yttr · H405SkU1y · 2016-11-11 00:00:00 — anser att film är en del av kulturpolitiken och bör följaktligen erhålla samma momssats som annan kulturverksamhet, dvs. satsar på sänkt biomoms. säger i partimotion 2016/17:3494 av m.fl. yrkandena 3 och 4 nej till regeringens höjning av momsen på biobesök. Den gör det dyrare för besökare att gå på bio och ökar risken för att biografer på mindre orter slås ut. Det bidrag regeringen anslagit för att motverka dessa konsekvenser bedöms inte vara ändamålsenligt. Liberalerna avvisar i partimotion 2016/17:3419 av m.fl. yrkande 3 och 4 den höjda momsen på biobiljetter. Film är kultur och bör ha samma momssats som annan kultur. anför i partimotion 2016/17:3320 av m.fl. yrkandena 3 och 4 att regeringen presenterade förslag till en ny filmpolitik. En majoritet i underkände regeringens politik med sju tillkännagivanden med krav på att tillsätta en ny filmutredning och åtgärda en lång rad brister, bl.a. höjningen på biomomsen från . Denna kraftiga höjning kan få allvarliga konsekvenser, särskilt för mindre biografer på landsbygden där man i värsta fall kommer att bli tvungen att lägga ned verksamheten. Detta har regeringen inte svarat på, och biograferna ute i landet blir lidande. Mot bakgrund av detta vill återställa biomomsen till . som finansieringsmodell har upphört. Det finns därför inte skäl att bibehålla den reducerade skattesatsen på tillträde till biografföreställningar. Utskottet avstyrker motionsförslagen. Övriga frågor om skattesatser på mervärdesskatteområdet Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om förändringar av skatte-satserna på mervärdesskatteområdet. Jämför avvikande meningarna 1 (M) och 2 (SD). föreslår i partimotion 2016/17:3350 av m.fl. yrkanden 5 och 6 begränsade höjningar av konsumtionsskatter, vilka medför att resurser kan frigöras som de genomsnittliga kostnadsökningarna för hushållen runt om i bedöms som små. För att skapa utrymme för prioriterade reformer bör den reducerade momsen höjas från . Att höja momsen med en procentenhet medför en ökad månadskostnad med ca för en person som tjänar . För att kompensera för momshöjningen föreslås att bostadstillägget för pensionärer utökas samt att inkomstgränserna i bostadsbidraget för barnfamiljer höjs. Höjningen bedöms stärka de offentliga finanserna med ca . föreslår i partimotion 2016/17:2102 av m.fl. yrkande 3 och 4 en översyn av momsskattesatserna som en del i en finansieringslösning för en reform där man sänker inkomstskatterna för dem med lägre arbetsinkomster. En sådan reform kräver en finansiering på . Utskottet finner inte skäl att föreslå förändringar av skattesatserna på momsområdet. Ändrad intäktsränta på skattekontot Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ändring av beräkning av intäktsräntan på skattekontot. Regeringen föreslår (punkt 31) att om basräntan har beräknats enligt 65 kap. 3 § sista meningen skatteförfarandelagen (2011:1244), så ska intäktsräntan vara 0 på skattekontot. För att undvika att skattekontot på grund av det extremt låga ränteläget blir ränteledande och därmed används som sparkonto, vilket det har funnits indikationer på, bör det generella golvet på av basräntan inte tillämpas vid beräkning av intäktsräntan. Det föreslås att golvet för intäktsräntan ska vara 0. Detta uppnås genom att det i lagtexten anges att när räntegolvet enligt 65 kap. 3 § sista meningen skatteförfarandelagen är tillämplig för basräntan ska intäktsräntan i stället vara 0. Intäktsräntan kommer att vara 0 vid nuvarande ränteläge, men kommer att följa med det allmänna ränteläget när det stiger. Den kommer dock att ligga lägre än räntan i traditionella sparformer. Med en sådan ändring minskar skattekontots attraktivitet som kapitalplacering. Förslaget beräknas öka statens intäkter med ca 2017. Utskottet har inte något att invända mot regeringens förslag och tillstyrker propositionen i denna del. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om höjda förseningsavgifter. Jämför avvikande mening 3 (C). Förseningsavgifterna i skatteförfarandelagen (2011:1244) höjdes genom förslag i budgetpropositionen 2016 till för ett aktiebolags eller en ekonomisk förenings inkomstdeklaration, till för någon annans inkomstdeklaration, för särskilda uppgifter och periodisk sammanställning och till för skattedeklaration. För en skattedeklaration som ska lämnas efter föreläggande höjdes förseningsavgiften till . Även kontrollavgifterna i skatteförfarandelagen höjdes från till , från till och från till . Lagändringarna trädde i kraft . De nya bestämmelserna om förseningsavgifternas storlek tillämpas första gången i fråga om deklarationer och övriga uppgifter som ska lämnas efter ikraftträdandet. De nya bestämmelserna om kontrollavgifternas storlek ska tillämpas första gången i fråga om kontrollavgifter som gäller kontroller som har inletts efter . Bestämmelserna om kontrollavgift för den som inte har lämnat uppgift om när byggverksamhet ska påbörjas och var den ska bedrivas trädde i kraft . Kontrollavgiften var ny, både sett till grunden för att ta ut avgift och sett till beloppets storlek. Någon höjning av den kontrollavgiften föreslogs inte. föreslår i partimotion 2016/17:3494 av m.fl. yrkande 3 i denna del att för finansiering av andra prioriterade satsningar ska förseningsavgifterna enligt skatteförfarandelagen höjas. Detta medför en skatteintäkt om 2017. Försenings- och kontrollavgifter enligt skatteförfarandelagen höjdes . Därför ser utskottet ingen anledning att förorda ytterligare höjningar. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om höjda skatte- och tulltillägg. Jämför avvikande mening 1 (M). Skattetillägget är en administrativ avgift som påförs den som t.ex. har lämnat oriktig uppgift i deklarationen. Det är ett viktigt verktyg för att säkra ett korrekt uppgiftslämnande och korrekt uttag av skatter och avgifter. I och med införandet av skatteförfarandelagen (2011:1244) som trädde i kraft ändrades bl.a. bestämmelserna om skattetillägg för att ytterligare stärka rättssäkerheten. De fasta nivåerna för delvis befrielse från skattetillägg togs bort. Utrymmet för frivillig rättelse blev större. Normalt tillgängligt kontrollmaterial fick ökad betydelse för bedömningen om skattetillägg ska tas ut. Skattetillägget för den som inte har gjort skatteavdrag sänktes till . beslutade regeringen att en särskild utredare ska se över bestämmelserna om beräkning av skattetillägg i skatteförfarandelagen (dir. 2016:88). Utredningen ska syfta till att förstärka skattetilläggets allmänpreventiva effekt och att göra sanktionssystemet mer legitimt och rättvist. föreslår i partimotion 2016/17:3350 av m.fl. yrkande 5 i denna del att eftersom skattesystemet till stor del bygger på uppgifter som den enskilde själv har lämnat in bör konsekvenserna för den som väljer bort att betala vara tydliga. Därför bör skatte- och tulltilläggen höjas . Förslaget bedöms stärka de offentliga finanserna med . Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska se över reglerna om skattetillägg och dess allmänpreventiva effekt. Utskottet har inte för avsikt att föregripa det pågående utredningsarbetet och avstyrker motionsförslaget. Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen Utskottets förslag i korthet Utskottet har inte något att invända mot regeringens bedömning att uppgifter på individnivå om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag bör lämnas löpande till , stegvis fr.o.m. . I skatteförfarandelagen (2011:1244) finns flera skyldigheter om att lämna uppgifter till , t.ex. skyldighet att lämna kontrolluppgifter, inkomstdeklaration och skattedeklaration. Uppgiftsskyldigheten är en central beståndsdel i skattesystemet. Vårt beskattningssystem bygger till stor del på uppgifter som enskilda ska lämna. Att uppgiftsskyldigheten fullgörs är således en nödvändig förutsättning för att skattesystemet ska kunna verka på avsett sätt. Det måste finnas effektiva verktyg för att rätt uppgifter ska lämnas till och för kontrollverksamhet