uprotokoll · H4A1MJU15p · 2016-12-15 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2016/17:15 Miljöråd (dp. 4, 6 a och 6 f i). ) Utskottet informerades om att dagordningspunkt 4 nu endast avser en lägesrapport från kommissionen. Utskottet beslutade enligt RO7:12 att överlägga med statsrådet , minister för internationellt utvecklingssamarbete och klimat, , om följande punkt på rådsdagordningen: Rådets dagordningspunkt 4. Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /87/EG för att främja kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar (EU ETS) Underlaget utgjordes av redovisad ståndpunkt i - kommenterad dagordning inkommen Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen verkar för ett stabilt, långsiktigt och välfungerande handels-system med stärkt prissignal. Regeringen föreslår att stödjer en allmän inriktning under förutsättningen att den tydligt bidrar till ett sådant resultat. I de avslutande förhandlingarna om den detaljerade utformningen av den allmänna inriktningen föreslår regeringen att i möjligaste mån fortsätter att verka för svenska prioriteringar enligt nedan. Översynen av , tillsammans med ny EU-lagstiftning bland annat inom ramen för Energiunionen, behöver präglas av insikten att alla parter måste höja ambitionerna för att målen för ska kunna nås. EU:s klimatarbete måste vara anpassat till femårscykler. Därför behöver EU hitta vägar för att höja de klimatambitioner som beslutats inom unionen. Det påverkar EUs system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) som är EU:s centrala styrmedel för att möjliggöra kostnadseffektiva utsläppsminskningar och måste utgöra ett starkt incitament för klimat-omställning i enlighet med och premiera de anläggningar som leder utvecklingen. För att åstadkomma ett välfungerande handelssystem med stärkt prissignal avser regeringen verka för åtgärder som stärker prissignalen och handels-systemets förutsebarhet, effektivitet och miljöintegritet. Åtgärder som stärker prissignalen bör genomföras på ett sätt som inte leder till ökad risk för koldioxidläckage. Givet att Europeiska Rådet fastslagit att auktioneringsandelen inte ska minska efter 2020 stödjer regeringen kommissionens förslag för en fastställd andel auktionering. behöver risken för så kallat koldioxidläckage beaktas. Regeringen avser därför betona vikten av att den fria tilldelningen ska vara tillräcklig för de mest konkurrensutsatta sektorerna inom EU ETS. För att säkerställa detta verkar regeringen för att gratis tilldelning till icke-konkurrensutsatta sektorer fasas ut . Regeringen föreslår att accepterar kommissionens förslag om en binär koldioxid-läckagelista som innebär att konkurrensutsatta sektorer får gratis tilldelning upp till gällande riktmärke. Kommissionens förslag innebär att riktmärken för fri tilldelning av utsläppsrätter ska uppdateras inför för att spegla den tekniska utvecklingen. Enligt kommissionens förslag kommer riktmärkena att skrivas ned med en viss procentsats. Regeringen föreslår att stödjer en uppdatering och årlig nedskrivning av riktmärkena för fri tilldelning av utsläppsrätter. är det väsentligt att handelssystemet premierar de mest effektiva anläggningarna i varje sektor. För att premiera de mest effektiva anläggningarna bör de mest effektiva anläggningarna för varje produktriktmärke undantas från den årliga nedskrivningen av riktmärkena för gratis tilldelning. Regeringen anser att det också måste vara möjligt för de mest effektiva anläggningarna att nå relevant riktmärke. För industri med processrelaterade utsläpp är detta särskilt viktigt. Regeringen anser i detta sammanhang att riktmärket för råjärn behöver ses över för att bättre spegla verkliga förhållanden vid produktionen. Enligt kommissionens förslag bör EU:s medlemsstater ge kompensation till konkurrensutsatta sektorer för högre elpriser till följd av utsläppsrättspriser (så kallad elpriskompensation). Regeringen anser att det ska inte ställas några direkta krav på medlemsstaterna att kompensera sin industri. När kompensation sker så ska det finnas gemensamma och restriktiva och regler för kompensation för indirekta effekter. Regeringen avser verka för ett årligt, obligatoriskt och transparent rapporteringsramverk för kompensation för indirekta effekter för att kunna göra en samlad bedömning av elpris-kompensations påverkan på svensk industris konkurrenskraft. EU:s handelssystem behöver utformas på ett sätt så att EU