uprotokoll · H3A1UU28p · 2016-03-17 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2015/16:28 2016–03–17 Information om FN-politik från utrikesminister , kansliråden , , och politiskt sakkunnig , samtliga från UD. Ledamöternas frågor besvarades. Överläggning med regering om EU:s globala strategi (EGS) Utskottet överlade enligt RO 7 kap. 12 § med regeringen, som företräddes av utrikesminister , om den inriktning som regeringen redovisat rörande EU:s globala strategi. Från UD deltog även politiskt sakkunnige , kansliråd , kansliråd , kansliråd samt kansliråd . Regeringens inriktning redovisades dels genom ett skriftligt underlag i form av den i förväg utsända promemorian Inför överläggningar med om den globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, dels genom muntlig föredragning för utskottet. Ordföranden konstaterade att det fanns en majoritet för regeringens redovisade ståndpunkt att har varit pådrivande för framtagandet av en global strategi och att regeringen ska välkomna den breda ansats rörande EU:s externa relationer som präglar arbetet med strategin. -att ett handlingskraftigt och enat EU är av vital betydelse för säkerhet. Ett syfte med strategin är därför att bidra till att stärka unionens sammanhållning i av yttre utmaningar och inre påfrestningar. -att den vikt som läggs vid EU:s övergripande intresse av en regelbaserad multilateral världsordning ska stödjas, och att denna bör baseras på folkrätten, mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och demokrati. Strategin bör vila på dessa förpliktelser och värderingar i enlighet med . -att strategin bör vara entydig när det gäller EU:s intresse av att bevara och försvara den europeiska säkerhetsordningen, som i grunden utmanats av den ryska aggressionen mot . Det är centralt att strategin speglar ett realistiskt synsätt på . -att strategin bör ge uttryck för en samlad och modern syn på säkerhet. Genomförandet av 1325 och kvinnors tillgång till rättigheter, representation och resurser bör lyftas fram, liksom icke-militära utmaningar som exempelvis fattigdom, hälsa, miljöförstöring, klimatförändringar och pandemier. Genomförandet av FN:s nya utvecklingsstrategi Agenda är central i detta sammanhang. -att strategin bör reflektera att EU:s primära utrikespolitiska uppgift är att bidra till säkerhet och stabilitet i unionens större närområde (, , , , , och ). Den bör vidare bekräfta EU som en global aktör, och lyfta fram vikten av att EU utvecklar sina partnerskap med andra organisationer och länder för att kunna agera mer effektivt på en global nivå. -att en fortsatt utveckling av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, och i synnerhet av den civila och militära krishanteringen, bör framhållas, i ljuset av det försämrade säkerhetsläget i EU:s omedelbara grannskap. Det är också av betydelse med en förbättrad samordning mellan EU:s politik för yttre och inre säkerhet. med det tillägg att regeringen även bör driva att nationella parlament ska ges en ökad roll vid framtagandet av strategin att öppenhet ska vara en vägledande princip inom EU:s alla samarbetsområden samt att utvidgningsfrågan och medlemskapsperspektivet får genomslag i strategin Företrädare för anmäler följande avvikande mening: När problem blir globala måste också bekämpandet av dem ges en global plattform. Särskilt viktigt är detta då det är fråga om miljöhot, väpnade konflikter eller internationellt organiserad brottslighet och terrorism. Internationellt samarbete är också viktigt för att hitta gemensamma plattformar för att försvara demokrati, mänskliga fri- och rättigheter samt folkrätten. I första hand vill vi att sådant samarbete sker genom FN och . Vi kan även stödja gemensamma uttalanden från EU:s utrikespolitiska institutioner och grundläggande principer i en global strategi så länge de görs på en mellanstatlig nivå med konsensus mellan medlemsstaterna och så länge varje medlemsstat också fortsatt har frihet att föra en utrikespolitik i enlighet med sina intressen. Vi anser det dock inte nödvändigt att EU ska ha en egen utrikestjänst och utrikesrepresentant med långtgående befogenheter. Vi ser en utveckling mot att alltmer av utrikespolitiken förflyttas från respektive medlemsland till EU och dess utrikestjänst och att helt måste släppa sin egen