i syfte att säkra ett korrekt uttag av skatter och avgifter. har lämnat promemorian Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen till (dnr Fi2016/00407/S3). Promemorian har remissbehandlats och bereds nu inom . föreslår i sin promemoria att uppgifter på individnivå, dvs. per betalningsmottagare, om utbetalda ersättningar för arbete och gjorda skatteavdrag ska redovisas löpande i stället för en gång i en kontrolluppgift. föreslår att dessa uppgifter ska lämnas i en arbetsgivardeklaration. Ett sådant förslag skulle medföra att uppgifterna skulle lämnas till . föreslår också att betalningsmottagaren ska få tillgång till dessa uppgifter löpande. anser att det finns många fördelar med ett sådant system. Regeringen delar den bedömningen och anser att det system som föreslår bör införas. Syftet är att minska skattefusk och skatteundandragande. Om skulle få tillgång till löpande uppgifter per betalningsmottagare, skulle få ett bättre underlag för skattebeslut och kunna effektivisera kontrollverksamheten. Ett sådant system skulle även vara positivt för bl.a. betalningsmottagare och andra uppgiftsmottagare än samt ge positiva offentligfinansiella effekter. Avsikten är att en proposition ska lämnas före utgången av 2016 och att det nya systemet ska införas stegvis fr.o.m. . Det är fråga om en stor reform och det är därför viktigt att alla berörda får en rimlig förberedelsetid för att kunna anpassa sina it-system. Utskottet har inte något att invända mot regeringens förslag och tillstyrker propositionen i denna del. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens inkomstberäkning , preliminära inkomstberäkningar , och avstyrker motionsförslagen om att godkänna , , , Liberalernas respektive Kristdemo-kraternas inkomstberäkning. Jämför avvikande meningarna 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen föreslår (punkterna 3 och 4) att godkänner den beräk-ning av statsbudgetens inkomster som regeringen redovisar och de preliminära inkomstberäkningar som regeringen redovisar . , föreslår i sina partimotioner att godkänner den inkomstberäkning som redovisas i respektive motion. Sådana yrkanden framställs i partimotionerna 2016/17:3350 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6, 2016/17:2102 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2016/17:3494 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 4, 2016/17:3419 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 4 samt 2016/17:3320 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6. Utskottet har i de föregående avsnitten tillstyrkt regeringens förslag och godtagit de bedömningar och övriga ställningstaganden som regeringen redovisat. Utskottet tillstyrker att regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster och de preliminära beräkningarna av statsbudgetens inkomster godkänns. Oppositionspartiernas inkomstberäkningar avstyrks. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (MP), (S), (SD), (L), (KD), (S), (M), (S) och (V). Skattefrågor i budgetpropositionen 2017 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: I partimotion 2016/17:3350 redovisar vi utförligt inriktningen av den ekonomiska politiken som vi och de övriga allianspartierna enats om. Inriktningen innebär i korthet bl.a. följande. Alliansens politik syftar till att bygga ett samhälle som tar till vara varje människas förmåga, där alla får förutsättningar att växa och skapa, och där man gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. Det kräver en ansvarsfull ekonomisk politik som bygger upp motståndskraft mot kriser, och det kräver reformer som leder till att fler kommer i arbete. Med fler sysselsatta i näringslivet ökar produktionsförmågan. Därmed vidgas utrymmet för hushållens konsumtion, och de skatteintäkter som finansierar välfärden ökar. Bara genom att fler kommer i arbete kan vi säkerställa mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . Alliansen är enig om att budgetförstärkningarna bör ske genom såväl intäktsökningar