kan delta fullt ut i de femåriga översynscyklerna för att höja EU:s ambitionsnivå under . Regeringen föreslår att verkar för en stark översyns-klausul i EU ETS-direktivet som möjliggör senare skärpningar och att EU kan delta i den dialog under UNFCCC som genomförs 2018. Framtida översyner av EU ETS bör göras på ett tydligt, definierat och transparent sätt för att ge företagen under EU ETS största möjliga investeringssäkerhet. Beslutet om att införa en marknadsstabilitetsreserv var ett viktigt steg mot att stabilisera utbudet och efterfrågan på utsläppsrätter på marknaden men är prissignalen i systemet svag. Marknadsstabilitetsreservens integritet är central för att värna ett välfungerande EU ETS. Regeringen avser motverka kommissionens förslag om att ta 250 miljoner utsläppsrätter från marknadsstabilitetsreserven för att inrätta en fond för anläggningar som går med i handelssystemet . För att stärka handelssystemets effektivitet och prissignal i närtid behövs också fler åtgärder för att skärpa EU ETS. Regeringen avser verka för åtgärder som stärker handelssystemets prissignal och effektivitet som risken för koldioxidläckage beaktas. Regeringen stödjer att marknads-stabilitetsreserven skärps genom ett större upptag med ett tydligt definierat slutdatum för när skärpningen upphör för att säkerställa förutsebarhet och långsiktighet. Regeringen anser att bör stödja en annullering av utsläppsrätter i marknadsstabilitetsreserven . Det är viktigt att de fonder som inrättas under EU ETS, framför allt fonder för att modernisera energisystemen i EU-medlemsländer med lägre inkomster, används för att främja en klimatomställning inom EU. Investeringar som finansieras av intäkter från handelssystemets fonder bör bidra till uppfyllandet av EU:s långsiktiga klimat- och energimål. Investeringar bör riktas mot förnybar energi, energieffektivisering och elinfrastruktur. Följande justering av ståndpunkten, vilken godkändes av statsrådet, lämnades: En stärkt prissignal stödjer investeringar i ny teknik och innovation. M-ledamöterna anmälde följande avvikande mening: EU:s gemensamma utsläppshandelssystem, EU ETS, är ett helt centralt styrmedel för att nå EU:s klimatmål och ett i grunden välfungerade system. Basen för ett effektivt och ändamålsenligt system är förutsägbara, stabila, rättvisa och långsiktiga regler. Det bör vara regeringens utgångspunkt när reglerna för kommande handelsperiod inom EU ETS förhandlas. Det övergripande målet för EU ETS är att sänka utsläppen av växthusgaser på ett kostnadseffektivt sätt inom unionen. Regeringen tycks dock vara av en annan uppfattning och ser ett högt pris på utsläppsrätter som ett självändamål. Det är olyckligt. Själva grundidén med EU ETS är att sätta ett tak för utsläppen inom unionen och att taket, dvs. en begränsad tillgång på utsläppsrätter, i kombination med efterfrågan på utsläppsrätter ska reglera priset på en EU-gemensam marknad och leda till att de mest kostnadseffektiva utsläppsminskningarna kommer till stånd. Politikens uppgift är alltså inte att reglera priset utan att sätta upp klimatmål som i sin tur blir styrande för taknivån inom handelssystemet. Det bör även vara regeringens ståndpunkt. Regeringen bör driva på för att EU:s klimatmål anpassas till höjda ambitioner om att hålla den globala temperaturökningen väl med sikte på . För att inte snedvrida konkurrensen inom EU, anser vi moderater att en gemensam modell för kompensation för indirekta kostnader bör utformas. Det bör regeringen driva. Att konkurrensen inom unionen snedvrids genom att medlemsstaterna tillämpar befintligt regelverk olika är djupt problematiskt. Det är dessutom orimligt att länder som inte har ställt om sin elproduktion ska få konkurrensfördelar gentemot länder som ligger långt framme i klimatomställningen. Det motarbetar hela utsläppshandelssystemets syfte. Regeringen nämner återkommande i sitt förslag till svensk ståndpunkt behovet av en förstärkt prissignal. Dock är regeringens förslag otydliga, vilket öppnar för tolkningar som i sammanhanget inte är önskvärda. Regeringen bör förtydliga att den reduktionsfaktor man söker stöd för är Kommissionens förslag för att nå det redan beslutade utsläppsmålet , som i sig leder till en stärkt prissignal. Regeringen bör inte se mandatet att driva på för stärkt prissignal som ett mandat för att driva annullering av utsläppsrätter eller en skarpare reduktionsfaktor än det som ligger på bordet från