yttr · H305JuU8y · 2016-05-25 00:00:00 — beslutade att ge justitieutskottet tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition med eventuella motioner i de delar som berör utskottets beredningsområde. yttrar sig över den del av propositionen som rör utskottets beredningsområde och de fem följdmotionerna i motsvarande delar. Utskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker att regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänns i dessa delar. I yttrandet finns fem avvikande meningar (M, SD, C, L och KD). Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken I propositionen föreslår regeringen att godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 2). Regeringen anför att alla ska kunna känna trygghet och säkerhet. är på många sätt ett tryggt land. till hela befolkningen ökar tryggheten och människors utsatthet för brott minskar. Men som tryggheten utvecklas positivt känner sig alltför många människor fortfarande otrygga och utsattheten för brott är ojämnt fördelad mellan olika områden och grupper. Kvinnor upplever t.ex. överlag större otrygghet än män. Det bästa sättet att minska det lidande som brottslighet leder till är att förhindra och förebygga att brott begås. En generell välfärd som utjämnar livschanser och motverkar ekonomisk utsatthet är en central del i detta arbete. Regeringen anför vidare att det aldrig kan accepteras att människor inte känner trygghet i sina bostadsområden. Rättsväsendet har en viktig roll i arbetet med att komma till rätta med de problem som finns i vissa områden. Här behövs ett aktivt brottsbekämpande och brottsförebyggande arbete som inkluderar många olika aktörer samt en lokalt förankrad och närvarande polis. Enligt regeringen är en av intentionerna med ombildningen av polisorganisationen att verksamheten ska bedrivas närmare och i dialog med medborgarna. För att öka tryggheten för de boende kommer att påbörja sin satsning för att bekämpa brott i 14 prioriterade områden som är särskilt drabbade av grov brottslighet. Trots ökade resurser till rättsväsendet i allmänhet och polisen i synnerhet har andelen brott som klarats upp minskat. Detta är en oroande utveckling och arbetet för att fler brott ska upp måste effektiviseras. Vidare pekar regeringen på att förebyggande och motverkande av våld och andra övergrepp mot kvinnor är högt prioriterat. I arbetet för att minska våld i nära relationer är förebyggande insatser centrala. En del i detta är att påverka våldsutövarnas attityder och verka för jämställdhet mellan kvinnor och män generellt. Det är också viktigt att våldsutsatta får det skydd och stöd de behöver. Regeringen har därför ökat resurserna till de ideella kvinnojourerna. Vidare påpekar regeringen att det oroliga geopolitiska läget och det förhöjda terrorhotet är en utmaning för Säkerhetspolisen. Man har tidigare avsatt mer medel till myndigheten men bedömer att den osäkra utvecklingen i omvärlden motiverar ytterligare resurser. Regeringen föreslår därför i propositionen Vårändringsbudget att Säkerhetspolisen tillförs ytterligare resurser 2016. arbetsbelastning har ökat med anledning av flyktingsituationen. Det gäller framför allt gränspolisverksamheten och polisens yttre verksamhet för att upprätthålla ordning och säkerhet. Dessutom medför det förhöjda terrorhotet att i samverkan med Säkerhetspolisen behöver förstärka sin förmåga att förebygga och avvärja terrorism. avser att öka antalet civilanställda för att frigöra polisiära resurser och för att tillföra kompetens i kärnverksamheten. har polisen även inlett arbetet med särskilt prioriterade områden, som bl.a. innebär extra resurser till områdespoliser. Regeringen föreslår därför i propositionen Vårändringsbudget att ska tillföras mer medel 2016. Det behöver även säkerställas att andra viktiga arbetsuppgifter kan upprätthållas, t.ex. arbetet mot hatbrott. I partimotion 2015/16:3397 av m.fl. (SD) betonas behovet av gemenskap för såväl den enskilde som samhället i stort. Samhällsbygget