som utgiftsminskningar framöver. Det är också centralt att budgetförstärkningarna samt finansieringen av reformer inte sker genom att skatten på jobb och företagande höjs. En lika viktig utgångspunkt är att budgetförstärkningarna inte ska påverka välfärdens kärnverksamheter. På inkomstsidan finns flera möjliga åtgärder. är den finansiella sektorn undantagen från mervärdesskatt i EU-länderna, vilket bidrar till att beskattningen är lägre än för andra delar av näringslivet. En utgångspunkt bör vara att, på samma sätt som i , utjämna skatteuttaget genom en viss höjning av de sociala avgifterna inom den finansiella sektorn. Hänsyn bör, vid en sådan utjämning av skatteuttaget, tas till de förändringar i beskattning vid efterställda lån som genomfördes . Också den kommersiella fastighetssektorn beskattas mindre än andra delar av näringslivet. Skatteplanering genom paketering av fastigheter kan motverkas. För att ytterligare motverka fusk bör även nivåerna i skatte- och tulltilläggen höjas. Miljöstyrningen bör förstärkas, t.ex. genom att se över beskattningen för personbilar och fordon som har särskilt stora utsläpp av växthusgaser. Effektiva ekonomiska styrmedel, som exempelvis ytterligare miljöskatter, bör införas och undantag från existerande miljöskatter bör kontinuerligt omprövas. Kväveoxidavgiften bör också göras om till en skatt. Allianspartierna fick igenom avgörande förslag för att skapa ordning och reda i mottagandet, en bättre etablering och för att dämpa kostnadsökningarna. Uppgörelsen innebär bl.a. att tillfälliga uppehållstillstånd blir huvudregel med rätt till familjeåterförening, tydligare försörjningskrav vid anhöriginvandring och ett stärkt återvändande. Vidare föreslås en stärkt kostnadskontroll i mottagandet och etableringen genom bl.a. tydligare krav för att erhålla försörjningsstöd. beslutades om viktiga alliansförslag för att stärka integrationen, som ett breddat RUT-avdrag och lärlingsanställningar för nyanlända, samt att utreda lagliga vägar för att söka asyl i EU. Drivkrafterna för att arbeta måste vara starkare än drivkrafterna för att vara frånvarande från arbetsmarknaden. Om man är sjuk eller av andra skäl inte kan arbeta ska vi ha trygghetssystem som fungerar. Men det ska alltid vara lönsamt att ta ett jobb och bidra till det gemensamma. Då duger det inte att skatten höjs och att socialförsäkringssystemen blir så generösa att det inte längre lönar sig att arbeta. Alliansregeringen förbättrade företagsklimatet avsevärt. Bolagsskatten och socialavgifterna sänktes och de ekonomiska drivkrafterna för att driva företag förbättrades. Regeringens politik går däremot i motsatt riktning med höjda kostnader på arbete, höjd skatt på företagande och ökat regelkrångel. Under alliansregeringen ökade arbetskraftsdeltagandet kraftigt, men har utvecklingen stått still, och enligt förväntas arbetskraftsdeltagandet till och med sjunka . För att bryta utvecklingen krävs utbudsreformer som gör det mer lönsamt att arbeta. Detta är särskilt viktigt för gruppen äldre, som ökar som andel av befolkningen och som i många fall skulle kunna arbeta till innan pensionen och bidra med kompetens och erfarenhet. I stället för att som regeringen öka beskattningen på äldres arbete vill Alliansen sänka inkomstskatterna och socialavgifterna för att göra det mer lönsamt att vara kvar på jobbet. Nystartade företags kompetensförsörjning är en viktig fråga för att särskilt främja entreprenörskap och innovation. upplever många entreprenörer svårigheter med att erbjuda marknadsmässiga löner till nyckelpersoner, innan företaget börjat visa vinst. För att underlätta för små företags rekrytering av kompetent arbetskraft vill Alliansen göra det enklare och mer konkurrenskraftigt att erbjuda anställda incitamentsprogram och delägarskap. Alliansens ingång är att regelverket bör förenklas och göras mer konkurrenskraftigt, som grundläggande skatterättsliga principer beaktas, så att det blir lättare för växande företag att attrahera och behålla centrala