uverkber · H3A1MJUverk · 2016-10-01 00:00:00 — Avfallshierarkin regleras i EU:s ramdirektiv om avfall och anger den prioritetsordning för politik och lagstiftning som medlemsstaterna ska ha när det gäller förebyggande och behandling av avfall. Hierarkin innebär att medlemsstaternas första prioritet i lagstiftning och politik ska vara att främja avfallsförebyggande åtgärder. Hierarkin anger även en prioritetsordning vid valet av metod för behandling av det avfall som uppstår. Förslagen innebär att det tydligt ska framgå av allmänna hänsynsregler att alla som bedriver en verksamhet eller vidtar en åtgärd ska hushålla med råvaror och energi samt utnyttja möjligheterna till att förebygga och återvinna avfall. Bestämmelser om behandling av avfall som följer av avfallshierarkin ska föras in i avfallskapitel. Den som behandlar avfall, eller är ansvarig för att avfall behandlas, ska välja en metod enligt en angiven prioritetsordning. Avsteg från hierarkins prioritetsordning kan göras om det ger ett bättre resultat för människors hälsa och miljön som helhet eller om den behandlingsmetod som ska användas enligt hierarkin får orimliga konsekvenser. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Utskottet ansåg att borde avslå ett motionsyrkande. Behandlade förslag: proposition 2015/16:166 Avfallshierarkin och ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /16. I betänkande MJU23 föreslog utskottet att skulle lägga skrivelse 2015/16:165 om ekonomiska risker för staten i fråga om gruvavfall till handlingarna och avslå samtliga motionsyrkanden. hade yttrat sig över skrivelsen och över de motioner som väckts med anledning av skrivelsen i de delar dessa berörde utskottets beredningsområde. I skrivelsen redovisade regeringen sin bedömning av iakttagelser i rapporten – Ekonomiska risker för staten (RiR 2015:20) och de åtgärder som regeringen avsåg att vidta med anledning av rekommendationerna. Regeringen hade påbörjat ett arbete för att utreda och analysera om det fanns insatser eller åtgärder som på ett mer ändamålsenligt sätt än kunde säkerställa att det skulle finnas tillräckliga ekonomiska säkerheter. Enligt rekommendation hade regeringen vidare uppdragit åt och geologiska undersökning att tillsammans ta fram en långsiktig strategi för hantering av gruvavfall, att utvärdera saneringsmetoder och att kartlägga kostnader. Regeringen hade även uppdragit åt att analysera och förtydliga sin vägledning när det gäller klassificering av utvinningsavfall. Motionsyrkandena tog bl.a. upp frågor som rörde en långsiktig branschfinansiering av efterbehandling m.m., en översyn av , omfattningen av Bergsstatens prövning, en översyn av regelverket för gruvnäringen och skärpta krav på återställning efter prospektering. Utskottet avstyrkte samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till regeringens bedömningar i skrivelsen och pågående arbete. I betänkandet fanns sex reservationer (V, KD). Behandlade förslag: skrivelse 2015/16:165 om ekonomiska risker för staten i fråga om gruvavfall och sex yrkanden i motioner som hade väckts med anledning av skrivelsen. Under /16 lämnade utskottet följande yttranden: MJU1y Utgiftsramar för utgiftsområdena 20 och 23 till finansutskottet MJU2y Kommissionens arbetsprogram 2016 till utrikesutskottet MJU3y Verksamheten i Europeiska unionen till utrikesutskottet MJU4y Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen till MJU5y ekonomiska vårproposition till finansutskottet I stort sett samtliga ämnen inom utskottets beredningsområde berörs av . EU-frågorna har därför varit aktuella i ett stort antal ärenden under /16. Liksom under tidigare riksmöten har utskottets arbete med EU-frågor krävt betydande resurser i form av såväl sammanträdestid som berednings- och informationsinsatser. Samtliga faktapromemorior inom utskottets beredningsområde har delats till utskottets ledamöter. Klimat- och miljöministern, efter miljöministern, eller statssekreteraren vid Miljö- och har vid sex tillfällen överlagt med utskottet i enlighet med 7 kap. 12 § riksdagsordningen i ett antal EU-frågor som berört i , utsläppsminskningar, kvicksilver, handel med vilda djur, cirkulär ekonomi, biologisk mångfald och det s.k. takdirektivet. Landsbygdsministern eller statssekreteraren vid har vid åtta tillfällen genomfört motsvarande överläggningar med utskottet om bl.a. fiskbestånd i , fiskepartnerskapsavtal med , utveckling av stödåtgärder för marknaderna, fisket i , fiskestilleståndsförordning, revisionsrättens rapport om fiskepartnerskapsavtalen, marknadssitua-tionen och bevarande av fiskeresurser. Ministern för internationellt utvecklingssamarbete och klimat vid har genomfört överläggningar med utskottet om EU:s utsläppshandelssystem (EU Emissions trading system, ETS), ratificeringen av och vägen efter . Den politiska ledningen i och Miljö- och har i utskottet vid tio respektive sex tillfällen lämnat information inför möten i rådet (jordbruk och fiske) och rådet (miljö) samt om de luxemburgska, nederländska och slovakiska ordförandeskapen. Enligt artikel 5.3 i ska de nationella parlamenten se till att subsidiaritetsprincipen följs. Detta ska ske i enlighet med ett av de rättsligt bindande protokoll som är bifogat Lissabonfördraget, nämligen protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Enligt protokollets artikel 4 ska kommissionen, och rådet översända sina utkast till lagstiftningsakter till de nationella parlamenten. Subsidiaritetsprövningen innebär att man fastställer på vilken nivå, unionsnivå eller natio-nell nivå, som den föreslagna åtgärden ska vidtas. Prövningen avser inte att fastställa om åtgärden ska vidtas eller inte. Under /16 översände kommissionen åtta ärenden till som har blivit föremål för subsidiaritetsprövning av miljö- och jordbruksutskottet enligt följande: Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /87/EG