bör präglas av den naturliga solidaritet och tillit som följer av en stark gemenskap. Motionärerna föreslår bl.a. att utländskt tiggeri ska förbjudas och att reglerna för avhysning ska förenklas. I motionen anförs även att genom bl.a. inre utlänningskontroller måste prioritera arbetet med att lagföra och utvisa illegala utlänningar. I partimotion 2015/16:3398 av m.fl. (KD) efterfrågas bl.a. en kraftfull satsning på polisen. Motionärerna föreslår att 2 000 fler poliser ska anställas till 2020 och att polisens arbetsuppgifter renodlas. Vidare föreslås ett förstärkt skydd mot terrorism som innefattar bl.a. utökade resurser till Säkerhetspolisen. I partimotion 2015/16:3403 av m.fl. (L) begärs att rättsstaten ska stärkas. Enligt motionärerna behövs det fler poliser och effektivare brottsutredningar. Motionärerna föreslår att 2 500 fler poliser ska anställas till slutet av 2020. Vidare föreslås att Nationellt forensiskt centrum ska stärkas och att beredskapspolisen ska återinföras. I partimotion 2015/16:3404 av m.fl. (C) efterfrågas bl.a. trygghet i hela landet och att polisen och det övriga rättsväsendet ska vara lokalt förankrat. Vidare efterfrågas ett starkare brottsofferperspektiv i rättsväsendet, prioritering av det brottsförebyggande arbetet, 2 000 nya poliser och inrättande av en ny beredskapspolis. Dessutom framförs synpunkter på hur man ska förebygga och vidta åtgärder mot bl.a. grov organiserad brottslighet och sexualbrott. Avslutningsvis framförs förslag på hur inhemsk och utländsk terrorism ska bekämpas. I partimotion 2015/16:3406 av och (båda M) anförs att utvecklingen i omvärlden har ändrat förutsättningarna för trygghetsarbetet i och lett till ökade behov. En stark och effektiv polis behövs. Antalet poliser bör ökas med 2 000. Vidare bör ökade resurser tillföras polisens nationella insatsstyrka. Utskottet delar regeringens uppfattning att alla ska kunna känna trygghet och säkerhet. Det är därför positivt att tryggheten sett till hela befolkningen ökar. Dock är det oroande att alltför många människor, inte minst kvinnor, känner sig otrygga och att utvecklingen i vissa bostadsområden i allt större utsträckning präglas av social oro, utanförskap och kriminalitet. Som regeringen anför är det bästa sättet att minska det lidande som brottslighet leder till att förhindra och förebygga brott. Utskottet anser att det är viktigt att rättsväsendet kommer till rätta med problemet med att människor i vissa bostadsområden inte känner sig trygga. Utskottet anser därför att det är positivt att nu avser att inleda en satsning för att bekämpa brott i 14 prioriterade områden som är särskilt drabbade av grov brottslighet. Att andelen brott som klarats upp har minskat trots ökade resurser till rättsväsendet är, som utskottet uttalat tidigare i samband med behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, bet 2015/16:JuU1), oroväckande. Utskottet delar följaktligen regeringens uppfattning att arbetet för att flera brott ska upp måste effektiviseras. Utskottet ställer sig även bakom vad regeringen anför om vikten av att prioritera arbetet för att förebygga och motverka våld och andra övergrepp mot kvinnor. Utskottet har förståelse för att det oroliga geopolitiska läget och det förhöjda terrorhotet är en utmaning för Säkerhetspolisen och att arbetsbelastning har ökat till följd av flyktingsituationen. Utskottet ser därför positivt på att regeringen i vårändringsbudgeten tillför extra medel till såväl som Säkerhetspolisen. I betänkande 2015/16:JuU20 Polisfrågor behandlade och avstyrkte utskottet motionsyrkanden om att utländskt tiggeri ska förbjudas, reglerna för avhysning ska förenklas och att de inre gränskontrollerna ska skärpas. följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:197). Utskottet har inte ändrat uppfattning i dessa frågor. Sammanfattningsvis föreslår utskottet att finansutskottet ställer sig bakom regeringens förslag till riktlinjer när det gäller utskottets beredningsområde och avstyrker i motsvarande delar motionerna 2015/16:3397 (SD), 2015/16:3398 (KD), 2015/16:3403 (L), 2015/16:3404 (C) och 2015/16:3406 (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (MP), i (S), (S), (M), Arhe Hamednaca (S), (SD), (M), (S), (C), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD) och (S). Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (M) (M), (M), (M) och (M) anför: står inför en period med omfattande reformbehov. Det stora flyktingmottagandet kommer att förstärka de strukturella utmaningar som redan tidigare fanns på svensk arbetsmarknad och bostadsmarknad. har ett nytt utanförskap vuxit fram som, genom långvarig strukturell arbetslöshet, drabbar unga människor och utrikes födda särskilt hårt. Med fler nyanlända som behöver ett första jobb i krävs att integrationen och etableringen fungerar. Det gör det inte , och det gör behovet av reformer och förändring än större. Vårpropositionen visar på en regering som står handfallen inför de viktiga utmaningar står inför. Regeringens politik med stora skattehöjningar på jobb och företagande riskerar att leda till att jobbtillväxt bromsas upp och försämrar också möjligheterna till en god integration genom att höja trösklarna in på arbetsmarknaden. gör en alltmer oaktsam hantering av de offentliga finanserna att står sämre rustat inför nästa lågkonjunktur, vilket riskerar att leda till nedskärningar och arbetslöshet som slår mot de allra svagaste. I ett rättssamhälle kan brottslighet aldrig tolereras. Brottslighet raserar människors trygghet och därmed förutsättningarna för deras och samhällets utveckling. Av den anledningen måste rättsväsendet vara starkt och ha medborgarnas förtroende. Varje människas trygghet är viktig. värnar om och vill stärka alla människors rätt till trygghet från brott oavsett var i landet man bor. kommer inte att acceptera trygghetsklyftor och parallella samhällen där människor lever bredvid varandra, men inte tillsammans. Utvecklingen i omvärlden har snabbt ändrat förutsättningarna för trygghetsarbetet i . Terrordåden i och har kraftigt höjt terrorhotet i . Radikalisering, våldsbejakande extremism och terrorism utgör ett hot mot såväl människor som stater och ytterst mot de värderingar som vårt samhälle vilar på. En ökad radikalisering, och systematiska attacker från extrema grupperingar, utmanar tryggheten i vårt samhälle. Exemplen på svenskar som reser, utför och deltar i terroristhandlingar eller terroristträning i exempelvis och är många. Samhället måste reagera med tydlighet och konsekvens mot dem som återvänder. Vi vill ge myndigheterna bättre förutsättningar att möta det hot dessa grupper utgör mot vårt samhälle. Ökningen av antalet migranter som söker sig till har också ökat kraven på polisen. I det korta perspektivet har det inneburit att polisen har fått ökad belastning genom arbetet med gränskontroller och att hålla ordning och utöva tillsyn vid asylboenden. På innebär det nya läget ökade krav på polisen att genomföra inre utlänningskontroller och att bistå vid avvisning av personer som inte har asylskäl. kvarstår behovet av fler poliser för att bekämpa brottslighet. I ett läge med stark befolkningsökning, tung gängkriminalitet och växande utanförskapsområden behöver tillgången på poliser öka både genom bättre prioriteringar inom Polisen och genom ökade anslag. Att regeringen väljer att ta bort kravet på 20 000 poliser är därför mycket oroande. Konsekvensen av detta riskerar att bli en minskning av antalet poliser, i ett läge där behoven växer. Polisens nya organisation måste få genomslag i alla led så att verksamheten blir mer effektiv och når de mål som finns för förändringen. Vi vill att polisen ökar sin effektivitet och utreder och klarar upp fler brott och är närvarande i hela landet. Fler närvarande poliser behövs lokalt som ett mer aktivt brottsförebyggande arbete där polisen och kommunerna samarbetar är nödvändigt. Det finns 53 geografiska områden i som präglas av social oro och utanförskap och