yttr · H405NU1y · 2016-10-18 00:00:00 — Nytt regelverk om upphandling beslutade att ge näringsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 2015/16:195 Nytt regelverk om upphandling och de eventuella motioner som väckts med anledning av propositionen. begränsar sitt yttrande till frågor som rör konkurrensförhållandena i näringslivet och konsekvenserna för företagen av regeringens förslag samt motionerna 2016/17:68 (M, C, L, KD) och 2016/17:30 (SD) yrkandena 1 och 2 i motsvarande delar. föreslår att finansutskottet tillstyrker propositionen och avstyrker motionerna i berörda delar. I yttrandet finns två avvikande meningar (M, C, L, KD respektive SD). Nytt regelverk om upphandling Propositionen innehåller förslag till en ny lag om offentlig upphandling och en ny lag om upphandling inom försörjningssektorerna. Vidare innehåller propositionen förslag till en lag om upphandling av koncessioner. Lagarna innebär ett genomförande av och rådets direktiv /24/EU av om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv /18/EG (LOU-direktivet), och rådets direktiv /25/EU av om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv /17/EG (LUF-direktivet) samt och rådets direktiv /23/EU av om tilldelning av koncessioner (LUK-direktivet). Den nya lagen om offentlig upphandling ersätter den nuvarande lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, förkortad , och lagen om upphandling inom försörjningssektorerna ersätter lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, förkortad LUF. De nya direktiven bygger i sak i stora delar direktiv, som de ersätter. De nya direktiven innehåller därutöver ett antal nya bestämmelser som utvecklar och kompletterar den tidigare regleringen. Särskilt utvecklas skyldigheterna och möjligheterna att genom upphandling främja samhälleliga mål. Miljöhänsyn, sociala hänsyn och arbetsrättsliga hänsyn ges ökat utrymme. I propositionen lämnas förslag om att direktivets bestämmelser om innovationspartnerskap införs i svensk rätt. Det innebär att en upphandlande myndighet eller enhet får ingå ett innovationspartnerskap om den har behov av en innovativ vara, tjänst eller byggentreprenad och behovet inte kan tillgodoses genom en vara, tjänst eller byggentreprenad som redan finns tillgänglig på marknaden. Propositionen innehåller också bestämmelser om undantag för intern upphandling mellan myndigheter, bestämmelser om reserverad upphandling samt förändringar i syfte att främja små och medelstora företags deltagande i upphandlingar. Vidare innehåller propositionen förslag till regler om miljömässiga, arbetsrättsliga och sociala hänsyn. Enligt förslaget ska en upphandlande myndighet eller enhet få ställa särskilda miljömässiga, sociala, arbetsrättsliga och andra villkor för hur ett kontrakt eller en koncession ska fullgöras. Den upphandlande myndigheten eller enheten ska i upphandlingen, om det behövs, kräva att leverantören ska fullgöra ett kontrakt eller en koncession enligt angivna arbetsrättsliga villkor. I de fall särskilda arbetsrättsliga villkor ställs ska det vara obligatoriskt för en upphandlande myndighet eller enhet att ställa särskilda arbetsrättsliga villkor om lön, semester och arbetstid. De obligatoriska villkoren ska bestämmas enligt den lägstanivå som följer av ett centralt kollektivavtal som tillämpas på motsvarande arbetstagare i den aktuella branschen. Bedömningen av om de obligatoriska villkoren behöver ställas eller inte ska göras mot bakgrund av risken för oskäliga arbetsvillkor i den aktuella upphandlingen. Bedömningen ska enligt författnings–kommentarerna vara en helhetsbedömning vid vilken myndigheten kan beakta såväl erfarenheter från tidigare upphandlingar som uppgifter från branschorganisationer, arbetsmarknadens parter eller andra aktörer. Det får därutöver ställas villkor om pensioner, försäkringar och annan ledighet än semester eller annat. Till följd av de nya lagarna föreslås även ändringar i ett antal andra lagar. Följdändringar