yttr · H305SkU7y · 2016-06-09 00:00:00 — Regeringen avser att i budgetpropositionen föreslå en höjning av skatten på sprit och skatterna på övriga alkoholdrycker . Det övergripande målet för den svenska alkoholpolitiken är att främja folkhälsan. Utskottet utgår dock från att regeringen följer hur alkoholkonsumtionen löpande förändras och att man också beaktar hur den oregistrerade konsumtionen i form av smuggling och resandeinförsel påverkas av höjningarna. Utskottet har inte något att invända mot den aviserade skatteförändringen. Regeringen aviserar en förändring i skatteförfarandelagen som innebär att det ska införas en definition av beskattningsår för punktskatt vid beslut om återbetalning av och kompensation för punktskatt samt för punktskatt vid beslut om beskattning vid oegentlighet. Utskottet står bakom den aviserade förändringen. Skattekontot används uppenbarligen i ökad utsträckning för kapitalplaceringar, vilket inte är meningen. Utskottet står bakom en förändring som innebär att intäktsräntan på skattekontot sänks. I en motion föreslås att en automatisk inrapportering baserad på befintliga lönesystem ska ersätta den månatliga arbetsgivardeklarationen och den årliga kontrolluppgiften. har lämnat ett förslag som innebär att arbetsgivare ska slippa lämna både arbetsgivardeklaration och kontrolluppgift och att redovisning på individnivå i stället ska ske i arbetsgivardeklarationen. Förslaget bereds nu i . Utskottet avvaktar regeringens kommande förslag. Utskottet anser att det är viktigt att regelförenklingsarbetet prioriteras för att stärka företagens konkurrenskraft och att digitaliseringens möjligheter används för att frigöra tid och kraft åt företagen så att de kan utveckla sin verksamhet. En ökad användning av e-förvaltning kan bidra till att minska de administrativa kostnaderna för företag och för staten. I en motion föreslås en ny företagsform, s.k. ingångsföretag. Dessa företag ska enligt motionen bara betala en omsättningsskatt och inte behöva ha samma bokföring som vanliga företag. För att möjliggöra den nya företagsformen föreslår motionärerna att ska ta fram en plattform som tillåter att skatt dras direkt via en applikation vid elektroniska köp. Motionsförslaget förutsätter att det införs en helt ny företagsform. Utskottet ser inte någon anledning att vidare kommentera förslaget om att sådana företag ska kunna betala skatt via en applikation. Utskottet har tidigare tagit ställning till önskemål om enklare hantering av bokföring och deklaration för småföretagare och om en enkel bokföringstjänst på webbplats. Utskottet har därvid hänvisat till att i regleringsbrevet fick i uppdrag att undersöka möjligheten att tillhandahålla ett enkelt redovisningssystem på sin webbplats. I en rapport från bedömdes den bästa lösningen var att låta marknaden utveckla bokföringsprogrammen och i stället ha en dialog med programvaruföretagen för att se till att redovisning och deklaration integreras i billiga och enkla program. I en motion föreslås att gränsen för när kontrolluppgifter ska lämnas och arbetsgivaravgifter betalas höjs . Den höjda beloppsgränsen beräknas sänka de statliga skatteinkomsterna med ca . Det finns enligt utskottets mening skäl att vara restriktiv när det gäller att skapa ett utrymme för skattefria ersättningar för arbete. Risken för missbruk är uppenbar och möjligheterna till kontroll små om inte ersättningarna ska redovisas alls. Härtill kommer att en sådan reform kräver finansiering. finns en rätt till skattereduktion för den som framställer förnybar el, i en och samma anslutningspunkt matar in förnybar el och tar ut el, har en säkring om högst i anslutningspunkten och har anmält till nätkoncessionshavaren att förnybar el framställs och matas in i anslutningspunkten. Rätten gäller fysiska och juridiska personer, dödsbon samt svenska handelsbolag. Begäran om skattereduktion ska göras i inkomstdeklarationen som ska lämnas efter utgången av det