där kriminella nätverk har stor negativ påverkan i lokalsamhället. I dessa områden upplevs misstron mot samhället vara utbredd, och på flera platser tar den sig uttryck genom att polisen inte är välkommen i området. I sådana områden har polisen och räddningstjänsten svårt att utföra sitt arbete. Det behövs krafttag för att säkerställa att alla invånare – oavsett var man bor – kan känna trygghet och att rättsväsendet står starkt. Under den förra regeringen genomfördes stora satsningar på fler poliser. Befolkningsökningen och samhällsutvecklingen gör dock att det behövs ännu fler poliser för att utreda och bekämpa brott. Vi vill att det ska utbildas och anställas 2 000 nya poliser som i huvudsak ska användas för att förstärka brottsbekämpningen i särskilt brottsbelastade områden samt i glest befolkade delar av landet. satsar därför 2017, 2018, 2019 och 2020 på att stärka polisväsendet med 2 000 nya poliser. Konkreta insatser behövs här och , som det långsiktiga arbetet för att förhindra och förebygga terrorism och radikalisering måste förbättras. Inget tyder på att de utmaningar som finns när det gäller att säkra tryggheten i ett fritt och öppet kommer att minska. Därför vill vi att polisens nationella insatsstyrka tillförs tillräckliga resurser för att kunna göra insatser på två eller flera ställen i landet . satsar därför på polisens nationella insatsstyrka för att öka dess operativa förmåga. Med det anförda anser vi att finansutskottet bör tillstyrka de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motion 2015/16:3406 (M). Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (SD) (SD) och (SD) anför: För att bryta upp segregationen och skapa ett integrerat, gemensamt samhälle krävs en invandring i tillräckligt liten skala för att låta invandrare växa in i landet. Detta kräver åtgärder i tre steg. Det första är att minska storleken på invandringen. I ett andra steg ges de rättsvårdande myndigheterna inte bara direktiv utan också resurser att avvisa samtliga illegala invandrare som finns i . I ett tredje steg, som således omfattar de invånare som följt regler och har rätt att vistas i landet, ska en politik föras som bygger ett där gemenskapen, tilliten och lojaliteten präglar samhället. Vi anser att gränskontroller bör återupprättas. Detta innebär dels att lagar och regler ska skärpas, dels att myndigheterna får de resurser som krävs för att utföra uppgifterna. Bland annat bör permanenta gränskontroller och visumtvång införas vid inresa i för medborgare som kommer från länder som är, eller misstänks vara, baser för terrorism. Tiggeriproblematiken är stor och växande. Människor störs, oroas och påverkas negativt av tiggarna och de kåkstäder som blir allt vanligare i och kring våra samhällen. Hitresta tiggare ockuperar privat mark och förstör för näringsidkare. Vidare används våra parker, där barn leker, inte sällan som toaletter. Det är inte acceptabelt. Lagarna är bristfälliga på flera områden, men framför allt är det ett problem att de lagar och regler som finns inte följs. Ytterligare problematiskt är det att det inte heller leder till några konsekvenser när befintliga lagar åsidosätts. Det handlar alltså även om ett problem inom polisen, som trots relativt stora resurstillskott ändå inte har tillräckliga resurser. Vi anser att tiggeri ska förbjudas för utländska medborgare. I de fall där den som har för avsikt att tigga redan befinner sig i landet, eller om visumtvånget inte är infört, behöver rättsväsendet befogenheter att åtgärda tiggandet och kunna utvisa de som tigger. Detta minskar eller tar helt bort problemet förutsatt att utvisningarna sker och prioriteras. Flera kommuner har, på grund av brist på poliser på gator och torg, genom lagen om ordningsvakter () infört utökade LOV-områden där ordningsvakter får användas. anser att kommuner som har problem med EU-migranter ska utnyttja denna möjlighet och om möjligt anställa egna ordningsvakter som kan fylla vissa luckor som polisen tyvärr lämnat. kan