föreslås i två lagar som kan anses tillhöra näringsutskottets beredningsområde, dels lagen (2010:1350) om uppgiftsskyldighet i förhållande till konkurrensförhållanden, dels lagen (2011:721) om märkning av energirelaterade produkter. Lagarna och följdändringarna föreslås träda i kraft . I kommittémotion 2016/17:68 av m.fl. (M, C, L, KD) förordas att avslår förslaget i de delar som avser en skyldighet för upphandlande myndigheter och enheter att ställa särskilda arbetsrättsliga villkor samt därtill knutna bestämmelser (avsnitt 26.2) i förslaget till lag om offentlig upphandling, lag om offentlig upphandling inom försörjnings–sektorerna och lag om upphandling av koncessioner. I motionen framhålls bl.a. att Alliansen inte utesluter ytterligare lagstiftning eller andra åtgärder för att säkra goda arbetsvillkor. Detta måste dock ske på ett sätt som värnar små och innovativa företags möjligheter att delta i offentlig upphandling. En konsekvens av regeringens förslag, anför motionärerna, blir att företag avstår från att lägga anbud vid offentliga upphandlingar, vilket leder till sämre konkurrens och mindre valuta för gemensamma skattemedel. I kommittémotion 2016/17:30 av och (båda SD) förordas att avslår propositionen (yrkande 1). I motionen framhålls bl.a. att förslagen om miljömässiga, sociala och arbetsrättsliga hänsyn förkastats av Lagrådet med hänvisning till effekterna för de mindre företagen. Motionärerna menar att förslagen i propositionen medför dels en fördyring av offentlig upphandling på skattebetalarnas bekostnad, dels en försämring för främst småföretagare där en majoritet saknar kollektivavtal. Motionärerna betonar att av alla företag i är småföretag och att merparten av dessa, , saknar kollektivavtal. I motionen förordas även ett tillkännagivande om ett huvudentreprenörsansvar (yrkande 2) med innebörden att huvudentreprenören ska vara ansvarig för underentreprenörerna. Därtill föreslår motionärerna tillkännagivanden om utbildningsinsatser för offentliga upphandlare (yrkande 3) och samverkan mellan upphandlare och (yrkande 4). Regeringen har i proposition 2015/16:195 presenterat förslag om ett nytt regelverk för upphandling. Två motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet vill med anledning av regeringens förslag och de två följdmotionerna anföra följande. gör den offentliga sektorn i inköp som omfattas av upphandlingsreglerna för uppskattningsvis 600–, dvs. 16–av BNP. Enligt uppgifter annonserades 2014 drygt 18 400 upphandlingar i enlighet med upphandlingsreglerna. EU:s nya upphandlingsdirektiv syftar till att stimulera tillväxten och främja förtroendet för den inre marknaden. Därutöver har direktiven två kompletterande mål. Det ena målet är att öka effektiviteten i offentliga utgifter genom enklare och mer flexibla regler. Det andra målet är att upphandlande myndigheter ska ges bättre möjligheter att använda offentlig upphandling till stöd för samhälleliga mål såsom skyddet av miljön, högre resurs- och energieffektivitet, kampen mot klimatförändringar, främjande av innovation, sysselsättning och social integration samt säkerställande av bästa tänkbara villkor för tillhandahållande av sociala tjänster av hög kvalitet. Möjligheten att ta miljömässiga, sociala och arbetsrättsliga hänsyn har således getts en mer framträdande roll upphandlingsdirektiv än i tidigare direktiv. Med anledning av vad som framförs i de båda följdmotionerna om att regeringens förslag är oförenliga med syftet att reglerna ska bli enklare vill utskottet framhålla att det delar den uppfattning som redovisas i propositionen att förslagen givetvis även har andra mål än att regelverket ska förenklas. Ett av de främsta målen med de nya reglerna är, som nämnts, att förbättra möjligheterna att främja samhälleliga mål. Att ta arbetsrättsliga hänsyn är, som regeringen påpekar, ett sådant samhälleligt mål. Att arbetsrättsliga hänsyn är viktiga att tillgodose framgår även av upphandlingsdirektiven, och i skälen