kalenderår som underlaget för skattereduktionen avser. Nätkoncessionshavaren ska lämna kontrolluppgift. Skattereduktionen för förnybar el sköts via deklarationsprocessen en gång . Skattereduktionen kommer att följas upp och utvärderas när den tillämpats under minst två kalenderår. Utskottet anser att en utvärdering får utvisa om man bör öka incitamenten för att producera förnybar el genom en snabbare betalningsprocess. Med det anförda och eftersom utskottet även i övrigt delar regeringens bedömningar tillstyrker utskottet att regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänns (punkt 1). Utskottet avstyrker partimotionerna 2015/16:3406 (M), 2015/16:3397 (SD), 2015/16:3404 (C), 2015/16:3403 (L) och 2015/16:3398 (KD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (L), (KD), (S), (S) och (V). Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (M) (M), (M), (M) och (M) anför: står inför en period med omfattande reformbehov. Det stora flyktingmottagandet kommer att förstärka de strukturella utmaningar som redan fanns på svensk arbetsmarknad och bostadsmarknad. har ett nytt utanförskap vuxit fram som, genom långvarig strukturell arbetslöshet, drabbar unga människor och utrikes födda särskilt hårt. Med fler nyanlända som behöver ett första jobb i krävs att integration och etablering fungerar. Det gör det inte , och det gör behovet av reformer och förändring än större. Vårpropositionen visar på en regering som står handfallen inför de viktiga utmaningar står inför. Regeringens politik med stora skattehöjningar på jobb och företagande riskerar att leda till att jobbtillväxt bromsas upp, och försämrar också möjligheterna till en god integration genom att höja trösklarna in på arbetsmarknaden. gör en alltmer oaktsam hantering av de offentliga finanserna att står sämre rustat inför nästa lågkonjunktur, vilket riskerar att leda till nedskärningar och arbetslöshet som slår mot de allra svagaste. Det här är fel väg för . Vi moderater står för en annan väg. De reformförslag vi presenterar är fokuserade på hur jobben ska bli fler. Vi vill minska utanförskapet och stärka incitamenten för att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, stärka investeringar i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . Stabiliseringspolitiska och budgetpolitiska argument talar för en stramare finanspolitik 2017 och framåt. Nya reformer bör vara fullt finansierade, och diskretionära budgetförstärkningar på bör genomföras. och framåt bör ytterligare i samlade budgetförstärkningar genomföras. Budgetförstärkningarna bör ske genom såväl intäktsökningar som utgiftsminskningar. Det ska inte ske genom höjda skatter på jobb och företagande och ska inte påverka välfärdens kärnverksamheter. Tillsammans med de automatiska budgetförstärkningar som enligt regeringen kommer att ske bedömer att balans i praktiken nås och att drygt 1 procents överskott nås 2020, förutsatt att det ekonomiska läget inte förändras. På inkomstsidan bör en rad omprioriteringar göras och drivkrafter att arbeta stärkas. Ett första-jobbet-avdrag införs som en skattelättnad riktad till dem som har låga arbetsinkomster. Det ger tydliga ekonomiska drivkrafter för att ta klivet in på arbetsmarknaden. satsar för att sänka skatten för dem som har låga inkomster. Det behövs även intäktsförstärkningar. Skatteuttaget från den finansiella sektorn bör öka. Den finansiella sektorn är undantagen från mervärdesskatt, vilket bidrar till att beskattningen är lägre än för andra delar av näringslivet. Skatteuttaget utjämnas genom en viss höjning av de sociala avgifterna inom den finansiella sektorn. Det är viktigt att upprätthålla skattesystemets legitimitet. Den kommersiella fastighetssektorn beskattas mindre än andra delar av näringslivet. Skatteplanering genom paketering av fastigheter kan motverkas. För att ytterligare motverka fusk bör nivåerna i skatte- och tulltilläggen höjas. Omställningen av transportsektorn är en viktig del av