uverkber · H3A1KUverk · 2016-10-01 00:00:00 — () bereder ärenden som rör våra grundlagar, dvs. regeringsformen, tryckfrihetsförordningen, yttrandefrihetsgrundlagen och successionsordningen. Utskottet behandlar även ärenden om , ombudsmän och myndigheter (utom ) samt vissa frågor som rör . Dessutom bereder KU ärenden som rör press- och partistöd, lagstiftning om radio, tv och film liksom ärenden som angår yttrandefrihet, opinionsbildning och religionsfrihet. Inom utskottets ämnesområde faller också kommunallagen och ärenden av allmän betydelse för den kommunala självstyrelsen samt ärenden som rör länsförvaltningen och rikets administrativa indelning. Utskottet behandlar anslagsärenden inom utgiftsområde 1 . KU ska vidare granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. För detta ändamål har utskottet rätt att få ut protokollen över besluten i regeringsärendena, de handlingar som hör till dessa ärenden samt regeringens övriga handlingar som utskottet finner nödvändiga för sin granskning. Detta gäller även om ärendena är hemliga. Granskningen omfattar vissa allmänt administrativa frågor där initiativet vanligen kommer från utskottet självt. Andra ärenden tas som regel upp efter anmälan av enskilda riksdagsledamöter. Under /16 hade följande sammansättning: (M) ordförande (S) vice ordförande (L) fr.o.m. 2016-06-17 Skånberg (KD) (M) fr.o.m. 2015-09-17 i (S) Lawen Redar (S) (V) ledighet – Nooshi Dadgostar (V) Vakant (L) fr.o.m. 2016-06-17 (V) – Som framgår av uppställningen tillhör sex ledamöter , fyra , två , en , en , en Liberalerna, en och en . Utskottet biträddes av ett kansli bestående av Hans Hegeland, utskottsråd , föredragande tjl fr.o.m. 2016-08-01 , föredragande (halvtid) , utskottsråd, vik. och föredraganden tjänstgjorde som extra föredragande, och riksdagsstipendiaten tjänstgjorde som föredragande . , enhetschef , utredningsrådet och föredraganden tjänstgjorde som extra föredragande . Under /16 höll utskottet sammanlagt 110 sammanträden, varav 58 med allmänna ärenden och 52 med granskningsärenden. Den sammanlagda sammanträdestiden under omfattade och . Till utskottet hänvisades under 9 propositioner, 4 skrivelser, 10 redogörelser, 3 framställningar, 4 EU-dokument och 372 motioner. Utskottet behandlade 9 propositioner, 4 skrivelser, 10 redogörelser, 4 EU-dokument och 251 motioner med omkring 346 motionsyrkanden. Utskottet lämnade 27 betänkanden och 3 utlåtanden till kammaren samt 9 yttranden till andra utskott. Två granskningsbetänkanden lämnades: det ena innehöll resultatet av allmänna granskningar , det andra resultatet av den särskilda granskningen . Det allmänt inriktade granskningsbetänkandet omfattade 9 huvudpunkter, och vårens granskningsbetänkande omfattade 46 anmälda granskningsärenden, redovisade under 6 huvudrubriker. Utgiftsområde 1 (KU1) I betänkandet behandlade utskottet Budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) inom utgiftsområde 1 , årsredovisning för (redog. 2014/15:RS2) och 23 motionsyrkanden som hade väckts under den allmänna motionstiden . Bland motionerna fanns fem alternativa budgetförslag från Moderata samlingspartiet, , liberalerna och . I betänkandet behandlades även fyra lagförslag från regeringen, nämligen förslag till lagar om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden, i tullagen (2000:1281), i radio- och tv-lagen (2010:696) och i lagen (2015:662) om ändring i radio- och tv-lagen (2010:696). Vidare behandlades i betänkandet riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Lagändringarna föreslogs träda i kraft . yttrade sig över propositionen och motionerna i de delar som rörde utrikesförvaltningen. tillstyrkte regeringens, riksdagsstyrelsens respektive ombudsmäns (JO) förslag i budgetpropositionen om anslag för utgiftsområde 1 och avstyrkte Moderata samlingspartiets, Sverige-demokraternas, , liberalernas och Krist-demokraternas anslagsmotioner. Utgifterna för utgiftsområdet uppgick därmed till 12 . Vidare tillstyrkte utskottet delvis regeringens förslag till bemyndigande om finansiering av ett nytt utvecklingsstöd på medieområdet och lämnade i denna del förslag till en smärre ändring. Därutöver tillstyrkte utskottet delvis regeringens förslag till lagar om ändring i lagen med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden och i radio- och tv-lagen och lämnade i dessa delar förslag till några smärre ändringar. Utskottet tillstyrkte övriga lagförslag från regeringen och lagförslaget från riksdagsstyrelsen. I övrigt tillstyrkte utskottet de förslag som regeringen, riksdagsstyrelsen och ombudsmän hade lagt fram. Bland dessa kan nämnas regeringens förslag om