utrikespolitik och lämna över hela ansvaret till EU. Detta ser vi som ett tydligt steg mot en federal europeisk stat, något som kraftigt motsätter sig. Om EU i den globala strategin på riktigt vill värna säkerheten i måste viktiga förändringar ske då nuvarande agerande från EU snarare riskerar att försämra säkerheten i . På migrationsområdet måste ta sitt ansvar att kontrollera sina gränser och följa de uppgörelser som finns att asyl ska sökas i första säkra land istället för att bara slussa folk vidare. Detta skulle minska den illegala flyktingsmugglingen utan att behöva lägga sig platt för krav. Långt mycket högre krav måste ställas på länder i EU:s närområde för att de ska få tillgång till associeringsavtal, visaliberaliseringar och anslutningsförhandlingar. tar inte EU sitt ansvar att se till att politiska löften följs av handling. Ett tydligt exempel på detta är att EU släpper på krav gentemot för att de tagit EU som gisslan i migrationsfrågan. EU:s nuvarande strategi att ge ett land visumfrihet som allvarligt kränker mänskliga rättigheter och inte kontrollerar gränsen till utan fungerar som transitland för resande IS stridande kan inte anses vara en strategi som ökar säkerheten i . måste utvärderas från grunden då det har bidragit till mer vapen, droger och illegal människohandel fritt kan röra sig över gränserna som Schengens yttre gränser inte har kontroll och när länder försöker ha kontroll får de kritik. Företrädare för anmäler följande avvikande mening: Vi välkomnar att regeringen i sin redovisade ståndpunkt lyfter fram behoven att genomföra säkerhetsrådets resolution , att bevara och försvara den europeiska säkerhetsordningen och ”en regelbaserad multilateral världsordning” baserad på bl.a. folkrätt och demokrati. Men på ett par områden vill anmäla avvikande mening mot regeringens redovisade ståndpunkt. Vi ser stora behov av att reformera unionens utrikes- och säkerhetspolitik för att unionen ska vara en konsekvent röst för mänskliga rättigheter och demokrati. Exemplen är alltför många på att unionen valt att prioritera geopolitiska allianser, exportmöjligheter och arbetet med att minska antalet asylsökande i EU före försvaret av de mänskliga rättigheterna. EU:s avtal med är ett tydligt sådant exempel. Vi hade önskat att var pådrivande för tydliga reformer för att unionen ska bli en konsekvent och samstämmig aktör för mänskliga rättigheter, demokrati och inte minst asylrätten. Regeringen säger att man vill att EU fortsätter att utveckla sin ”militära krishantering”. vill se en annan utveckling. Vi ser i stället stora behov av att förstärka FN:s roll som det centrala organet för att hantera väpnade konflikter och insatser för att främja fred. EU borde öka sitt fokus på det konfliktförebyggande arbetet. Här skulle unionen, bl.a. i egenskap av världens främsta biståndsgivare, kunna göra betydligt mer. Det är tyvärr inget som regeringen lyfter fram i sin redovisade ståndpunkt. Utskottet justerade protokoll 2015/16:27. – utskottsresa till 3-4 maj 2016 i vilken (M, delegationsledare), (S), Serkan Köse (S), (S), (M) och (SD) deltar. – deltagande i internationell konferens i följt av program i 2016 i vilken (S, delegationsledare), (S), (S), (M), (M), (MP), (V) och (KD) deltar. – deltagande i internationell konferens i som föregås av program i 2-6 maj 2016 under ledning av tredje vice talman (MP, delegationsledare) i vilken (FP) och (S) deltar. – deltagande i internationell konferens i som föregås av program i i vilken (S, delegationsledare), (M) och (V) deltar. – deltagande i internationell konferens i i samband med vårmöten inom WB/IMF i vilken (C) deltar. Från FiU deltar (M). Utskottet informerades om att: (S), (S), (M), och (SD) från UU deltar i konferens om Gusp/Gsfp i den 6–. Från FöU deltar (S) och (M). Sammanträdet ajournerades kl. 09:57och återupptogs Information från () Generaldirektör med medarbetare informerade om verksamheten vid (). Ledamöternas frågor besvarades. Utskottet beslutade om tystnadsplikt enligt 7 kap. 20 § riksdagsordningen i fråga om de uppgifter och hans medarbetare lämnat. Utskottet beslutade att nästa sammanträde ska äga rum . Serkan Köse (S) i (M) i (C) Shadiye Heydari (S) (S) extra suppleant x = ledamöter som har deltagit i handläggningen o = ledamöter som härutöver har varit närvarande