medarbetare. Det handlar om både företagens kostnader för incitamentsprogrammen och reglerna för individen, t.ex. i vilken utsträckning incitamentsprogrammen ska beskattas som inkomst av tjänst samt när beskattningen ska ske. Vidare vill Alliansen att taket för uppskov av reavinstskatten ska slopas permanent för att minska dagens inlåsningseffekter. avvisar regeringens skattehöjningar för 1 miljon löntagare och avslår förslaget om att begränsa uppräkningen av skiktgränserna för statlig inkomstskatt. Uppräkningen av gränsen för statlig inkomstskatt återställs (– 2017 och –1,därefter). Att göra rätt för sig är enligt en av de mest centrala svenska värderingarna, och därför bör arbete och egna ansträngningar löna sig bättre. har en av de lägsta utbildningspremierna i världen. Ett förstajobbetavdrag införs riktat till dem som har låga arbetsinkomster (– 2017 och –därefter). Enligt motionen ska det löna sig att ta det första jobbet. har fortsatt höga skatter för dem som har låga inkomster, vilket håller tillbaka sysselsättningen. Förstajobbetavdraget är anpassat för att ge störst skattelättnad, i förhållande till inkomsten, för dem som har låga inkomster. En ny anställningsform, förstajobbetanställningen, införs och kombineras med ett förstärkt förstajobbetavdrag som innebär att skatt ska betalas för den del av inkomsten som överstiger (–100 mil-joner kronor 2017, –2018 och –). Den särskilda löneskatten för äldre avskaffas (–1,). Genom att sänka anställningskostnaderna för äldre ökar arbetsgivarnas incitament att behålla människor längre upp i åldrarna i anställning. Det ska löna sig än mer för äldre att arbeta. Ett förstärkt jobbskatteavdrag införs från i stället för från (–2017 och –). Taket i RUT-avdraget ska tredubblas till och person (–2017 därefter –). Kvalificerade personaloptioner till mindre tillväxtföretag införs (–600 mil-joner kronor ). Förslaget om att höja beloppsgränsen för reseavdrag godtas, men det bör ske en effektivare kontroll av avdragen. bör få i uppdrag att med ny teknik effektivisera kontrollen av reseavdrag. Förslaget bedöms stärka de offentliga finanserna med 2017, 2018 och 2019. anser att fastighetsskatten på obebyggd tomtmark bör höjas till av taxeringsvärdet. Detta skulle öka drivkraften för markägare att snabbare bebygga detaljplanerad mark avsedd för flerfamiljsfastigheter. Vi vill sänka skatten på el för datacenter till samma nivå som för industrins Energiskatten på elektrisk kraft för andra företag än inom industrins tillverkningsprocess är jämförelsevis hög. satsar på sänkt skatt på serverhallar. För att svensk industri ska fortsätta att generera exportintäkter och skapa nya arbetstillfällen krävs god tillgång till energi till internationellt konkurrenskraftiga priser, vilket förutsätter stabila spelregler som möjliggör långsiktiga investeringar både inom den energiintensiva industrin och hos kraftproducenterna. Överenskommelsen som slöts innebär bra långsiktiga villkor för energiförsörjning och säkrar förutsättningarna för att kärnkraften fortsatt ska kunna vara en viktig del av energiförsörjning . satsar 2017, 2018, 2019 och 2020 på sänkt skatt på kärnkraft och sänkt fastighetsskatt på vattenkraft. Regeringen har utöver vanlig indexering infört en årlig omräkning av bensin- och dieselskattesatserna. Alla de som är beroende av bilen för jobb och försörjning ska inte missgynnas för att de bor utanför storstäderna eller långt ifrån en tågstation. vill därför avskaffa regeringens överindexering av drivmedelsskatter. satsar 2017, 2018, 2019 och 2020 för att avskaffa regeringens överindexering. Utformningen av kemikalieskatten fungerar enbart som en straffskatt på vitvaror och hemelektronik. Den ger svenska aktörer en betydande konkurrensnackdel jämfört med internationella konkurrenter och riskerar att endast ge begränsad miljönytta och i stället leda till att konsumenter gör sina inköp av vitvaror och hemelektronik via utländska återförsäljare. vill därför se en annan utformning av kemikalieskatten