yttr · H305MJU5y · 2016-05-25 00:00:00 — beslutade om ytterligare ändringar i strandskyddet som syftade till att öka möjligheterna till bebyggelse m.m. intill små sjöar och vattendrag (prop. 2013/14:14, bet. 2013/14:MJU26, rskr. 2013/14:358). Ändringarna innebär att har fått möjlighet att upphäva strandskyddet vid små sjöar och vattendrag om det område som upphävandet avser har liten betydelse för att tillgodose strandskyddets syften. Det betyder att det har blivit lättare att upphäva strandskyddet i denna typ av områden än vad som krävs för upphävande i andra strandskyddsområden. Ändringarna trädde i kraft . Enligt gällande regler omfattas områden vid havet, vid insjöar och vid vattendrag av strandskydd (7 kap. 3 § ). Strandskyddet omfattar land- och vattenområdet intill från strandlinjen. får i det enskilda fallet besluta att utvidga strandskyddsområdet till högst från strandlinjen, om det behövs för att säkerställa något av strandskyddets syften (7 kap. 14 § ). Det är inte möjligt att utvidga strandskyddsområden genom generella föreskrifter. Kommunen får i det enskilda fallet ge dispens från förbuden mot att uppföra nya byggnader eller ändra byggnaders användning, om det finns särskilda skäl (7 kap. 18 b § ). När det gäller ett område som har pekats ut för landsbygdsutveckling i strandnära lägen får man som särskilda skäl beakta bl.a. om ett strandnära läge för en byggnad, verksamhet, anläggning eller åtgärd bidrar till utvecklingen av landsbygden (7 kap. 18 d § ). I betänkande 2014/15:MJU12 framhöll utskottet, liksom tidigare, att strandskyddets syften är långsiktiga och att områden som för tillfället verkar vara av begränsat intresse kan bli betydelsefulla . ansåg utskottet att strandskyddet behöver göras mer ändamålsenligt i syfte att främja utvecklingen i landsbygdsområden med god tillgång på stränder. I dessa områden behöver man förbättra förutsättningarna dels för byggande och boende i strandnära lägen, dels för jordbruksnäringarna och annan näringsverksamhet. Strandskyddslagstiftningen har successivt förändrats i denna riktning, men utskottet ansåg att ytterligare steg bör tas och att detta borde ges regeringen till känna. (Reservation S, MP, V.) presenterade Strandskyddsdelegationen sitt betänkande SOU 2015:108. Strandskyddsdelegationen har haft i uppdrag att utföra och samordna en informations- och kunskapsinsats när det gäller frågor som rör tillämpningen av de strandskyddsregler som infördes och 2010. Delegationen har också haft i uppdrag att utgöra en arena för erfarenhetsutbyte och dialog. I betänkandet anförs att det är delegationens bedömning att de insatser som genomförts inom ramen för delegationens uppdrag bidragit till en förstärkt samverkan och till en mer enhetlig, effektiv och kunskapsunderbyggd tillämpning av reglerna. Det framhålls också att en fortsatt effekthemtagning förutsätter att dessa resultat tas till vara. Delegationen föreslår en fortsatt satsning på nationell och regional samverkan kring strandskyddsreglernas tillämpning och på förvaltning och vidareutveckling av Strandskyddsdelegationens webbaserade portal. Delegationen anför också att den mot bakgrund av de erfarenheter som den gjort under utredningens drygt är av uppfattningen att en rad problemområden inte kan åtgärdas fullt ut enbart genom insatser som syftar till att stärka tillämpningen av befintliga regler. Delegationen konstaterar dock att det inte har ingått i delegationens uppdrag att göra en översyn av dessa problemområden eller ge förslag till ändringar i reglerna. Tillkännagivandet i utskottets betänkande 2014/15:MJU12 bereds inom Miljö- och , och Strandskyddsdelegationens betänkande bereds inom . I regeringens skrivelse Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2015/16:75) anför regeringen att de senaste ändringarna i strandskyddslagstiftningen, vilka har syftat till att skapa ett mer ändamålsenligt strandskydd, har varit i kraft . har redovisat hur kommunernas arbete med utpekande av LIS-områden har utvecklats . Av redovisningen framgår bl.a. att det nu finns 114 kommuner som har pekat ut sådana områden i sina översiktsplaner sedan de nya reglerna trädde i kraft . Av dessa har 29 tillkommit . redovisade regeringsuppdraget om att göra en analys av resultatet av länsstyrelsernas översyn av det utvidgade strandskyddet. Resultatet visar att för hela landet har den totala arealen utvidgat strandskydd minskat med jämfört med arealen utvidgat strandskydd före översynen (omfattar dock inte områden i och ). I partimotion 2015/16:3404 av m.fl. (C) anförs att LOVA-bidraget bidrar till kostnadseffektiva åtgärder mot övergödning, minskad spridning av giftiga båtbottenfärger och mot förlust av biologisk mångfald. LOVA-bidraget utbetalas av Länsstyrelserna till lokala vattenvårdsprojekt som minskar mängden kväve och fosfor eller miljögifter i haven. Motionärerna bedömer att det behövs ytterligare insatser för att minska belastningen av näringsämnen såsom kväve och fosfor och vill därför fördubbla det befintliga LOVA-bidraget. Miljöavgift på fossila plastpåsar I partimotion 2015/16:3404 av m.fl. (C) framgår att motionärerna har föreslagit att en miljöavgift på fossilplastpåsar på införs för att uppnå målet i EU:s direktiv om förpackningar och förpackningsavfall och minska användningen av tunna plastpåsar. behandling och kompletterande uppgifter Av budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) framgår att regeringen satsade på LOVA-bidraget för att stödja det lokala och regionala arbetet för bättre vattenkvalitet, och då speciellt åtgärder mot övergödning. Satsningen har gett en nystart i arbetet med lokala vattenvårdsåtgärder och det har varit en hög efterfrågan på LOVA-projekt. LOVA-bidraget är således en viktig del av arbetet för att motverka övergödning, främst genom lokala vatten- och avloppsprojekt, vattenåtgärder som bl.a. strukturkalkning, tvåstegsdiken och havsåtgärder som musselodling och algskörd. Regeringen bedömer att det är viktigt att stärka förutsättningarna för att effektivt nyttja och, där det är möjligt, växla upp de nationella anslag och styrmedel som finns att tillgå i det lokala åtgärdsarbetet, med andra finansiella källor, exempelvis EU:s fonder. Miljöavgift på fossila plastpåsar gav regeringen ett uppdrag till om en minskad förbrukning av plastkassar. skulle utveckla ett förslag till genomförande av och rådets direktiv (EU) 2015/720 av om ändring av direktiv /62/EG när det gäller att minska förbrukningen av plastbärkassar. överlämnade regeringsuppdraget om en minskad förbrukning av plastkassar. föreslår att det ställs krav på de producenter som tillhandahåller plastbärkassar till konsumenter eller andra användare att ta ut ett lägsta pris om per plastbärkasse. Enligt information från Miljö- och kommer rapporten att remissbehandlas och regeringen kommer därefter att ta ställning till hur man går vidare med rapporten. Klimatet är vår tids ödesfråga Utskottet konstaterar att klimatfrågan enligt propositionen är regeringens högst prioriterade miljöfråga. Nyckeln till att minska de globala klimatutsläppen är att rikare länder går före och minskar sina utsläpp samt utvecklar och sprider lösningar, som utvecklingsländer ges stöd i sin klimatomställning och klimatanpassning. bör skärpa den nationella klimatpolitiken och minska utsläppen. Regeringen har vidtagit nya åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser i till 2020 och därefter. Med regeringens politik uppgår de statliga klimatinvesteringarna i och internationellt till 2016. Investeringarna görs inom framför allt fyra områden: förnybar energi, fossilfria resor samt lokala och internationella klimatinvesteringar. Utskottet instämmer i att man i enlighet med principen om att förorenaren ska betala bör stärka arbetet med att öka miljöskatternas styrande effekt. Utskottet anser liksom regeringen att EU måste inleda arbetet med att ratificera och genomföra . Miljömålsberedningen har i parlamentarisk enighet i sitt delbetänkande (SOU 2016:21) föreslagit