miljöpolitiken. Miljöstyrningen bör förstärkas, t.ex. genom att se över beskattningen för personbilar och fordon som har särskilt stora utsläpp av växthusgaser. Ytterligare miljöskatter såsom en kemikalieskatt och skatt på fluorerande växthusgaser bör införas. Kväveoxidavgiften bör också göras om till en skatt. Regelverket som möjliggör för små företag att rekrytera kompetent arbetskraft genom incitamentsprogram och delägarskap bör förenklas och göras mer konkurrenskraftigt som grundläggande skatterättsliga principer beaktas. Det krävs kraftfulla åtgärder för att bryta det nya utanförskapet så att människor får ett arbete att gå till och friheten att stå på egna ben. Regeringens politik är otillräcklig och riskerar att förvärra situationen. Stora skattehöjningar på jobb och företagande försämrar möjligheterna till en god integration genom höjda trösklar in på arbetsmarknaden. är på väg in i en högkonjunktur, och läget i de offentliga finanserna är mycket ansträngt. Regeringen bör presentera en trovärdig väg tillbaka till balans och överskott. Stegvis signalerar regeringen att det finanspolitiska ramverket överges och att man i stället för att stärka det finansiella sparandet tänker låna till nya och permanenta utgifter. Det riskerar att försämra möjligheterna att klara nästa ekonomiska kris. För att stärka det finansiella sparandet föreslår att intäktsräntan på skattekontot sänks till som lägst 0, vilket medför en besparing på 0,73 miljarder. Inom ramen för migrationsöverenskommelsen mellan regeringen och allianspartierna breddades RUT-avdraget till flyttjänster, trädgårdstjänster och it-tjänster i linje med allianspartiernas förslag. Det nuvarande taket bör dubbleras till och person. satsar på dubblerat tak i RUT-avdraget och på breddat antal RUT-tjänster. Rörligheten på bostadsmarknaden måste öka. Det finns anledning att se över hur flyttskatterna kan förändras för att undvika inlåsning. Justeringar av dessa skatter bör dock ske med justeringar av andra bostadsrelaterade skatter. Det är dock inte aktuellt att återinföra fastighetsskatten. Att på kort sikt höja skatterna kommer inte att vara tillräckligt för att klara välfärdens finansiering på lång sikt. För att långsiktigt öka välståndet och uthålligt stärka välfärden krävs att ekonomin växer och att fler kommer i jobb. När fler betalar skatt och skattebasen växer skapas mer resurser till vår gemensamt finansierade välfärd. Det är utgångspunkten för politik. Sänkta skatter, stramare bidrag och bättre företagsklimat handlar ytterst om att långsiktigt trygga välfärden. Det är en avvägning som gör att trygghetssystemen fångar upp och skyddar människor som oförskyllt råkar illa ut till följd av sjukdom, arbetslöshet eller arbetsskada men som ger tillräckliga drivkrafter till arbete. Vi tillstyrker att riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänns. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (SD) (SD) och (SD) anför: politik, med sin bas i socialkonservatism och nationalism har sitt fokus på att ge ett så starkt fundament som möjligt för det svenska samhället. Vi värdesätter sammanhållande band mellan medborgarna och vi erkänner ett behov av gemenskap för såväl den enskilde som samhället i stort. Politiken lägger grunden och skapar förutsättningar, men samhället skapas i slutändan av dess invånare. I vårt hör medborgarskapet samman med såväl rättigheter som plikter. Varje svensk medborgare ska känna sig säker på att få hjälp i nöd, men också vara redo att själv hjälpa i kris. har övriga riksdagspartier präglats av en påtagligt bristande verklighetssyn beträffande effekterna av övergången från en reglerad och behovsbaserad arbetskraftsinvandring till en i princip okontrollerad asylinvandring. Inte förrän förra årets extrema siffror för asylmottagande tvingades de åtminstone delvis bemöta det faktum att det finns gränser för vad samhället mäktar med. presenterar kraftfulla reformer för att åtgärda