till direktiven nämns att det i kontrakt eller koncessioner bör vara möjligt att inkludera bestämmelser som garanterar efterlevnaden av kollektivavtal i överensstämmelse med unionsrätten. Det är enligt utskottets mening viktigt att skötsamma leverantörer inte riskerar att utsättas för illojal konkurrens av leverantörer som vinner ekonomiska fördelar genom att konkurrera med undermåliga anställningsvillkor. Som regeringen framhåller i propositionen bidrar sådana hänsynstaganden till likabehandling av leverantörer och en sund konkurrens. är det viktigt att framhålla att avsaknaden av konkurrens i offentlig upphandling kan vara mycket skadlig för samhället och medborgarna eftersom den riskerar att innebära att medborgarna får sämre kvalitet och mindre innovation i sina inköp till högre pris än om det funnits en effektiv konkurrens. Av detta skäl bör man påminna om den nationella upphandlingsstrategi som regeringen antagit för att skapa förnyelse inom den offentliga sektorn och i näringslivet. I strategin understryks bl.a. att en väl fungerande konkurrens med en mångfald av aktörer, varor och tjänster är avgörande för att den offentliga upphandlingen ska kunna tillgodose samhällets behov. Enligt utskottets uppfattning är det givetvis angeläget att ansträngningar görs för att göra det enklare för små och medelstora företag att delta vid offentliga upphandlingar i ökad omfattning. Det är därför positivt att flera av de regler som regeringen föreslår i propositionen har detta syfte. Det gäller bl.a. bestämmelserna om att upphandlande myndigheter och enheter alltid ska överväga att dela upp kontrakt och att högre krav på omsättning än motsvarande två gånger kontraktsvärdet inte får ställas på en leverantör. Utskottet noterar även regeringens bedömning att de leverantörer som är bundna av centrala kollektivavtal inte kommer att belastas av ökade kostnader när det gäller de särskilda arbetsrättsliga kontraktsvillkoren. Detsamma gäller de företag som inte är bundna av kollektivavtal men som redan tillämpar lag- eller kollektivavtalsenliga villkor. Däremot kan de företag som inte tillämpar minst de lägsta förmånerna komma att avstå från att lämna anbud eller drabbas av kostnadsökningar för att de anställda ska uppnå de villkorsnivåer som krävs för att företaget ska kunna lämna anbud. Enligt regeringens mening får detta anses acceptabelt eftersom syftet med förslagen är att leverantörer som inte ger sina arbetstagare skäliga arbetsvillkor inte ska delta i offentlig upphandling. Utskottet gör i detta avseende ingen annan bedömning än regeringen. Ett annat argument som framförts mot regeringens förslag i fråga om särskilda arbetsrättsliga kontraktsvillkor är att svenska företags konkurrens–förmåga skulle påverkas negativt genom att det i en enskild upphandling skulle kunna ställas lägre krav på leverantörer som utför arbetet med hjälp av utstationerad arbetskraft än på andra leverantörer. I detta avseende är det viktigt att framhålla att leverantörer redan med nuvarande bestämmelser har möjlighet att välja om de vill använda sig av utstationerad personal eller inte för att t.ex. pressa sina lönekostnader. Vidare noterar utskottet regeringens bedömning att förslagen om att leverantören ska vara skyldig att säkerställa att underleverantörer också följer de arbetsrättsliga kontraktsvillkoren kan innebära att kostnaden för uppföljningen ökar. bör det, som regeringen påpekar, leda till att leverantörer blir mer noggranna när de anlitar underleverantörer så att de anlitade underleverantörerna är seriösa och verkligen kan antas uppfylla villkoren. Mot bakgrund av den oro för de små företagen, inte minst de som saknar kollektivavtal, som motionärerna gett uttryck för vill utskottet avslutningsvis framhålla att det är positivt att regeringen i propositionen uttalat sin avsikt att följa utvecklingen och hur förslagen påverkar aspekter som marknadsutvecklingen, konkurrensen, anbudslämnandet, innovation och förutsättningarna för företagande i övrigt. Från de utgångspunkter som utskottet har att beakta finns det sammanfattningsvis inte några hinder mot att finansutskottet tillstyrker propositionen och avstyrker motionerna 2016/17:30 (SD) yrkandena 1 och 2 och 2016/17:68 (M, C, L, KD) i här berörda delar. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (KD), (S), (M) och (V). Nytt regelverk för upphandling (M, C, L, KD) (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M) anför: I regeringens proposition 2015/16:195 presenteras förslag om ett nytt regelverk för upphandling. Vi vill med anledning av regeringens förslag och följdmotionerna anföra följande utifrån det perspektiv som näringsutskottet har att beakta. Företagande är centralt för vårt land och avgörande för svensk tillväxt och utveckling. Den politik som regeringen redogör för i propositionen stänger ute företag och slår därmed hårt mot näringslivet, vilket är negativt för tillväxt, utveckling och skapandet av nya jobb. Den offentliga upphandlingen i är en mycket stor del av ekonomin. Den årliga offentliga upphandlingen i uppgår till 600–, dvs. 16–av landets BNP. annonserades drygt 18 400 upphandlingar i enlighet med upphandlingsreglerna. Enligt är åtta av tio anbudsgivare små företag eller mikroföretag, medan av anbudsgivarna är stora företag. I genomsnitt lämnade 4,5 anbudsgivare anbud per annonserad upphandling , även om det vanligast förekommande antalet budgivare var 2. I av upphandlingarna fanns det dock endast en budgivare. Regeringens proposition kommer att leda till att små företag diskvalificeras i anbudsförfrågan, vilket gör att konkurrensen minskar och lokala arbetstillfällen går förlorade som det leder till ökade kostnader för den offentliga sektorn. Propositionen är återigen ett exempel på hur ogenomtänkt politik slår undan fötterna på det lilla lokala familjeföretaget som skapar jobb både på landsbygden och i städerna till förmån för storskalighet och ibland oligopolliknande situationer. behöver fler och inte färre företag som deltar i den offentliga upphandlingen. Vidare vill vi i detta sammanhang framhålla att svenska företags konkurrenskraft i stor utsträckning påverkas av hur EU:s olika direktiv och förordningar genomförs i svensk lagstiftning i förhållande till hur de utformas i andra länder. En viktig förutsättning för att företagen ska kunna fortsätta växa och anställa är att samhället inte har fler regler än nödvändigt och att de regler som finns är förutsägbara och tydliga. Enligt vår bedömning finns det i detta perspektiv tydliga brister i regeringens förslag om särskilda arbetsrättsliga villkor, vilka riskerar att skapa en broms för tillväxt och jobb i . En utgångspunkt för EU:s nya upphandlingsdirektiv som ska genomföras i svensk rätt är att genom enklare och mer flexibla regler öka effektiviteten i offentliga utgifter för att säkra bästa möjliga upphandlingsresultat. Enklare regler kan bl.a. göra det lättare för små och medelstora företag att delta. Lagrådet och flera remissinstanser har påpekat att regeringens förslag kommer att innebära tillämpningssvårigheter och att det finns en överhängande risk för att upphandlingsprocesserna blir både kostsamma och krävande. Vidare kommer små företag enligt Lagrådets bedömning att drabbas av en betydande administrativ börda. Ett problem med regeringens förslag om krav på arbetsrättsliga villkor är att det inte behandlar företagen lika och att det i praktiken riskerar att utestänga vissa företag från deltagande vid upphandling. Av samtliga företag i har 49 anställda eller färre, vilket betyder att de tillhör gruppen små företag. förhåller det sig så att av de små företagen tillämpar avtal som benämns som något annat än kollektivavtal. Många av de mest innovativa nystartade företagen finns inom denna grupp, och det är också inom denna grupp av företag som jobbtillväxten är störst. Regeringens krav på kollektivavtal riskerar att bli ett hårt slag mot dessa företag, och det finns