ett klimatpolitiskt ramverk med ett långsiktigt mål och en klimatlag som tydliggör processerna och långsiktigheten i klimatpolitiken. ska fortsätta vara en internationell förebild genom sitt nationella klimatarbete. Utskottet välkomnar att regeringen avser att utarbeta en nationell strategi för klimatanpassning i syfte att långsiktigt stärka klimatanpassningsarbetet och den nationella samordningen av detta arbete. Såvitt gäller utsläppsrätterna behövs enligt årets budgetproposition (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) ett pris på utsläpp av koldioxid i alla länder. Legitimiteten för marknadsbaserade styrmedel bygger på att de anses relevanta och att de bidrar till de långsiktiga målen. EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS) behöver stärkas. Utskottet delar regeringens syn att man nu bör fortsätta att reformera och utveckla systemet på ett sätt som säkerställer en rimlig prissignal, handelssystemets långsiktiga funktion och dess styrsignaler till näringslivet. Regeringen bör även verka för en fortsatt reform av systemet med syfte att öka klimateffektiviteten. Liksom regeringen ställer sig utskottet positivt till att kommissionen har genomfört en översyn av EU ETS och vill betona vikten av ett stabilt, långsiktigt, förutsägbart och välfungerande EU ETS med stärkt prissignal för att uppnå EU:s långsiktiga klimatmål på ett kostnadseffektivt sätt. I budgetpropositionen begärde regeringen bemyndigande att annullera det överskott som inte behövs för att uppfylla åtagande under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod, vilket bifölls av (bet. 2014/15:MJU1, rskr. 2014/15:81). Den tilldelade mängden utsläppsutrymme utgör huvuddelen av innehav av utsläppsrätter. Utskottet noterar att vid avräkningen och redovisningen av åtagande till FN av första åtagandeperioden kommer det överskott av tilldelad mängd utsläppsutrymme som förfogar över och som inte behövs för att uppfylla åtagandet att annulleras i enlighet med bemyndigande. Minskade utsläpp från transportsektorn är centralt för att ska nå sina långsiktiga klimatmål. För detta krävs ett mer transporteffektivt samhälle i kombination med mer resurseffektiva fordon och en övergång till förnybara energislag. Utskottet välkomnar regeringens målsättning att så snabbt som möjligt få regler på plats som ger långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel. Begränsningen för hur stor andel biodrivmedel som är skattebefriad i låginblandad bensin och diesel har slopats, vilket möjliggör ytterligare stöd till förnybara drivmedel. mål om att andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara 2020 uppnås med befintliga styrmedel och åtgärder. uppgick andelen förnybar energi i transportsektorn till . Regeringen har presenterat nya åtgärder för att höja den andelen ytterligare till 2020 och avser att intensifiera insatserna för att nå målet om en fossilfri fordonsflotta. Utskottet konstaterar att befrielsen från koldioxidskatt som tillämpat för biodrivmedel enligt Europeiska kommissionen utgör ett statligt stöd. Därför kunde kommissionen inte godkänna det svenska upplägget att kombinera skattebefrielsen med en s.k. kvotplikt för biodrivmedel. Utskottet anser liksom regeringen att det är viktigt att satsa på elektrifiering av transportsektorn. Som redovisas i propositionen har regeringen avsatt medel till den s.k. supermiljöbilspremien. Regelverket för premien för att möjliggöra stöd till fler rena elbilar har även ändrats. För att främja introduktionen av eldrivna bussar på marknaden införs en elbusspremie. Bonus–malus-utredningen (Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon – Betänkande av Bonus–malus-utredningen, SOU 2016:33) föreslår vidare att det införs ett nytt bonus–malus-system för personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar av fordonsår 2018 eller senare som registreras i vägtrafikregistret eller . Utskottet anser liksom regeringen att när inte räcker till ska ha ambitionen att pröva att