Kommissionen. Om regeringen vill flytta 250 miljoner utsläppsrätter tillbaka till MSR, måste man också visa hur detta kan göras utan att utarma den fria tilldelningen och därmed öka risken för koldioxidläckage. För att säkerställa att EU ETS minimerar risken för koldioxidläckage bör regeringen verka för en flexibilitetsmekanism mellan fri tilldelning och auktionering som träder in vid den händelse att den fria tilldelningen visar sig otillräcklig. Regeringens förslag om riktmärken behöver förtydligas. I synnerhet bör regeringen tydliggöra hur förslaget om undantagande av nedskrivning ska tillämpas i verkligheten. Regeringen bör också klargöra vilken linje man avser driva i förhållande till de icke-allokerade utsläppsrätterna från innevarande handelsperiod. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande mening: uppskattar utgångspunkten med ETS som ett av de mer effektiva instrumenten för att på ett kostnadseffektivt sätt begränsa utsläppen av växthusgaser. Eftersom länderna inom ETS endast står för en mindre del av utsläppen globalt är det emellertid viktigt att systemet inte leder till konkurrensnackdelar gentemot vår omvärld. anser att de upprepade skrivningarna om ”stärkt prissignal” bör strykas ur den svenska ståndpunkten då det är viktigt att understryka att det i största möjliga mån är marknaden som ska sätta priset och inte politiken. När det kommer till kommissionens förslag om en fastställd andel auktionering anser att regeringen bör förorda ett mer flexibelt system där man istället för förslaget om 57/driver på för 57 (-5) /43 (+5)%. Vidare motsätter sig regeringens ståndpunkt om att verka för annullering av utsläppsrätter samt regeringens linje att säga nej till kommissionens förslag om att ta 250 miljoner utsläppsrätter från marknadsstabilitetsreserven för att inrätta en fond för anläggningar som går med i systemet efter 2021. V-ledamoten anmälde följande avvikande mening: Vi välkomnar att ETS ska reformeras och att den svenska positionen överlag innebär flera skärpningar av systemet. Men utifrån det akuta läget för klimatet och i synnerhet med tanke på att tidigare beslut om ETS togs innan måste EU och övriga industrialiserade länder åta sig högre klimatambitioner . ska också verka för en skärpning av ETS enligt betänkandet från Miljömålsberedningen . Därför vill vi att den svenska positionen ska tydliggöras enligt följande: I ljuset av och den alltmer allvarliga klimatförändringen ska verka för att en brantare linjär årlig utsläppskurva än på . Kurvan borde justeras så att den motsvarar totala utsläppsminskningar för EU om till 2030 jämfört med . Att verkar för att en funktion för annullering av utsläppsrätter införs och att utsläppsrätter ska kunna annulleras utifrån behov på marknaden. Funktionen borde vara ny, men kan i andra hand kopplas till marknadsstabilitetsreserven. Vi noterar att det finns ett överskott på närmare två miljarder utsläppsrätter. Att släpper kravet om att undanta av anläggningarna från den årliga nedskrivningen av gratis tilldelning. Kravet riskerar att urholka miljöintegriteten i systemet. Att inför ett system med lägsta pris på utsläppsrätter, ett så kallat golvpris. Med dessa förslag till förbättringar kan EU ETS bli ett handelssystem som på allvar sätter ett högt pris på utsläpp samt minskar utsläppen i linje med vad vetenskapen säger. I övrigt välkomnar vi att ska komma med ett förslag för hur flygets utsläpp inom ETS bättre ska hanteras. Dessa utsläpp måste minskas kraftigt. Ordförande konstaterade att det i övrigt inte fanns något att tillägga till den svenska ståndpunkten i detta skede. Till protokollet antecknades att det finns ett stort stöd i utskottet för att i det fortsatta förhandlingsarbetet verkar för en brantare reduktionskurva än den av Rådet överenskomna (2,) och att när detta blir aktuellt avser statsrådet att återkomma till utskottet i denna fråga under det fortsatta förhandlingsarbetet. Statsrådet med medarbetare lämnade därutöver under punkt 6a och 6 f i) på rådsdagordningen information inför . Denna paragraf förklarades justerad. Miljöråd (dp. 1-3, 5, 6 b – e, f ii) - iv) och g-k) Miljöminister med medarbetare lämnade information inför , dp. 1-3, 5, 6 b – e, f ii) - iv) och g-k , . Utskottet justerade protokollen 2016/17:13 och 14. Utskottet behandlade fråga om yttrande till utrikesutskottet med anledning av kommissionens arbetsprogram 2017. Utskottet beslutade att inte yttra