storleken på invandringen. Vi ger de rättsvårdande myndigheterna direktiv och resurser att avvisa samtliga illegala immigranter som vistas i . Beträffande de invånare som följt regler och har rätt att vistas i landet för vi en politik som bygger ett där gemenskapen, tilliten och lojaliteten präglar samhället. behöver inte ett låglönesamhälle för att kunna sysselsätta folk som står längre från arbetsmarknaden. Vad som behövs är att skattesystemet reformeras och att de med lägst inkomster blir skattebefriade. På så sätt blir det attraktivare att anställa och mer attraktivt att jobba. En parlamentarisk kommitté bör utreda en modell där inkomstskatterna sänks för lägre arbetsinkomster med utgångspunkten att ingen ska betala inkomstskatt på en taxerad arbetsinkomst . Ambitionen är också att avskaffa skatteklyftan mellan pension och lön. Det innebär att det blir mer attraktivt att acceptera en anställning till låg lön eller en deltidsanställning i förhållande till t.ex. försörjningsstöd, a-kassa eller motsvarande. Det blir billigare för företaget att anställa och det blir slutligen en kraftig förbättring av levnadsstandarden för dem med lägst inkomst. En skattereform kostar ca . En finansiering bör utredas genom att t.ex. – nuvarande jobbskatteavdrag reformeras till att bli ett genuint avdrag i stället för som en skattereduktion – momssatserna ses över – ränteavdraget minskas eller slopas i försvarbar takt – arbetsmarknadspolitiska reformer som visat sig ineffektiva slopas. Utredningen bör studera de sysselsättningspolitiska konsekvenserna och involvera arbetsmarknadens parter, i detalj utreda de fördelningspolitiska aspekterna samt föreslå eventuella kompensationer för det fall att någon grupp med svagare köpkraft blir särskilt ekonomiskt lidande. Den allmänna löneavgiften bör slopas för alla företag med upp till nio anställda. Det innebär att totalt 300 000 småföretag helt undantas från allmän löneavgift, vilket ger ekonomiskt utrymme att nyanställa. Basindustrin är beroende av stabila elpriser för att bibehålla sin konkurrenskraft gentemot omvärlden. Kärnkraften utgör tillsammans med vattenkraften basen i det svenska energisystemet. Det behövs samarbete kring energifrågorna som för en bred parlamentarisk majoritet som kan bestå . för en politik som gynnar både stora och små företag. Ambitionerna bör öka för investeraravdraget och privatpersoners möjligheter att investera främst i mindre bolag. Medlen stärks slutligen för att bevara, vårda, levandegöra och sprida kunskap om fornlämningar, kulturlandskap och bebyggelse, bl.a. genom ett ROT-avdrag öronmärkt för kulturhistoriska bebyggelsemiljöer. Vi tillstyrker att riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänns. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (C) Per Åsling (C) anför: Svensk ekonomi står inför framför allt två utmaningar. Jobben växer inte tillräckligt snabbt trots att vi nu går in i en högkonjunktur, och trycket på de offentliga utgifterna är mycket högt inte minst på grund av det stora och onödigt dyra mottagandet av nyanlända, en ineffektiv arbetsmarknadspolitik och växande sjukskrivningstal. Regeringens politik förstärker problemen genom höjningen av a-kassan och genom att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen slopats. Det måste bli enklare och billigare att starta och driva företag i hela landet. Arbetsmarknaden måste också öppnas för fler. Så kan polariseringen och tudelningen minska. Oavsett var man bor – på landsbygden, i mindre orter, i städernas förorter eller innerstan – ska man ha samma möjligheter att leva, arbeta och driva företag. Jobbskapande reformer måste finansieras på ett ansvarsfullt sätt. Regeringens skattehöjningar måste bytas mot en grön skatteväxling där ökade miljöskatter finansierar sänkningar av skatter på jobb och företagande i hela landet. Utgifter inom mottagnings- och transfereringssystemen måste kontinuerligt och noggrant omprövas. Kostnaderna för