avskaffande av det särskilda extrastödet för storstadstidningar och om förändrad stödtrappa för hög-, medel- och lågfrekventa dagstidningar. Övriga motionsförslag som behandlades i betänkandet avstyrktes. I betänkandet fanns två reservationer (M, SD) och sju särskilda yttranden (M, SD, C, V, L, KD). föreslog vidare att skulle lägga årsredovisning för till handlingarna. biföll utskottets förslag till beslut. Några ändringar i radio- och tv-lagen (KU2) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2014/15:118 Några ändringar i radio- och tv-lagen. I propositionen föreslog regeringen ändringar i radio- och tv-lagen (2010:696), lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (upphovsrättslagen) och lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden (tillämpningslagen). Genom den nuvarande radio- och tv-lagen som trädde i kraft genomfördes och rådets direktiv /13/EU av om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (AV-direktivet) i svensk lagstiftning. tog emot en formell underrättelse där Europeiska kommissionen gjorde gällande att det finns vissa brister i genomförandet av direktivet. Som ett led i att göra genomförandet av AV-direktivet tydligare föreslog regeringen i propositionen att nya bestämmelser om tv-företagens redaktionella oberoende vid sponsring och produktplacering skulle införas i radio- och tv-lagen. Regeringen föreslog också en bestämmelse som innebär att tv-företag etablerade i andra medlemsländer ska ha rätt att tillhandahålla sina tjänster till . Regeringen föreslog även en skyldighet för leverantörer av beställ-tv att spela in sina program, bevara dem och att på begäran lämna inspelningarna till tillsynsmyndigheterna. Vidare föreslogs att giltighetstiden för tillståndsvillkor ska kunna vara kortare än tillståndstiden när det gäller sändning av kommersiell radio. Regeringen föreslog därutöver förtydliganden om att och tv vid Myndigheten för radio och tv i efterhand ska granska sökbar text-tv. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Inga följdmotioner hade väckts med anledning av propositionen. Utskottet ställde sig bakom regeringens överväganden i propositionen och föreslog att dels skulle anta regeringens förslag till ändringar i tillämpningslagen och upphovsrättslagen, dels skulle anta regeringens förslag till ändringar i radio- och tv-lagen med en viss redaktionell ändring. biföll utskottets förslag till beslut. Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda (KU3) I utlåtandet behandlade utskottet kommissionens meddelande om bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda (KOM(2015) 215). Kommissionen redogjorde i meddelandet för sina planer för arbetet med bättre lagstiftning. I meddelandet lyfte kommissionen särskilt fram arbetet med samråd, nya riktlinjer för bättre lagstiftning, en ny , EU-institutionernas delade ansvar, det fortsatta arbetet med Refit och en ny plattform för Refit. Utskottet välkomnade kommissionens arbete för en bättre lagstiftning och ambitionen att införa mer öppenhet i lagstiftningsprocessen. Utskottet noterade vidare att kommissionen framhöll att varje förslag ska åtföljas av en bättre motivering, särskilt att förslagen ska innehålla mer ingående förklaringar av hur initiativen svarar mot principerna om subsidiaritet och proportionalitet. Utskottet var positivt till kommissionens regelförenklings-arbete och att den särskilt avser att uppmärksamma de regler som påverkar små och medelstora företag och överväga enklare regler för dessa. I utlåtandet fanns ett särskilt yttrande (SD). Utskottet föreslog att skulle lägga utlåtandet till handlingarna. biföll utskottets förslag till beslut. Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism (KU4) I betänkandet behandlade utskottet regeringens skrivelse 2014/15:144 Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism samt 17 yrkanden i följdmotioner och 2 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /16. Utskottet föreslog att skulle lägga regeringens skrivelse till handlingarna. Utskottet föreslog vidare att skulle tillkännage för regeringen att det är angeläget att det arbete som bedrivs av den nationella samord-naren tas till vara samt att det därutöver finns behov av att kontinuerligt utveckla arbetet mot våldsbejakande extremism (betänkandet avsnittet Nationell samordnare) att det finns behov av att sprida kunskap om våldsbejakande islamistiska organisationers övergrepp och ideologi samt att uppgiften att genomföra detta förslagsvis kan tilldelas Forum för levande historia (betänkandet avsnittet Kunskapshöjande åtgärder) att det finns anledning att se över behovet av ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga för att motverka radikalisering, liksom formerna för ett sådant ansvar (betänkandet avsnittet Förhindra radikalisering och rekrytering) att det bör utvecklas metoder och redskap för kommuner för att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna eftersom de inte lever upp till grundläggande demokrativärderingar (betänkandet avsnittet Förhindra radikalisering och rekrytering) att det bör utvecklas metoder och redskap för att identifiera organisationer och samfund som vill motverka radikalisering, och att dessa organisationer och samfund bör stärkas och stödjas (betänkandet avsnittet Förhindra radikalisering och rekrytering) att det är viktigt att i digitala miljöer där det förekommer våldsförhärligande budskap som utgör verktyg i rekrytering till extremistiska organisationer och konstellationer sprida positiva motbudskap om demokrati och våra grundläggande värden (betänkandet avsnittet Förhindra radikalisering och rekrytering) att det är viktigt att myndigheter och kommuner har beredskap för att hantera avhoppare som fortfarande förespråkar våldsbejakande ideologier eller som återvänder och misstänks ha begått grova brott utomlands (betänkandet avsnittet Individer som lämnar extremistiska miljöer). Utskottet föreslog att skulle avslå övriga motionsyrkanden. I betänkandet fanns sex reservationer (SD) och ett särskilt yttrande (V). biföll utskottets förslag till beslut. Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen (KU5) Enligt 7 kap. 8 § riksdagsordningen ska följa tillämpning av subsidiaritetsprincipen och en gång meddela kammaren sina iakttagelser. I betänkandet redovisade utskottet resultatet av uppföljningen för tiden –. Uppföljningen omfattade 58 subsidiaritetsprövningar som genomförts i . Även det samlade utfallet av tidigare subsidiaritetsprövningar uppmärksammades. hade gett övriga utskott möjlighet att yttra sig över vissa iakttagelser som utskottet hade gjort vid genomgången av subsidiaritetsärendena. Yttranden inkom från sju av utskott. noterade att ett avsevärt lägre antal motiverade yttranden lämnades av de nationella parlamenten jämfört . riksdag lämnade endast två motiverade yttranden , mot tio . Kommissionen hade framhållit att det lägre antalet motiverade yttranden borde ses mot bakgrund av en minskning i det totala antalet förslag från kommissionen. Endast 58 förslag hade översänts för subsidiaritetsprövning , vilket kan jämföras med 123 förslag . Inga gula kort hade utfärdats . Utskottet konstaterade att sedan Lissabonfördraget trädde i kraft och fram t.o.m. hade en majoritet av förslagen handlat om tillnärmning av lagstiftning som syftar till att upprätta den inre marknaden. Därefter följde förslag som rörde jordbruk och fiskeri, transportpolitik och miljöpolitik. hade invändningar mot av alla förslag som översänts för prövning. Av utskott prövade miljö- och jordbruksutskottet flest förslag (111), som utskottet hade invändningar mot 5 av förslagen. var det endast skatteutskottet som hade lämnat förslag till några motiverade yttranden (2). När det gäller hur de olika förslagen hade påverkat utrymmet för nationella åtgärder noterade bl.a. följande reflektioner som gjordes av utskotten. Ett omfattande lagstiftningsarbete inom EU på finansmarknads-området innebar att utrymmet för svensk lagstiftning minskat. Samarbetet på det straffrättsliga området innebar också att utrymmet för nationell lagstiftning minskat. Utskottet konstaterade att motiveringar i fråga om subsidiaritetsprincipens tillämpning saknades helt i av alla förslag som hade översänts till de nationella parlamenten för subsidiaritetsprövning. Avsaknaden av motiveringar innebär ett klart åsidosättande av protokoll nr 2 om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och leder i sin tur till att de nationella parlamenten får svårt att fullgöra sin fördragsenliga skyldighet enligt protokollet. Enligt utskottets mening utgör detta en svaghet i lagstiftningsprocessen inom unionen, vilket kommissionen ytterst bär ansvaret för. Utskottet anmälde resultatet av uppföljningen för enligt 7 kap. 8 § riksdagsordningen. lade utskottets anmälan till handlingarna. om digitalradio (KU6) I betänkandet behandlade utskottet regeringens skrivelse 2015/16:25 om digitalradio. Utskottet föreslog att skulle lägga regeringens skrivelse till handlingarna. Som regeringen anförde går det inte att utesluta att frågan om en digitalisering av marksänd radio kan komma att aktualiseras på nytt . Utskottet ansåg därför att det är bra att regeringen avser att följa utvecklingen internationellt. Inga motioner hade väckts med anledning av skrivelsen. biföll utskottets förslag till beslut. Justitieombudsmännens ämbetsberättelse (KU7) I betänkandet behandlade utskottet redogörelse /16:JO1 Justitieombuds-männens ämbetsberättelse för tiden –. Utskottet föreslog att skulle lägga redogörelsen till handlingarna. I betänkandet fanns ett särskilt yttrande (SD). biföll utskottets förslag till beslut. Ändringar i offentlighets- och sekretesslagen med anledning av avveckling (KU8) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2015/16:20 Ändringar i offentlighets- och sekretesslagen med anledning av avveckling. Inga motioner hade väckts med anledning av propositionen. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens lagförslag. avvecklades och upphörde som myndighet . Med anledning av detta föreslogs i propositionen att skulle tas bort från bestämmelserna i 19 kap. 3 § och 31 kap. 16 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Vidare föreslogs en övergångsbestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen om att äldre bestämmelser fortfarande ska gälla för uppgifter i sådana ärenden och i sådan verksamhet där handlingarna omhändertagits för arkivering före ikraftträdandet. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . I betänkandet fanns två särskilda yttranden (M, C, FP, KD samt SD). biföll utskottets förslag till beslut. Nya regler för att öka effektivitet (KU9) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2015/16:18 Ändringsprotokoll nr 15 – Nya regler för att öka effektivitet. Utskottet föreslog att skulle godkänna vissa ändringar av den europeiska konventionen av om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). Ändringarna innebär bl.a. att det tydliggörs att det i första hand är konventionsstaterna som ansvarar för att rättigheterna i upprätthålls, att parterna inte längre ska kunna förhindra att domstolens kammare överlämnar ett mål till avgörande i stor sammansättning, att tidsfristen för att lämna in ett klagomål till domstolen minskas från och att domstolen får ökade möjligheter att avvisa ett mål när en klagande inte har lidit avsevärt men av en konventionskränkning. Ändringarna finns i protokoll nr 15 om ändring av den europeiska konven-tionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Utskottet föreslog att skulle godkänna det protokollet och att skulle anta en följdändring i lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Lagändringen ska enligt förslaget träda i kraft den dag regeringen bestämmer. biföll utskottets förslag till beslut. Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning (KU10) I betänkandet redovisade utskottet sin allmänna granskning. Granskningen avsåg regeringens sammansättning och regeringsarbetets organisation, regeringsprotokollen, vissa förvaltningsärenden, statsråds medverkan i granskning, konsulärt stöd till frihetsberövade personer utomlands, samordnare inom olika politikområden, styrningen av vissa myndigheter under Försvarsdepartementet, utnämningsmakten samt information till och överläggning med . Utskottet anmälde enligt 13 kap. 2 § regeringsformen resultatet av granskningen för . lade utskottets anmälan till handlingarna. Granskning av kommissionsrapporter om subsidiaritet och proportionalitet m.m. (KU11) I utlåtandet behandlade utskottet dels kommissionens årsrapport om subsidiaritet och proportionalitet, KOM(2015) 315, dels kommissionens årsrapport om förbindelserna mellan Europeiska kommissionen och de nationella parlamenten, KOM(2015) 316. Utskottet påminde om att den politiska dialogen mellan kommissionen och sker genom regeringen som är ansvarig inför . Det är endast inom ramen för subsidiaritetskontrollmekanismen som med stöd av fördragen kan kommunicera direkt med kommissionen. Utskottet ville understryka att det är angeläget att de nationella parlament som av konstitutionella skäl inte har möjlighet att delta i den politiska dialogen inte missgynnas. Utskottet ansåg att det är positivt att nationella parlament behandlar och granskar unionsdokument som föregår lagstiftningsarbetet, vilket kan bidra till en fördjupad debatt om unionssamarbetet inom medlemsstaterna. Utskottet konstaterade att det i av alla förslag som översändes till de nationella parlamenten för subsidiaritetsprövning saknades motiveringar utifrån subsidiaritetsprincipen. Enligt utskottets mening utgör detta en svaghet i lagstiftningsprocessen inom unionen, vilket kommissionen ytterst bär ansvaret för. Utskottet framhöll vidare vikten av att kommissionen beaktar medlemsstaternas synpunkter i det fortsatta lagstiftningsarbetet, inte minst då ett förslag ger upphov till ett s.k. gult kort. Utskottet