gå före med nationell lagstiftning mot farliga kemikalier. Förebyggande och utfasning av särskilt farliga ämnen bör säkerställas genom förbättrad information om produkters återvinningsbarhet, krav på information om utbytbarhet och innehåll av särskilt farliga ämnen samt ytterligare begränsningar av sådana ämnen i befintlig produktlagstiftning. Utskottet noterar även att en kartläggning av förekomsten av farliga ämnen som ännu inte är reglerade i EU genomförs. Regeringen ska även tillsätta en utredning som ska analysera behovet av beskattning för att minska spridningen av kadmium och andra hälso- och miljöfarliga ämnen och tungmetaller i miljön. Utredningen ska också göra en översyn av skatten på bekämpningsmedel. Vidare gav regeringen enligt årets budgetproposition (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) Kemikalieinspektionen i uppdrag att vidareutveckla Handlingsplan för en giftfri vardag. Enligt uppdraget bör handlingsplanen fortsätta att fokusera på en giftfri vardag. Barn och unga är extra känsliga för risker förknippade med gifter och arbetet ska därför särskilt fokusera på att skolor, förskolor och andra miljöer där barn vistas ska vara fria från gifter. Utskottet noterar även att överlämnade sitt betänkande, Kemikalieskatt – Skatt på vissa konsumentvaror som innehåller kemikalier (SOU 2015:30), till regeringen och det har sedan remissbehandlats. Utredningen har haft i uppdrag att analysera behovet av nya ekonomiska styrmedel på kemikalieområdet och om behov av sådana styrmedel bedöms finnas, föreslå vilken typ av ekonomiskt styrmedel som har bäst förutsättningar att vara verkningsfullt och kostnadseffektivt. Levande hav och vatten Rent vatten är en livsförutsättning. Havs- och vattenmyndigheten har regeringens uppdrag att genomföra en sammanhållen havs- och vattenpolitik. Regeringen fattade vidare beslut om en svensk maritim strategi. Härutöver beslutade regeringen om havsplaneringsförordningen (2015:400). Att nödvändig reglering är på plats är enligt utskottets mening ett viktigt steg för det fortsatta arbetet med havsplanering. Utskottet noterar även att de kommande åtgärdsprogrammen inom havs- och vattenförvaltningen håller på att genomföras, och när det gäller Nagoyaprotokollet har en proposition lagts fram som syftar till att genomföra detta. Utskottet konstaterar vidare att anslagen för havs- och vattenmiljön och för miljöövervakning har stärkts. Utskottet anser liksom regeringen att internationellt samarbete, bl.a. genom de regionala konventionerna Ospar och Helcom, är nödvändigt för att nå de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. När det gäller läckage av näringsämnen från jordbruksmark omfattar det nya landsbygdsprogrammet, som trädde i kraft , flera åtgärder, bl.a. miljö- och klimatersättningar, stöd för kompetensutveckling och miljöinvesteringar som syftar till att minska sådant läckage, och när det gäller marint skräp har regeringen valt att stödja särskilt drabbade kustkommuner genom ett särskilt anslag till Havs- och vattenmyndigheten som finansierar projektet och Attraktiv Kust . Vidare var pådrivande i framtagandet av en regional aktionsplan för marint skräp som antogs av Ospar 2014, och motsvarande plan håller på att tas fram för inom Helcom. Utskottet anser även att som tidigare ska verka för en hög ambitionsnivå i arbetet för ett hållbart utnyttjande av fiskbestånden på global nivå och att skyddet av områden behöver stärkas. Utskottet noterar att och Kemikalieinspektionen gemensamt har startat ett nationellt nätverk för högfluorerade ämnen (PFAS) för myndigheter, forskare, länsstyrelser, kommuner, miljökonsulter och dricksvattenproducenter samt att Kemikalieinspektionens rapport med förslag till nationella regler för högfluorerade ämnen i brandsläckningsskum varit ute på remiss och att utredningen om spridning av PFAS-föroreningar i dricksvatten för tillfället är föremål för intern beredning på . har beslutat om ett övergripande och långsiktigt mål för