att anställa måste sänkas och reglerna för att starta och driva företag förenklas, och det måste bli billigare att investera i växande företag i hela landet. Utbudet av arbetskraft med god kompetens och hög produktivitet måste stimuleras. Det måste alltid löna sig att arbeta. Slutligen måste matchningen mellan dessa jobbsökare och jobbskapare fungera. Omfattningen av ineffektiva arbetsmarknadspolitiska program måste minska kraftigt, och Arbetsförmedlingen måste reformeras i grunden. är berett att sänka både inkomstskatten och arbetsgivaravgifterna för personer upp till en viss lönesumma. Ett ingångsjobb med lägre lön och lägre skatt innebär en bättre ekonomisk situation för den enskilde än försörjning genom bidrags- och försäkringssystemen. Ingångsföretag, en ny företagsform, införs för små företag med högst i omsättning. Ingångsföretag ska fungera som enskild firma gör , men med ordentliga regelförenklingar. Företagen ska inte betala inkomstskatt, egenavgifter eller moms. I stället betalas en schablon baserad på omsättningen, med en skattesats på . Reformen beräknas medföra en offentligfinansiell kostnad om . Taket för RUT-avdraget höjs till . Tvätteritjänster, läxhjälp, trädgårdstjänster, it-tjänster, flyttjänster och reparationer av vitvaror inkluderas i avdraget. införs där avdrag få göras för personer . Reformen beräknas kosta . Ingen arbetsgivaravgift ska betalas när en enmansföretagare anställer sin första medarbetare. Beskattningsreglerna för personaloptioner breddas och förbättras. Regelverket kring 3:12-reglerna reformeras. I statlig verksamhet prioriteras att minska regelbördan för företagen. Reglerna för generationsväxling ses över så att skattesystemet inte försvårar för familjeföretag. En automatisk inrapportering, baserat på befintliga lönesystem ska ersätta den månatliga arbetsgivardeklarationen och den årliga kontrolluppgiften. Alla relevanta myndigheter ska kunna ta del av uppgifterna via det nya systemet. Skiktgränsen för statlig inkomstskatt höjs. Förslaget att trappa av jobbskatteavdraget avvisas. Vi återkommer med förslag kring jobbskatteavdragets konstruktion och hur skatten för äldre som arbetar ska sänkas. Ett brett reformprogram ska minska utsläppen och ställa om fordonsflottan, minska gifterna i vardagen, öka den förnybara energiproduktionen samt stärka havs- och vattenmiljön. Industrins undantag från eller nedsättning av energi- och koldioxidskatt för fordon begränsas för branscher där ickefossila alternativ i allt högre grad finns tillgängliga, t.ex. för gruvindustriell verksamhet. Skatt på avfallsförbränning införs. En miljöavgift på fossila plastpåsar införs. En skatt på fluorerande växthusgaser införs. Naturgas i transportsektorn ska beskattas enligt samma princip som fossil bensin och diesel. Det beräknas medföra en intäkt på . Ett system med miljöbonusar och miljöavgifter på bilar införs för personbilar, lastbilar och bussar. En supermiljölastbilspremie respektive en supermiljöbusspremie införs enligt samma principer som för personbilar. Användningen av biodrivmedel ökar genom ett kvotpliktssystem med drivmedlens klimateffektivitet i fokus. I avvaktan på ett kvotpliktssystem drivs möjligheten till skattebefrielse från koldioxidskatt på förnybara drivmedel. Förslaget om sänkt skatt på biodrivmedel innebär att skatten trots allt blir högre än den var . Denna partiella skattehöjning avvisas. Skatten på och höginblandad FAME bör återställas helt. Detta beräknas kosta . Den utsläppsbaserade delen av fordonsskatten förstärks som grundbeloppet sänks. Systemet för förmånsvärde på tjänstebilar reformeras med en högre grad av klimatstyrning. Kravet på förmånsbeskattning när en anställd laddar elbilen på arbetsplatsen slopas. Återbetalningen av skatt till mikroproducenter av el ska ske snabbare. Nedsättningen av energiskatten på el för fartyg som använder ska gälla även för mindre fartyg. Beslut om bl.a. trängselskatter samt hur intäkterna används