för att främja kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar (KOM(2015) 337) Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiven /53/EG om uttjänta fordon, 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer och 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter (KOM(2015) 593) Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /31/EG om deponering av avfall (KOM(2015) 594) Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /98/EG om avfall (KOM(2015) 595) Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /62/EG om förpackningar och förpackningsavfall (KOM(2015) 596) Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till och rådets förordning om kvicksilver och om upphävande av förordning (EG) nr 1102/2008 (KOM(2016) 39) Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till och rådets förordning om fastställande av bestämmelser om tillhanda- hållande på marknaden av CE-märkta gödselprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 1069/2009 och (EG) nr 1107/2009 (KOM(2016) 157) Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till och rådets förordning om fastställande av den justeringsgrad som avses i förordning (EU) nr 1306/2013 för direktstöd avseende (KOM(2016) 159) Utskottet ansåg inte att det i något fall förelåg problem i förhållande till subsidiaritetsprincipen. Utfrågningar, uppvaktningar m.m. informerade utskottet med anledning av rapporten – Ekonomiska risker för staten. informerade generaldirektör utskottet om aktuella frågor. informerade generaldirektör utskottet om aktuella frågor. informerade Kemikalieinspektionens generaldirektör utskottet om aktuella frågor. Vidare har ett antal intresseorganisationer m.fl. uppvaktat utskottet och lämnat synpunkter och information i aktuella frågor. , , , , LRF:s Trädgårdsdelegation och , , . Konferenser, resor och studiebesök deltog utskottets ordförande i en på temat klimatförändringar och innovation i . EPTA är ett forum för ledamöter och tjänstemän inom området forsknings- och framtidsfrågor. Den 7–deltog utskottets ordförande och en ledamot i regeringens delegation vid COP 21 i , . Den 3–deltog utskottets vice ordförande i en konferens om energi, innovation och cirkulär ekonomi som anordnades av det nederländska ordförandeskapet. Under gjordes två längre utskottsresor utanför . En delegation bestående av elva ledamöter och två tjänstemän genomförde –en studieresa till . Syftet med resan var att studera ett antal viktiga områden för utskottet och följa upp de goda relationer som finns mellan och . Ett fokusområde var hållbart skogsbruk, där och ingick ett samförståndsavtal. Andra områden som studerades var jordbruk och livsmedelsproduktion, både ekologisk och konventionell, hållbart fiske och vattenbruk, där aspekter som klimatförändringar och småskalig kontra storskalig hantering diskuterades. En andra delegation med elva ledamöter och två tjänstemän reste –till och . Studieresan avsåg framför allt att belysa viktiga områden för utskottet och hur dessa påverkas av klimatförändringarna. Fokusområden var skogsbruk (agroforestry), jordbruk, livsmedelsproduktion, vattenresurser och fiske. Ytterligare ett område som studerades var naturvård med bl.a. frågor som viltvård, problematik med tjuvjakt och handel med utrotningshotade djur. träffade utskottet, tillsammans med näringsutskottet, klimatkommissionär för diskussioner om tog utskottet emot en delegation från den tysk-nordiska parlamentariska vänskapsföreningen i den tyska förbundsdagen. Under mötet diskuterades bl.a. miljöskydd och återvinning av förnybara resurser. Uppföljning och utvärdering m.m. har också beslutat om riktlinjer som syftar till att utveckla arbete med uppföljning och utvärdering. Av dessa framgår bl.a. att utskottens uppföljnings- och utvärderingsverksamhet omfattar dels fördjupade uppföljningar och utvärderingar, dels uppföljningar av den resultatinformation som regeringen lämnar i budgetpropositionen och i resultatskrivelser. Utskottets arbete i form av utfrågningar, seminarier och studiebesök m.m. är också en del av utskottets löpande uppföljningsarbete. Inom miljö- och jordbruksutskottet svarar utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp för att genomföra uppföljningarna. I gruppen ingår företrädare för samtliga partier. Under /16 har miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp haft följande sammansättning: (S), (V), (L), (KD) , därefter (KD), (M), (SD), (MP) och (C). (V) har varit gruppens ordförande. Under /16 har gruppen haft sex sammanträden. Utskottet har följt upp och analyserat regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för de utgiftsområden som utskottet bereder, dvs. utgiftsområde 20 och 23. Uppföljningen av resultatredovisningen omfattar dels en övergripande granskning av regeringens redovisning, dels en särskild analys av vissa frågor. En utgångspunkt för arbetet har varit att det ska vara möjligt att följa kopplingen mellan gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag i enlighet med vad som anges i regeringsformen, riksdagsordningen och riktlinjer. Inom ramen för dessa uppföljningar har gruppen haft möten med bl.a. dåvarande statssekreterare vid Miljö- och och statssekreterare vid . Uppföljnings- och utvärderingsgruppen beslutade vid sitt möte att föreslå utskottet att följa upp och belysa konsekvenserna av det pelagiska systemet med individuella och överlåtbara fiskerättigheter. En förstudie presenterades för utskottet på sammanträdet , och utskottet beslutade vid samma sammanträde att gruppen ska arbeta vidare med huvudstudien. Syftet med en uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pelagiska fisket är att ge miljö- och jordbruksutskottet ökad kunskap och ett fördjupat beslutsunderlag inför beredningen av ärenden om fiskefrågor. Tryck: , 2016 Tryck: , 2016