uprotokoll · H3A1NU19p · 2016-04-07 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2015/16:19 2016–04–07 Utskottet justerade protokoll 2015/16:18. Mineralpolitik (NU14) Utskottet fortsatte behandlingen av motioner om mineralpolitik. Utskottet fattade beslut i ärendet. Förslag till betänkande nr 14 justerades. vid punkt 1 av M-, C-, L- och KD-ledamöterna, vid punkt 2 dels SD-ledamöterna, dels av V-ledamoten, vid punkt 3 dels av M-ledamöterna, dels av SD-ledamöterna, dels av V-ledamoten, vid punkt 4 dels av C-ledamoten, dels av V-ledamoten, vid punkt 5 av V-ledamoten, vid punkt 6 av V-ledamoten. vid punkt 3 av KD-ledamoten. Information om förslaget om portabilitet Internationell chefsförhandlare , departementsråd och rättssakkunniga , , lämnade information om förordningsförslaget om portabilitet för innehållstjänster online. Vid besöket närvarade även ämnesråd och praktikant . Utskottet överlade med statssekreterare om regeringens ståndpunkt om kommissionens aviserade förslag till en hållbarhetspolitik för bioenergi. (se bilaga 2). Ordföranden konstaterade att det fanns stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt i promemorian. Vid besöket närvarade även kansliråd samt departementssekreterarna , Miljö- och . Lagändringar till följd av ändringar i EU:s varumärkesförordning (NU18) Utskottet behandlade proposition 2015/16:123 om lagändringar till följd av ändringar i EU:s varumärkesförordning. Effektreserv 2020–2025 (NU19) Utskottet behandlade proposition 2015/16:117 om effektreserv 2020–2025 samt motioner. Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen Utskottet behandlade fråga om yttrande till över regeringens skrivelse 2015/16:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. Utskottet beslutade att genom ett protokollsutdrag avge följande yttrande: Utskottet har inte något att invända mot regeringens redogörelse i skrivelsen i de delar som rör utskottet. Utskottet vill i detta sammanhang dock återigen påminna om betydelsen av att regeringen gör ansträngningar för att undvika onödig tidsåtgång när det gäller att hörsamma tillkännagivanden. Det är angeläget att regeringen lämnar fullgod information i redogörelsen om orsakerna till fördröjningen i de fall det trots allt blir en fördröjning. För näringsutskottets del gäller detta särskilt tillkännagivandet i bet. 2008/09:NU11 om att regeringen bör utvärdera lagstiftningen för civilrättsliga sanktioner på immaterialrättens område. (J 4 s. 9). Verksamheten i Europeiska unionen Utskottet behandlade fråga om yttrande till utrikesutskottet över regeringens skrivelse 2015/16:115 med berättelse om verksamheten i Europeiska unionen samt motion. Utskottet beslutade att inte yttra sig. Utskottet beslutade att ta emot motion 2015/16:1898 av (M) om kommuners möjlighet att avgiftsbelägga vindkraftsanläggningar under förutsättning av att skatteutskottet beslutar att överlämna den. Regional tillväxtpolitik (NU17) Utskottet fortsatte behandlingen av motioner om regional tillväxtpolitik. Utskottet beslutade att med två delegationer besöka respektive . Utskottet informerades om inbjudan från Teknikföretagen till middagssamtal om forsknings- och innovationspolitiken gemensamt med utbildningsutskottet. Utskottet beslutade att delta. Utskottet informerades om inbjudan till Postnord för att besöka terminalen i . Utskottet beslutade att delta. Utskottet beslutade att nästa sammanträde ska äga rum . (S), ordf. (M), vice ordf. x = ledamöter som deltagit i handläggningen o = ledamöter som härutöver har varit närvarande Inför överläggning om kommissionens aviserade förslag till en hållbarhetspolitik för bioenergi Av kommissionens meddelande om en Energiunion med en framåtsyftande klimatpolitik som presenterades [KOM (2015) 80) faktaPM 2014/15:FPM23] framgår att kommissionen 2016 avser presentera ett paket med lagstiftning rörande förnybar energi som bland annat kommer att innehålla ett regelverk rörande bioenergins hållbarhet efter 2020. Hållbarhetskriterier för biobränslen som används för energiändamål har varit en högt prioriterad fråga för alltsedan 2008 och förhandlingarna om direktiv /28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor, det s.k. förnybarhetsdirektivet. Under förhandlingarna diskuterades möjligheten att utvidga regelverket för flytande biobränslens hållbarhet till att även omfatta fasta biobränslen. Förhandlingarna