel för samordning av ekonomi- och finanspolitiken – den europeiska terminen.