en uppenbar risk att det leder till färre anbud från små företag och därmed mindre konkurrens och kostsammare upphandlingar. Ytterligare ett problem med regeringens förslag är att en upphandlande myndighet ska kräva att leverantören ska säkerställa att dess underleverantörer uppfyller villkoren om lön, semester och arbetstid. Det innebär att små företag riskerar att drabbas negativt även om de inte direkt deltar i upphandlingen. Det kan i praktiken innebära att mindre jordbruk (som är säsongsberoende), små familjeföretag och nystartade innovativa företag indirekt utesluts från offentlig upphandling. Även det visionära innovationspartnerskapet, som innebär att myndigheterna på ett bra sätt har möjlighet att upphandla på nya sätt genom att starta projekt, begränsas av regeringens nuvarande förslag eftersom det utesluter många företag. Vi anser att det är olyckligt med ett krav på att företag ska ha en separat forsknings- och utvecklingsverksamhet och att det borde räcka om företaget har en forsknings- och utvecklingsaktivitet. En sådan formulering öppnar för fler företag att delta, vilket vi ser som önskvärt, och det är även så det tillämpas i andra nordiska länder. Regeringens förslag riskerar också att missgynna svenska företag i förhållande till utländska företag som utstationerar arbetskraft till , detta som en följd av att de utländska företagen omfattas av EU:s utstationeringsdirektiv och att det därför endast får ställas krav på dessa företag som omfattas av den s.k. hårda kärnan i direktivet. Det innebär att upphandlingsvillkoren för dessa företag bara får avse lön, semester och arbetstid, men inte försäkringar och tjänstepensioner. Om det då ställs faktiska krav vid upphandlingar om försäkringar och tjänstepensioner får det till effekt att svenska företag möter mer omfattande krav än de som får ställas på utländska företag. Detta snedvrider givetvis konkurrensförutsättningarna till nackdel för svenska företag och kan därmed slå direkt mot svenska företag och arbetstillfällen. Vi finner det anmärkningsvärt att regeringen sätter andra länders behov före svensk tillväxt och utveckling, före svenska företag och arbetstillfällen. Det borde i stället vara regeringens uppgift att lyfta fram en neutral lagstiftning för svenska intressen. Vi anser självfallet att lönedumpning och andra former av oseriösa villkor för arbetstagarna måste motarbetas. Lagstiftning eller andra åtgärder för att säkra goda arbetsvillkor måste dock införas på ett sådant sätt att de värnar om små och innovativa företags möjligheter att delta i offentlig upphandling. Det finns bättre sätt att komma till rätta med dessa problem än det förslag som regeringen nu presenterat. Ett sätt är att de upphandlande myndigheterna synar onormalt låga anbud, dvs. anbud som inte svarar mot verkliga förhållanden när det gäller företagens kostnader. Underprissättning riskerar dessutom att skapa skeva marknader som kan leda till oligopol- och monopolliknande situationer. Därtill kan de upphandlande myndigheterna arbeta mer aktivt med uppföljning under den pågående kontraktstiden för att säkerställa en god leverans av det som upphandlats och att företaget är seriöst och sköter sig när det gäller bl.a. inbetalning av skatter och socialförsäkringsavgifter. Vi noterar avslutningsvis att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 24) framhåller att avsaknaden av konkurrens i offentlig upphandling kan vara mycket skadlig för samhället och medborgarna eftersom den riskerar att innebära att medborgarna får sämre kvalitet och mindre innovation i sina inköp till högre pris än om det funnits en effektiv konkurrens. Vi instämmer i detta men konstaterar att det förslag som regeringen nu lagt på bord, vilket i praktiken utestänger många företag från deltagande, riskerar att få motsatt effekt än den regeringen säger sig eftersträva. Sammanfattningsvis anser vi, med hänvisning till det som anförts ovan, att finansutskottet bör tillstyrka motion 