rovdjurspolitiken. Förvaltningen syftar till att de stora rovdjuren ska finnas i så stort antal att arterna långsiktigt finns kvar i den svenska faunan och djuren kan sprida sig till sina naturliga utbredningsområden. Utskottet anser att syftet ska uppnås i en sådan takt att samexistensen mellan människor och dessa arter främjas som skador och olägenheter förebyggs och begränsas. När det gäller en ny myndighet för viltförvaltning och jaktfrågor noterar utskottet att frågan analyseras och att ärendet bereds vidare. Utskottet delar regeringens syn att det är nödvändigt med en tydlig ambitionshöjning för att nå miljökvalitetsmålen som innefattar biologisk mångfald och ekosystemtjänster. ska även ha en hög ambition i arbetet med biologisk mångfald och ekosystemtjänster internationellt och inom EU. Biologisk mångfald och bättre havsmiljö är några av de områden som regeringen prioriterar. Utskottet noterar att regeringen har föreslagit ökningar av anslagen Skydd av värdefull natur, Insatser för skogsbruket och Åtgärder för värdefull natur. Utskottet konstaterar också att det inom ramen för landsbygdsprogrammet är möjligt att söka miljöersättningar för bevarande och utvecklande av hag- och betesmarker och att det finns möjligheter att arbeta med bevarande av gamla lantsorter. Det vidtas vidare åtgärder globalt genom Citeskonventionen och genom Internationella konsortiet för att bekämpa artskyddsbrott (ICCWC), på EU-nivå genom arbetet med strategin mot olaglig handel med vilda djur och växter och nationellt genom uppdrag att förebygga artskyddsbrott och att samordna berörda myndigheters arbete mot sådana brott. Utskottet ser positivt på att arbetet med att nå miljökvalitetsmålen som innefattar biologisk mångfald och ekosystemtjänster är prioriterat och att insatser görs inom flera områden i syfte att bidra till att når dessa miljökvalitetsmål och förutsätter att fortsätter att vara den aktiva och pådrivande aktör i dessa frågor både inom EU och internationellt som man varit. En cirkulär och biobaserad ekonomi Utskottet anser liksom regeringen att en mer cirkulär ekonomi som bygger på återanvändning och återvinning bör eftersträvas. Utskottet konstaterar att regeringen arbetar med ett antal åtgärder för regional tillväxt och landsbygdsutveckling. Regeringen har bl.a. beslutat om en nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft för perioden –2020. Arbetet med att genomföra strategin fortgår löpande. En parlamentarisk kommitté med uppgiften att lämna förslag till en sammanhållen politik för långsiktig hållbar utveckling på landsbygd har tillsatts. Utskottet noterar även att regeringen har en ambition att lägga ökat fokus på åtgärder inom landsbygdsprogrammet. Utskottet konstaterar i likhet med regeringen att konkurrenskraften för jord- och skogsbruket behöver stärkas och vill se att produktionen av livsmedel i ökas. För att ytterligare skapa förutsättningar för en attraktiv landsbygd har regeringen beslutat om en parlamentarisk kommitté med uppdraget att lämna förslag till en sammanhållen nationell politik för en långsiktigt hållbar utveckling på landsbygd. En livsmedelsstrategi håller vidare på att tas fram, vars mål är att öka sysselsättningen, produktionen, exporten, innovationskraften och lönsamheten i livsmedelsproduktionen, som de relevanta nationella miljömålen nås. På EU-nivå håller man dessutom på att se över hur olika EU-direktiv följs, bl.a. på djurskyddsområdet. Det bedrevs även ett omfattande arbete på EU-nivå för att förenkla för jordbruksföretagen. Som redovisas ovan har regeringen bidragit med förenklingsförslag till både kommissionen och det förra ordförandeskapet. har vidare fortsatt arbetet med att samordna regeringens arbete med att förenkla för företagen. Utskottet noterar att endast får betala miljö- och djurvälfärdsersättningar för inkomstbortfall och merkostnader som jordbrukare har för åtgärder som går utöver gällande nationell lagstiftning och praxis. Detta innebär att i princip inte kan betala högre ersättningar