uprotokoll · H4A1MJU3p · 2016-10-04 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2016/17:3 Godkännande av klimatavtalet från (MJU6) Utskottet fortsatte behandlingen av proposition 2016/17:16 och en motion. Utskottet justerade betänkande 2015/16:MJU6 efter vissa ändringar. Förslag till och rådets förordning om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken och om ändring av och rådets förordning nr 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information som är relevant för klimatförändringen Utskottet fortsatte subsidiaritetsprövningen av KOM (2016) 479. Kompletterande underlag utgjordes av en översänd promemoria med regeringens bedömning (dnr 1.6.1-217-2016/17). Regeringens bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen: Unionen har inte exklusiv behörighet på miljöområdet och förslaget kan därför bli föremål för en subsidiaritetsprövning. Enligt subsidiaritetsprincipen ska åtgärder vidtas på unionsnivå bara om och i den mån som målen för åtgärderna inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva, och därför bättre kan uppnås på unionsnivå. Förslaget till LULUCF-förordning utgör tillsammans med EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS), och det förslag till förordning om ansvarsfördelning för utsläppsminskningar i de sektorer som inte omfattas av EU ETS grunden för genomförandet av EU:s klimatmål till 2030 och åtagande under . EU:s medlemsländer har ett gemensamt åtagande under och det nationellt fastställda bidrag som unionen har lämnat in under omfattar utsläpp och upptag i LULUCF-sektorn. Eftersom EU och dess medlemsländer är bundna av ett gemensamt åtagande för unionen är det naturligt att gemensam lagstiftning är nödvändig. Förslaget till förordning anger ett åtagande för LULUCF samt ett ramverk för hur utsläpp och upptag inom sektorn ska bokföras. Förslaget innehåller inga bestämmelser om åtgärder för hur åtagandet ska uppnås, dessa bestäms istället av medlemsländerna. Sammantaget är regeringens uppfattning att kommissionens förslag tillgodoser både det nationella självbestämmandet och att referensnivåerna fastställs i enlighet med de krav och principer som ska gälla för alla medlemsländer för att säkra den miljömässiga integriteten. Vad gäller Europeiska miljöbyråns bidrag är det redan en del av deras årliga arbetsprogram att bistå kommissionen med underlag för övervakning och efterlevnad på klimatområdet. Det innebär ingen inskränkning av medlemsländernas självbestämmande att Europeiska miljöbyrån bistår även i det aktuella avseendet. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att förslaget är förenligt med subsidiaritetsprincipen. Utskottet ansåg att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen. SD-ledamoten anmälde följande avvikande mening: Det föreligger ett förslag om markanvändningen i EU, den så kallade LULUCF, där hur mycket skog som får avverkas i ett land ska kunna bestämmas av . Kommissionens förslag har sitt ursprung i klimatkonventionens Kyoto-protokoll om utsläppsminskningar som inte blev förlängt i . För EUs del handlar det om ett gemensamt åtagande om att minska utsläppen av växthusgaser med i jämförelse med 1990. Det är i detta förslag som kommissionen föreslår att skogsbrukets utsläpp eller upptag ska jämföras med ett framåtriktat riktmärke, kallat skogliga referensnivåer. De skogliga referensnivåerna anger hur mycket som kan avverkas utan att det rapporteras som utsläpp. Referensnivån är i princip ett avverkningstak. Varje land ska ha sin referensnivå som anger hur många kubikmeter som får avverkas. och som inte avverkar den årliga tillväxten borde snarare kunna öka avverkningen i stället. Nuvarande förslag fokuserar istället på att minska avverkningarna. Förslaget kan ses som en del av en större process som ytterst syftar till att införa överstatliga inslag i medlemsländernas skogs- och energipolitik och en överföring av makt från medlemsländerna till EU:s institutioner. motsätter sig denna process. Vi anser därför att måste fortsatt värna den nationella beslutanderätten när det gäller skogspolitiken. Denna paragraf förklarades justerad. Nästa sammanträde äger rum . MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET (S), ordf. (C), vice ordf. (M) tjl. (M) extra suppl. x = ledamöter som deltagit i handläggningen o = ledamöter som härutöver har varit närvarande