sig. Inkomna EU-dokument m.m. enligt bilaga 2 anmäldes och lades till handlingarna. En inkommen skrivelse anmäldes och lades till handlingarna. Reseberättelsen anmäldes och lades utan erinran till handlingarna. Ordföranden bemyndigades att i förekommande fall inhämta regeringens bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. Avgående ledamot tackade ledamoten (S), som avgår med pension, för hans mångåriga arbete i utskottet. Ordförande tackade utskottets ledamöter, suppleanter och utskottets kansli för arbetet och önskade alla en god jul och ett gott nytt år och ordförande tackades i sin tur för väl genomfört arbete. Nästa sammanträde äger rum . MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET (S), ordf. (C), vice ordf. (M) tjl. (M) extra suppleant x = ledamöter som deltagit i handläggningen o = ledamöter som härutöver har varit närvarande Bilaga 2 till protokoll 2016/17:15 Till MJU inkomna EU-dokument m.m. – KOM(2016) 724 RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL OCH RÅDET Marknadssituationens utveckling inom mejerisektorn och genomförandet av bestämmelserna i ”mjölkpaketet” KOM(2016) 735 MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET om ingående av ett avtal som ger Europeiska unionen särskild status i Internationella vinorganisationen (OIV) KOM(2016) 738 RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL OCH RÅDET OM LIVSMEDEL OCH LIVSMEDELSINGREDIENSER SOM BEHANDLATS MED JONISERANDE STRÅLNING FÖR 2015 KOM(2016) 748 RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN om tillgången till utbildning för servicetekniker i säker hantering av klimatvänlig teknik för att ersätta eller minska användningen av fluorerade växthusgaser KOM(2016) 749 RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN om hinder som orsakas av bestämmelser, standarder och lagstiftning mot användning av klimatvänliga tekniker inom sektorerna för kylning, luftkonditionering, värmepumpar och skum KOM(2016) 750 Förslag till OCH RÅDETS FÖRORDNING om definition, presentation och märkning av spritdrycker, användning av namn på spritdrycker i presentationen och märkningen av andra livsmedel, samt om skydd av geografiska beteckningar för spritdrycker KOM(2016) 776 RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL OCH RÅDET om genomförandet av åtgärder angående biodlingssektorn i och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter KOM(2016) 781 Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om fastställande av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i K(2016) 7569 KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT av den 28.11.2016 om ändring av beslut /163/EU om godkännande av planer som lagts fram av tredjeländer i enlighet med artikel 29 i rådets direktiv /23/EG K(2016) 7579 KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT av den 25.11.2016 om månadsbetalningar från EGFJ för att täcka utgifter som betalats av medlemsstaternas utbetalande organ K(2016) 7690 KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT av den 30.11.2016 om avslutande av räkenskaperna för medlemsstaternas utbetalande organ vad gäller utgifter som finansierats av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) under det sista genomförandeåret för Ejflus programperiod 2007–2013 K(2016) 7836 KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT av den 7.12.2016 om ändring av bilagan till genomförandebeslut /709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater K(2016) 7852 KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT av den 28.11.2016 om vissa tillfälliga skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i K(2016) 7857 KOMMISSIONENS BESLUT av den 7.12.2016 om tillstånd till utbetalning av nationellt stöd för produktion och saluföring av renar K(2016) 8436 KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT av den 8.12.2016 om ändring av bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/2122 om skyddsåtgärder i samband med utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i vissa medlemsstater Förordning om fiskemöjligheter i Dokument antagna av Europa-parlamentet Rapport från TTE (transport) Rapport från TTE (transport) Stämningsansökan mot kommissionen ogiltigförklarande av kommissionens genomförandebeslut C(2016) 5644 om beviljande av tillstånd för vissa användningar av blysulfatkromat, gul och röd blyskromatmolybdatsulfat enligt REACH-förordningen KSLA /Frön för framtiden