resulterade dock i att hållbarhetskriterierna begränsades till flytande biobränslen. Direktivet angav dock att kommissionen skulle återkomma i fråga om fasta biobränslen. Efter ytterligare analyser började kommissionen bereda ett förslag till ett gemensamt bindande regelverk för hållbarhetskriterier för fasta och gasformiga biobränslen som man dock beslöt att inte gå vidare med. presenterade kommissionen i stället ett arbetsdokument med slutsatsen att dagens biobränsleanvändning inte föranleder något behov av ytterligare regelverk men att det efter 2020 finns behov av en förbättrad bioenergipolicy. De målsättningar som slog fast för EUs klimat- och energiramverk till 2030 innebär ökade incitament för förnybar energi och minskade utsläpp av klimatgaser. De nu gällande hållbarhetskriterierna för flytande biobränslen regleras i förnybarhetsdirektivet och ställer minimikrav på biobränslens minskning av utsläppen av växthusgaser i jämförelse med fossila bränslen. Direktivet innehåller också ett antal hållbarhetskriterier för de marker som bränslet produceras på. Det förefaller sannolikt att ett kommande regelverk kommer omfatta alla former av biobränslen och att det kommer ha vissa likheter med dagens regelverk för flytande biobränslen. Motsvarande lagstiftning saknas för fasta och gasformiga biobränslen som används för produktion av el och värme. Dessa bränslens produktion regleras således främst genom nationell och EU-gemensam miljölagstiftning och nationell skogslagstiftning. publicerade kommissionen en offentlig konsultation med anledning av förberedelserna för en policy om bioenergins hållbarhet för perioden . Konsultationen är öppen fram till . Enligt uppgift från kommissionen ska ett lagstiftningsförslag presenteras . Någon information från kommissionen om hur den överväger att utforma en reglering finns inte. Nedan framgår förslag till svensk ståndpunkt inför kommissionens arbete med förslaget. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att hållbara biobränslen spelar en central roll i EUs energiomställning och bidrar till utvecklingen mot en biobaserad och cirkulär ekonomi, hållbar tillväxt, sysselsättning, regional utveckling och att klimatmålen nås. Regeringen anser därför att den kommande regleringen ska vara väl integrerad med EUs lagstiftning för förnybar energi och syfta till att möjliggöra en fortsatt ökad användning, produktion och handel av kostnadseffektiva biobränslen som bidrar till minskade växthusgasutsläpp och baseras på en hållbar produktion. Regeringen avser mot bakgrund av ovanstående verka för att regelverket ska underlätta för medlemsstaterna att bidra till EUs långsiktiga klimatmål genom att biobränslenas bidrag till klimatmålen återspeglas på ett korrekt vis och inte diskriminerar några biobränslen vars växthusgasprestanda bidrar till långsiktigt minskande utsläpp. Regelverket bör vara komplementärt och inte överlappa annan EUreglering för upptag och utsläpp av växthusgaser från markanvändning i t.ex. det s.k. . Regeringen anser att regelverket inte ska innehålla reglerad allokering av råvara mellan olika användarsektorer, utan ska främja välfungerande marknader där handel och korrekta prissignaler bidrar till effektivt resursutnyttjande och tillförsel av hållbart producerade biobränslen. Regeringen avser vidare verka för att existerande regelverk och internationella överenskommelser ska utnyttjas så långt detta är möjligt för att kraven på demonstration av hållbarhet inte ska bli orimligt kostsamma och ett hinder för ökad användning av hållbar bioenergi. Regeringen värnar medlemsstaternas självbestämmande att utforma och genomföra sin nationella skogspolitik. Regeringen anser därför att regelverket ska respektera den nationella skogskompetensen. Regeringen anser att nuvarande regelverk för flytande biobränslens hållbarhet medför höga administrativa kostnader. Regeringen ska därför verka för att det kommande regelverkets krav utgår från en analys av risken för att ett biobränsle inte är hållbart och att regelverket undviker onödigt kostsam detaljreglering, samt hålls fokuserat på bränslet och dess hållbarhet vad avser påverkan på miljö och klimat. Regeringen anser vidare att det kommande regelverket ska ha mekanismer som säkerställer en fortsatt positiv utveckling även för småskalig bioenergi, t.ex. genom att mindre anläggningar undantas.