vidhöll också att det är viktigt att de nationella parlamentens subsidiaritetsprövningar får genomföras innan förhandlingarna om förslagen inleds. I annat fall kan subsidiaritetsprövningarna förlora i betydelse. Utskottet föreslog att skulle lägga utlåtandet till handlingarna. biföll utskottets förslag till beslut. Trossamfund (KU12) I betänkandet behandlade utskottet sex motionsyrkanden från allmänna motionstiden /15 och 2015/16 om ställning och fri församlingstillhörighet inom . Utskottet föreslog att skulle avslå motionsyrkandena. I betänkandet fanns en reservation (M, C, V, L, KD) och ett särskilt yttrande (L). biföll utskottets förslag till beslut. Frågor om rösträtt, valsystem m.m. (KU13) I betänkandet behandlade utskottet ett fyrtiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiderna 2014/15 och 2015/16 om bl.a. rösträtt och personval. Utskottet föreslog att skulle avslå motionsyrkandena. I betänkandet fanns tre reservationer (SD, V) samt ett särskilt yttrande (M, C, L, KD). biföll utskottets förslag till beslut. Vallagsfrågor (KU14) I betänkandet behandlade utskottet ett trettiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiderna 2014/15 och 2015/16. Utskottet föreslog ett tillkännagivande till regeringen med anledning av ett motionsyrkande om valhemlighet för synskadades personröster. Förslaget innebar att skulle ställa sig bakom vad utskottet anfört om vikten av att synnedsatta ska kunna personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon och att ambitionen bör vara att en fullgod lösning ska finnas på plats dock senast års allmänna val. Utskottet föreslog att skulle avslå övriga motioner, främst med hänvisning till pågående utredningsarbete och utskottets tidigare ställningstaganden. Yrkandena rörde bl.a. snabbare omval, valhemlighet, valsedlar, valkretsar, elektroniskt röstningsförfarande, utlandssvenskars deltagande i val och skilda valdagar. I betänkandet fanns två reservationer (M, SD). biföll utskottets förslag till beslut. Fri- och rättigheter (KU15) I betänkandet behandlade utskottet ett fyrtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /15 och 2015/16. Utskottet föreslog två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om skadestånd vid dels överträdelse av , dels överträdelse av grundlagsskyddade fri- och rättigheter i regeringsformen. Regeringen bör återkomma till med ett förslag till reglering av enskilda fysiska och juridiska personers möjlighet att få skadestånd av staten eller en kommun vid överträdelse av . Regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att analysera frågan om skadestånd vid överträdelse av grundlagsskyddade fri- och rättigheter i regeringsformen. Utskottet föreslog att skulle avslå övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till gällande bestämmelser och tidigare ställningstaganden. Motionsyrkandena rörde bl.a. frågor om ett stärkt skydd för äganderätten, rättighetsskydd för enskild mot annan enskild, återkallande av medborgarskap och mänskliga rättigheter i EU. I betänkandet fanns 16 reservationer (S, M, SD, MP, V, L, KD) och ett särskilt yttrande (KD). biföll utskottets förslag till beslut. Författningsfrågor (KU16) I betänkandet behandlade utskottet drygt 90 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /15 och 2015/16. Utskottet föreslog att skulle avslå samtliga motioner. Utskottet hänvisade bl.a. till tidigare ställningstaganden, att den aktuella frågan relativt utretts och pågående arbete. Motionsyrkandena rörde frågor om bl.a. statsskicket, statschefens uppgifter och immunitet, parlamentarism, medborgarinitiativ, EU, en minskning av antalet riksdagsledamöter, behörighetsvillkor för statsråd och för ledamöter och ersättare i , karantänsregler för politiker och höga statstjänstemän, nationella folkomröstningar, en författningsdomstol och normprövning, rättskipningens självständighet och den offentliga äganderätten. I betänkandet fanns elva reservationer (M, SD, V, KD) och fem särskilda yttranden (M, C, L, KD respektive SD). Med utnyttjande av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslog utskottet ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att utreda arbete med EU-frågor, inklusive hur bör och kan förhålla sig till en utveckling inom EU med en förstärkt roll för de nationella parlamenten. biföll utskottets förslag till beslut. Offentlig förvaltning (KU17) I betänkandet behandlade utskottet cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /15 och 2015/16. Utskottet föreslog att skulle avslå samtliga motioner. Utskottet hänvisade i huvudsak till pågående arbete och utskottets tidigare ställningstaganden.