än utan att ändra de legala förutsättningarna för djurhållning m.m. Utskottet konstaterar att regeringen arbetar med att ta fram en nationell livsmedelsstrategi som omfattar hela livsmedelskedjan. En bred politisk förankring av strategin är prioriterad för att genomförandet ska bli långsiktigt. Utskottet står bakom regeringens ambition att stärka konkurrenskraften för jord- och skogsbruket och vilja att se en ökad produktion av livsmedel i . Som ett led i detta och för att minska de negativa effekterna av det rådande kritiska läget i mjölknäringen föreslogs en ytterligare nedsättning av koldioxidskatten till . Regeringen överväger även ytterligare åtgärder inom ramen för den kommande livsmedelsstrategin. Utskottet noterar vidare att beslutade om ett krispaket till djurproducenter i syfte att stötta sektorer i kris. I krispaketet ingick en pott pengar per medlemsstat för att utforma insatser på nationell nivå. I har dessa direktstöd riktats till mjölkbönderna. Den nuvarande regeringen, precis som föregående regeringar, prioriterar djurskyddet högt och vill att det ska förstärkas för djur både i och utanför gränser. Utskottet delar denna hållning eftersom det är utomordentligt viktigt att djurskyddet förbättras i synnerhet i övriga EU-länder. Utskottet noterar att regeringen har arbetat på bred front inom EU med djurskyddsfrågorna och bl.a. inrättat ett djurvälfärdssamarbete med , och . har även varit drivande i att ska anta en ny handlingsplan för djurskydd för perioden –2020. Utskottet noterar vidare att regeringen på EU-nivå ofta lyfter fram djurskyddsfrågor och efterlevnad av regelverket samt att regeringen har varit aktiv nationellt, inom EU och internationellt för att minska användningen av antibiotika. När det gäller djurskyddskontrollerna konstaterar utskottet att både och arbetar med att förbättra kontrollerna på slakterier genom att förtydliga rutiner och ta fram vägledningar och utbildningar. Grön omställning i de gröna näringarna I propositionen anförs att regeringen ska tillsätta en utredning som ska analysera behovet av beskattning för att minska spridningen av kadmium och andra hälso- och miljöfarliga ämnen och tungmetaller i miljön. Utredningen ska också göra en översyn av skatten på bekämpningsmedel och analysera om det går att öka skattens effektivitet samt styrande effekt när det gäller hälsa och miljö. Kontinuerligt arbete bedrivs för att minska beroendet av fossil energi i de gröna näringarna. Utskottet instämmer emellertid i att fortsatta insatser behövs för att ytterligare tillvarata de gröna näringarnas möjligheter i klimatarbetet. Utskottet noterar att internt bereder hur man ska gå vidare med som syftar till att påskynda omställningen till förnybara drivmedel i arbetsmaskiner. Utskottet konstaterar även att det nya landsbygdsprogrammet omfattar flera åtgärder, bl.a. miljö- och klimatersättningar, stöd för kompetensutveckling och miljöinvesteringar som syftar till att minska läckage av näringsämnen från jordbruksmark. gick dessutom av medlen till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) till åtgärder för att minska övergödning. Det finns även möjligheter att ansöka om investeringsstöd i landsbygdsprogrammet för investeringar i förnybar energi. Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23) föreslår att budgeten för metanreduceringsersättningen ska öka med –2019, vilket innebär att den totala budgeten ökar . Regeringen höjde ersättningsnivån för metanreduceringsersättningen från högst till högst . Den svenska skogspolitiken vilar sedan mer än två decennier på två jämställda mål: ett produktionsmål och ett miljömål. Regeringens och utskottets grundläggande hållning är att den befintliga modellen för skogsförvaltningen i huvudsak är anpassad för att uppnå politikens syften. finns det områden som behöver utvecklas inom både produktions- och miljöområdet, vilka kan hanteras genom ett nationellt skogsprogram och den översyn av skogsvårdslagstiftningen som kommer att genomföras .