ordningsvakter inte kräva identifikation eller utdela ordningsböter. Eftersom polisen tyvärr inte har den närvaro som krävs på gator och torg anser vi att det bör utredas hur ordningsvakter ska kunna förordnas av polisen att få identifiera personer och utdela ordningsbot inom LOV-områden. Det bör även utredas hur polisen ska kunna delegera rätten att avhysa till ordningsvakter. Vi anser vidare att reglerna för avhysning bör förenklas. Det första problemet är att polisen inte ingriper så snart tiggarligorna slår upp sina ”kåkstäder”, trots att det inte är tillåtet att campa var som helst eller . När det inte sker räknas det snart som att EU-migranterna ”tagit marken i besittning” och då krävs det att Kronofogden blir inblandad. Men för att Kronofogden ska avhysa dem tvingas markägaren att dokumentera deras boende. Dessutom måste markägaren identifiera de boende och behöver polisens hjälp för att göra detta, vilket ofta tar . Hela denna process är långdragen, ineffektiv och leder till att EU-migranterna ges tid att skräpa ned och ockupera allmänna områden. Dessutom måste hela processen upprepas om lägren bara flyttas . Vi föreslår därför att Kronofogden inte ska ha med dessa frågor att göra, att någon s.k. ”besittningsrätt” inte ska föreligga i dessa fall samt att polisen när som helst ska kunna avlägsna boende i illegala kåkstäder utan något specifikt krav på identifikation eller dokumentation. har avsatt resurser för att kraftigt förstärka arbetet med att lagföra och utvisa illegala utlänningar. Denna fråga måste prioriteras av . Likt det s.k. handlar det om strategiska kontroller på platser där polisen vet att illegala utlänningar befinner sig. Mer personal ska omdirigeras till detta område. Vi vill liksom även ha ett ”snabbspår” där dessa utvisningar eller avvisningar ska ske omgående. Avtal ska slutas med tredje land dit den illegala utlänningen kan skickas. Återreseförbudet ska gälla tills vidare. Illegala utlänningar ska i väntan på avvisning eller utvisning tas i förvar. Sammanfattningsvis anser vi att finansutskottet bör tillstyrka de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motion 2015/16:3397 (SD). Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (C) (C) anför: För oss i är det självklart att det bör vara enskilda individer, såväl brottsoffer som gärningsmän, företag och föreningar som ska stå i centrum för en närodlad rättspolitik. Människor ska kunna känna till vem den lokala polisen är och ha förtroende för denna. Vardagsbrott som drabbar många, t.ex. stölder eller kortbedrägerier, måste tas på större allvar. Brottsoffer ska ha större rätt till samhällets stöd, och det lokala brottsförebyggande arbetet bör få en mer framträdande roll i syfte att minska brottsligheten. De flesta brott begås lokalt och löses bäst lokalt. Därför bör polisen och det övriga rättsväsendet vara lokalt förankrat. Människor ska känna att dörren till rättsväsendet är öppen och att de blir sedda av de som jobbar där. Civilsamhället har en viktig roll att spela i brottsbekämpningen och därför vill underlätta för mer samarbete mellan t.ex. föreningar, skola, polis och myndigheter med fokus på det brottsförebyggande och brottsutredande arbetet. Trygghet är kärnan i många människors livsdröm. Tryggheten är för många en grundförutsättning för att finna glädje i jobb, familj, utbildning och fritid. I en fungerande rättsstat måste förtroendet för rättsväsendet vara starkt. Om människor upplever att de brott de anmäler inte utreds eller om ingen åtalas, trots att det upplevs vara förhållandevis enkelt att bevisa vem som har begått brottet, riskerar detta förtroende att minska. Det riskerar också att få till följd att människor låter bli att anmäla brott. Det behövs vidare ett starkare brottsofferperspektiv i rättsväsendet. Har man blivit utsatt för ett brott är det viktigt att man både har rätt och möjlighet att få information från rättsväsendet när det gäller ens fall och att det finns professionell personal som