än den föreslagna. säger nej till den avståndsbaserade vägslitageavgift som regeringen ämnar införa. Avstånd är en stor nackdel för jordbrukets och skogsnäringens konkurrenskraft. anser att kostnaderna för jordbrukets och skogsnäringens transporter ska ligga på nivåer som inte hämmar konkurrenskraften. Vi gör en tillfällig satsning med nedsatt koldioxidskatt på diesel som används i jord-, skogs- och vattenbruket. Vi ökar nedsättningen med per liter. satsar 2017 och 2018 på en tillfällig nedsättning av koldioxidskatten för diesel som används inom jord-, skogs- och vattenbruk. Flyget är nödvändigt för att ska behålla sin konkurrenskraft i ett internationellt sammanhang och för att binda ihop vårt avlånga land. Globala utmaningar kräver globala lösningar och internationellt samarbete. Därför säger nej till införandet av en nationell flygskatt. Begränsade höjningar av konsumtionsskatter medför att resurser kan frigöras som de genomsnittliga kostnadsökningarna för hushållen runt om i bedöms som små. För att skapa utrymme för prioriterade reformer bör därför den reducerade momsen höjas från till . Att höja momsen medför en ökad månadskostnad med ca för en person som tjänar . För att kompensera för momshöjningen föreslår vi att bostadstillägget för pensionärer utökas samt att inkomstgränserna i bostadsbidraget för barnfamiljer höjs. Höjningen bedöms stärka de offentliga finanserna med ca . säger nej till regeringens förslag om sänkt mervärdesskatt på vissa reparationer. är vissa företag, framför allt inom den finansiella sektorn, undantagna från mervärdesskatt. Beskattningen bör göras mer neutral, och därför föreslår vi att reglerna i mervärdesskattelagen om gruppregistrering slopas. Detta bedöms stärka de offentliga finanserna med 2017 och under resten av budgetperioden. Regeringen har chockhöjt momsen på biobiljetter från . Detta innebär ökade kostnader för alla biobesökare och slår hårt mot många mindre biografer ute på landsbygden. anser att film är en del av kulturpolitiken och att den följaktligen bör erhålla samma momssats, , som annan kulturverksamhet. satsar på sänkt biomoms. Eftersom skattesystemet till stor del bygger på uppgifter som den enskilde själv har lämnat in bör konsekvenserna vara tydliga för den som väljer bort att betala. Därför bör skatte- och tulltilläggen höjas . Skattefrågor i budgetpropositionen 2017 (SD) (SD) och (SD) anför: avvisar regeringens föreslagna inkomstskattehöjningar. I samband med budgetpropositionen höjde regeringen inkomstskatterna, vilket gett världens högsta marginalskatter. Det innebär att över 1 miljon löntagare numera betalar eller mer i marginalskatt. har en majoritet av löntagarna betalat statlig inkomstskatt. I årets budgetproposition höjs skatten på arbete än mer samt ytterligare 2018. skiljer ut sig påtagligt i förhållande till jämförbara länder med höga skatter på inkomster. I och som exempel är skatten progressiv först vid en månadslön på . (beräknar lägre inkomster från direkta skatter på arbete än regeringen.) Pensionärsskatten, dvs. den extraskatt som pensionärer i förhållande till löntagare betalar på pensionen, avskaffas. Det innebär en förbättrad disponibel nettoinkomst motsvarande för en genomsnittlig pensionär. ROT-avdrag införs för renoveringsarbete på byggnader av kulturhistoriskt värde. Den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder bör avskaffas. Det är orimligt att studentbostäder inte betraktas som elevhem, något som skulle medföra en slopad fastighetsavgift. Regeringens förslag om att skatten på termisk effekt avvecklas är något som stridit för länge och som är ett viktigt steg i den svenska energipolitiken genom den energiöverenskommelse som nåtts mellan fem av åtta partier. Det är därför angeläget att borttagandet av effektskatten fullföljs. Det är också viktigt att den överenskomna stegvisa sänkningen av fastighetsskatten för vattenkraft fullföljs. Vi motsätter oss regeringens förslag om en höjning av bränsleskatterna för bensin och diesel.