ska kunna avgöras lokalt. Momsplikten ska vara frivillig för verksamheter med i omsättning, vilket särskilt gynnar mikroproducenter av förnybar el. Enskilda boende i t.ex. en bostadsrättsförening ska kunna bli mikroproducenter och göra skatteavdrag för elöverskott som levereras ut på nätet. Återbetalningen av skatt för överskottsel bör kunna skötas direkt på fakturan precis som för ROT- och RUT-avdraget och inte via deklarationsprocessen en gång . Skatt på solel avvisas. Skattebefrielsen för solenergi som produceras för eget bruk bör gälla alla oavsett anläggningens toppeffekt. En bred kemikalieskatt införs. Vi säger nej till att återinföra handelsgödselskatt och att införa kilometerskatt. Kostnaderna för bönder ska sänkas, särskilt kostnaden för att anställa. Egenavgifter, arbetsgivaravgifter och andra skatter på arbete måste kontinuerligt ses över och sänkas när möjlighet ges. Återbetalningen av dieselskatten bör höjas med mer än regeringen föreslagit. Möjligheten att helt skattebefria förnybara drivmedel i de gröna näringarna ses över. moms på biobiljetter behålls. En regionalisering av ett antal skatter utreds. En bred, långsiktig och blocköverskridande överenskommelse bör träffas vad gäller beskattningen för att köpa, äga och sälja sin bostad. Översynen ska bl.a. innefatta reavinstbeskattningen. En statlig fastighetsskatt avvisas. Möjligheterna att införa ett riktat bosparande för unga ses över. Avdraget för gåvor till ideella organisationer återinförs. avvisar regeringens aviserade sänkning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt och återkommer i budgetmotionen med en egen, mer generös och miljöstyrande modell för beskattningen av förmånsvärdet för miljöbilar. Vi har, inom ramen för en bred politisk överenskommelse, accepterat att reklamskatten sänks. Inför budgetpropositionen aviseras ett antal inkomstförändringar som är långt ifrån tillräckliga för att finansiera regeringens satsning på ökade statsbidrag till kommunsektorn. Vi är positivt inställda till ett antal av de aviserade förslagen, bl.a. förslagen om avdrag för klimatkompensation, skattereduktion för reparationer av vitvaror, sänkt energiskatt för datacenter, likformig beskattning av båtar inom vattenbruk, skogsbruk och jordbruk, ändrad intäktsränta i skattekontot och införd möjlighet till undantag från moms för företag med liten omsättning. Ett antal av förslagen är dock otillräckliga, särskilt förslaget om kemikalieskatt. Jag tillstyrker att riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänns. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (L) (L) anför: Med en regering som höjer skatterna på jobb och tillväxt, sparar på de mest utsatta och ändå lyckas öka underskotten behövs det ett liberalt alternativ. Liberalerna lägger fram en ny politik och följer upp centrala reformer från höstens budgetmotion. Regeringen försöker överge överskottsmålet, slopar krona-för-krona-principen och ökar underskotten i en högkonjunktur. Att låna när ekonomin är i uppgång äventyrar framtidens välfärd. Liberalerna föreslår reformer och budgetförstärkningar som sammantaget ger en permanent nettoförstärkning av de offentliga finanserna med . Budgetförstärkningarna bör i första hand ske genom ökad miljörelatering av skattesystemet, stärkt arbetslinje i transfereringssystemet och besparingar inom migrationspolitiken. Dessutom upprepas förslag om lägre volymer i arbetsmarknadspolitiken, och vi säger nej till bostadssubventioner. Genom en högre gräns för när arbetsgivaravgifter behöver börja betalas kan fler enkla jobb växa fram. Liberalerna föreslår att värnskatten avskaffas och att gränsen för statlig skatt höjs. Vi lägger fram ett miljardpaket för mer kunskap och ordning och reda i skolan. Skattesystemets huvudsyfte är att finansiera de offentliga åtagandena, men i sin utformning bör det gynna strävsamhet, flit, ambition och risktagande. motverkas det som bygger välstånd. behöver en ny skattereform.