kan ta hand om en om det behövs. Personer som utsatts för brott ska enkelt kunna ta reda på vart de bör vända sig för att gå vidare med en polisanmälan, och brottsofferjourernas möjlighet att ge fler hjälp måste öka. Det måste även bli lättare för brottsoffer att få ut tilldömt skadestånd. Vidare bör det brottsofferpreventiva arbetet förbättras. Trygghet ska man kunna känna i hela landet och därför ska polisen vara närvarande i alla delar av . Människor ska veta vilka poliser som arbetar i det område där de bor. Med kontinuitet och erfarna poliser som stannar på samma tjänst är det lättare att arbeta långsiktigt med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete utifrån det som behövs lokalt. Det behövs ett fokuserat arbete för att få områdespoliser och kommunpoliser att stanna på sina tjänster och få möjlighet att bygga upp förtroende lokalt. I detta arbete är bl.a. lönebildning och möjlighet att påverka sin arbetssituation viktiga delar. Vi avsätter för att stärka områdespoliserna. anser att även polisen som helhet behöver mer resurser för att klara av sitt uppdrag. Att satsa på polisen gör det möjligt att garantera polisens lokala närvaro i samhällen och kvarter, öka antalet arbetade polistimmar, höja löner och skapa förutsättningar för en bättre arbetsmiljö. Polisens anslag föreslås därför öka med . Tillskottet räcker bl.a. till att finansiera utbildnings- och lönekostnader för att anställa ytterligare 2 000 poliser. Vidare bör det inrättas en ny beredskapspolis. Med en förändrad omvärld och en polisorganisation som har svårt att klara de extra arbetsuppgifter som ökade flyktingströmmar och terrordåd på nära håll innebär, har det blivit tydligt att beredskapspolisen behövs. avsätter därför för att inrätta en nationell polisreserv som ska kunna bistå polisen t.ex. vid terrordåd, då det finns en ökad risk för terrordåd eller vid naturkatastrofer. Även arbetet mot den grova organiserade brottsligheten måste intensifieras genom t.ex. ett utökat samarbete mellan bl.a. Säkerhetspolisen, och . Sexualbrott är en annan brottstyp som det är viktigt att arbeta mot; bl.a. bör en samtyckesbaserad sexualbrottslagstiftning införas som tydligt visar att ansvaret läggs på gärningsmannen och inte på offret. För att ytterligare tydliggöra detta bör även ett oaktsamhetsbrott avseende våldtäkt införas. Miljöbrott är en annan brottstyp som det är viktigt att prioritera. Den organiserade brottsligheten kontrollerar bl.a. den olagliga handeln med sopor, farligt avfall och vilda djur. Risken för upptäckt är förhållandevis liten och straffen är relativt låga medan såväl de ekonomiska vinsterna som följderna för miljön är stora. Det är även viktigt att bekämpa inhemsk och utländsk terrorism. Den blocköverskridande överenskommelsen om åtgärder mot terrorism är bra och efterlängtad, men vill gå längre. För att förhindra radikalisering bör man förhindra att offentliga medel går till organisationer som sprider våldsbejakande och antidemokratiska budskap eller som verkar för rekrytering eller uppmanar till stöd för organisationer som EU eller FN har terrorlistat. Vidare bör samröre med terrororganisationer kriminaliseras. Den som bestämmer sig för att åka för att hjälpa en organisation som EU eller FN har terrorlistat ska veta att det svenska rättssamhället väntar på personen i fråga när han eller hon kommer hem. Förslaget innebär att en åklagare inte behöver bevisa ett explicit terrorbrott, i stället räcker det att bevisa samröre för en fällande dom. Även stödjande av terrorism bör kriminaliseras och myndigheterna bör tillåtas att dela uppgifter i kampen mot terrorism. Avslutningsvis är det mot bakgrund av bl.a. de uppmaningar till mordbrand och våld som riktas mot människor som inte är skyldiga till mer än att ha flytt för sina liv viktigt att uppvigling motverkas mer än vad som sker . Med det anförda anser jag att finansutskottet bör tillstyrka de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motion 2015/16:3404 (C).