2016/17:68 (M, C, L, KD) i här berörda delar. Nytt regelverk för upphandling (SD) (SD) och (SD) anför: Som nämnts har regeringen i proposition 2015/16:195 presenterat förslag om ett nytt regelverk för upphandling, och två motioner har väckts med anledning av propositionen. Vi vill med anledning av regeringens förslag och följdmotionerna anföra följande. gör den offentliga sektorn i inköp som omfattas av upphandlingsreglerna för uppskattningsvis 600–, dvs. 16–av BNP. Enligt uppgifter annonserades 2014 drygt 18 400 upphandlingar i enlighet med upphandlingsreglerna. Den offentliga upphandlingen i är således en mycket stor del av ekonomin, och avsaknaden av konkurrens i offentlig upphandling kan vara både kostsam och skadlig för landets medborgare genom att det kan leda till både högre priser och sämre kvalitet. Grunden för marknadsekonomi är den fria företagsamheten och konkurrensen, något som vi sverigedemokrater vill värna. Vi förordar en politik som innebär tydliga och långsiktiga spelregler för alla företag oavsett storlek, och anser att företagen ska kunna verka på en fri marknad som är fri från onödig detaljreglering. Enligt vår uppfattning är företagens administrativa börda i många avseenden orimligt stor, och den bör därför minska. Således måste en central ambition för statsmakterna vara att minska företagens administrativa bördor. Det kan t.ex. handla om att eliminera dubbelregleringar i lagstiftningen, onödig detaljreglering och administrativa krav från myndigheter där myndigheterna egentligen behöver samordna sig bättre i kontakter med enskilda företag. Vi har i tidigare sammanhang framhållit att bl.a. processen med att ta fram nya regler som påverkar de små företagen behöver förändras för att säkerställa att kommande regler inte skadar mer än de gör nytta. I detta sammanhang är det även viktigt att påminna om att och svenska företag inom ramen för EU blir föremål för en lång rad lagar och regler. Hur EU:s olika direktiv och förordningar genomförs i svensk lagstiftning i förhållande till hur de utformas i andra länder påverkar i stor utsträckning de svenska företagens konkurrenskraft. Vidare vill vi påminna om att fyra av fem nya arbetstillfällen skapas i växande småföretag. Det är dessa företag som stått för en stor del av sysselsättningstillväxten under tidigare högkonjunkturer och som sannolikt också har en nyckelroll för väg mot högre sysselsättning. Därför är det enligt vår mening ytterst angeläget att beakta förutsättningarna för små företag när nya regelverk utformas. Mot denna bakgrund ser vi det som anmärkningsvärt att regeringen valt att lägga fram ett förslag till som såväl Lagrådet som en lång rad remissinstanser påtalat kommer att orsaka de små företagen en betydande administrativ börda. Som Lagrådet också påpekat är regeringens förslag inte heller förenliga med direktivets uttalade syfte att det nya regelverket ska göra reglerna om offentlig upphandling enklare. Vi instämmer i mycket av den kritik som förts fram mot regeringens förslag och ser således en rad problem för företagen med de olika miljömässiga, arbetsrättsliga och sociala krav som de upphandlande myndigheterna ska kunna ställa, och vi vill i detta sammanhang särskilt framhålla följande. Ett grundläggande problem med regeringens förslag om krav på arbetsrättsliga villkor är att det leder till att företagen inte behandlas lika. av alla företag i är små företag. Av dessa saknar kollektivavtal. En majoritet av de små företagen riskerar således att uteslutas från deltagande i offentliga upphandlingar. Denna ordning hade varit förståelig om de kollektivavtalslösa företagen genomgående präglats av oschysta arbetsvillkor. Så är dock inte fallet. Påtagligt ofta erbjuder dessa företag tvärtom bättre villkor. Enligt vår uppfattning är det även oacceptabelt att vissa krav på grund av enbart kan ställas på företag med inhemsk arbetskraft. Så kallad utstationerad arbetskraft undantas från de nya regelverken i förslaget.